frsrdg · GO04RJ1 · 2001-01-01 00:00:00 — Jubileumsfonds berättelse över fondens verksamhet och förvaltning 2000/01 RJ1 Stiftelsens uppdrag, tillkomst och inriktning () är en fristående stiftelse som har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning. Stiftelsen grundades genom en donation från Riksbank, som därmed ville uppmärksamma bankens 300-årsjubileum och främja "ett angeläget nationellt ändamål". Den årliga avkastningen av Jubileumsdonationen skulle användas till att främja vetenskaplig forskning med anknytning till . Stadgar för stiftelsen fastställdes . I de nu gällande anges bl.a. att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt att fondens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, särskilt skall uppmärksammas att fonden skall söka främja kontakter med internationell forskning. beslöt att ytterligare en donation, Kulturvetenskapliga donationen, skulle tillföras Stiftelsen . Till beslutet var fogad en promemoria som upprättats inom . I promemorian framhölls några riktlinjer som skulle utmärka den verksamhet som initierades genom användningen av donationen. Bland annat angavs följande användningsområden: etablering av forskningscentrum eller forskningsområden med internationell slagkraft stöd till projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner etablering av nätverk eller fastare samverkansformer nationellt och internationellt, bl.a. genom etablering av ett internationellt forskarutbytesprogram befordran av forskarutbildning och forskarrekrytering främjande av forskarrörlighet internationellt och mellan universitet/hög-skolor och andra verksamheter. De första anslagen från RJ delades ut . Sedan tillkomsten har omkring 4,5 miljarder (penningvärde) delats ut till vetenskaplig forskning. Stiftelsens totala förmögenhet uppgår till /01. Det nya millenniets första år blev i många avseenden ett rekordår. Aldrig har Stiftelsen kunnat finansiera så många forskningsprojekt. Nära nog har styrelsen fördelat till projekt och program inom humaniora och samhällsvetenskap. har anvisats för nya initiativ. Spännvidden beträffande forskningsområden är mycket stor - från stenålderssamhällen till damfotboll. Tvärvetenskapliga projekt har haft hög prioritet. Särskilt intressanta har gränsöverskridanden mellan "de två kulturerna" humaniora och naturvetenskap varit. Bland de projekt som fått bidrag i årets ansökningsomgång märks bl.a.: Forskarskola i matematik med ämnesdidaktisk inriktning. Förintelsen och den europeiska historiekulturen. Nya metoder för undervisning i kommunikation av känslor i musikutförande (samarbete mellan musikvetare, psykologer och tekniker vid och ). Kultur i kunskapssamhället; kulturen som samhällssektor och kulturpolitikens utmaningar EU-svenskan och förenklingen av författningsspråket. Bland huliganer och fotbollsälskare på ståplatsläktaren; om supporterkultur. Kön och eliternas reproduktion i ett komparativt perspektiv. Digitalisering av kulturvetenskapligt intressanta samlingar för framtida forskning exempelvis vid , Evolutionsmuseet i , , , , , och vid Birgittabiblioteket i . Härutöver har betydande stöd utgått till att omvandla Föreningen bibliotek och bild-arkiv till ett nationellt inom form- och designområdet. Infrastrukturstöd har beviljats för att etablera miljöer, i vissa fall virtuella, vilka kan bidra till att stärka forskningssamverkan mellan olika institutioner såsom Humlab - Humaniora och teknik i förening vid i , ett virtuellt Ostindiskt kompani-arkiv i , Informations-centrum för entreprenörskap vid , forskning i och ett nationellt centrum för ekobrottsforskning i . Stöd till uppbyggnaden av forskningsmiljöer i och på . I ett projekt understöds bildandet av en "visionary community" av yngre forskare från dessa områden. Dessa skall skapa en agenda för en nykonstruktion av det civila samhället i . Efter ett antal års utredningsarbete presenterade regeringen riktlinjerna för den statliga forskningspolitikens inriktning (prop. 1999/2000: Riksdagsbesluten innebär att staten avser att koncentrera resurserna till grundforskning och till forskarutbildning. Stödet till den allmänna grundforskningen och till den mera sektoriellt inriktade forskningen kanaliseras via fyra nya myndigheter för forskningsfinansiering: , för Arbetsliv och Socialvetenskap (FAS), för Miljö, Areella näringar och Samhällsbyggnad (FORMAS) och Verket för Innovationssystem (). Stödet till forskarutbildning har i huvudsak gått till 16 nya nationella forskarskolor. Statsmakterna har genom dessa beslut även uttalat en ambition att söka samverkan med andra forskningsfinansiärer bl.a. med forskningsstiftelserna om större, nationellt profilerade forskningssatsningar som kan komma att kny-tas till olika universitet och högskolor. Ett särskilt organ, , knutet till har inrättats på försök. upp-gift blir att verka för dialog och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänheten och andra som direkt eller indirekt berörs av forskningen. har under alla år haft ett förtroendefullt samarbete med samtliga aktörer inom forskningsfinansieringens område. Mot den bakgrunden finns all anledning att förvänta sig att samarbetet med de nya statliga myndigheterna kommer att utvecklas på ett positivt sätt. Den nya inriktningen av den statliga forskningspolitiken kommer sannolikt att påverka hur andra forskningsfinansiärer kommer att utforma sitt forskningsstöd . För RJ:s del har beslutet medfört att styrelsen redan in-för kommande ansökningsomgång genomfört vissa förändringar av anvisningarna. Jubileumsdonationen inriktas uteslutande på postdoktorala insatser. Inom den kulturvetenskapliga donationen skall större och mera långsiktiga forskningsprogram ges stöd. Vidare kan stöd ges till uppbyggnaden av infra-struktur inom olika eftersatta forskningsområden. Inom ramen för dessa sats-ningar kan givetvis stöd till särskilda forskarutbildningsinsatser komma i fråga. Det internationella samarbetet har utvecklats på ett synnerligen påtagligt sätt. Genom aktiv medverkan i (), vars årsmöte är förlagt till , och genom sam-verkan i uppbyggnaden av Collegium har RJ etablerat närmare kontakter med de större forskningsstiftelserna i , framför allt i , , och . I samverkan med bl.a. Volkswagenstiftung stöds de europeiska institutens för avancerade studier engagemang, däribland Wissenschaftskolleg zu och SCASSS i , för att eta-ble-ra ett europeiskt forskningssamarbete inom det kulturvetenskapliga området. Den stora utmaning som RJ nu står inför är att medverka till att svensk forskning inom det kulturvetenskapliga området skall hålla hög vetenskaplig kvalitet och att denna skall bidra till samhällets sociala, kulturella och demokratiska utveckling. Den mest grannlaga uppgiften för RJ blir att medverka i den nödvändiga processen att åstadkomma diversifiering och profilering av forskningen vid våra lärosäten. Det blir sålunda en viktig uppgift att prioritera förnyelsen inom det kulturvetenskapliga området och ägna en högre uppmärksamhet åt det internationella forskningssamarbetet. Men för RJ:s del är det också mycket väsentligt att ägna hög uppmärksamhet åt forskningens samhällsrelevans liksom åt uppgiften att sprida information om forskningen och dess resultat. Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning i form av projektanslag till enskilda forskare eller forskargrupper som ansökt om anslag. Stiftelsen verkar aktivt inom vida fält av vetenskaplig forskning. Kompetensspridningen bland forskarna i styrelse och prioriteringsgrupper återspeglar detta förhållande. Styrelsen består därutöver av personer med ekonomisk och politisk sakkunskap. Denna personsammansättning gör att stiftelsen representerar ett ovanligt stort erfarenhetsfält och den har därmed en unik ställning som allsidigt kontaktorgan mellan olika forskningsområden, liksom mellan forskningen och andra centrala samhällsintressen. Alltsedan Jubileumsfondens tillkomst har ett visst företräde getts åt samhällsvetenskapligt och humanistiskt orienterad forskning. En mycket kraftfull insats har gjorts till förmån för den humanistiska forskningen. har av RJ:s forskningsbudget för projektverksamheten och det infrastrukturella stödet tillfallit humaniora och teologi och har tilldelats samhällsvetenskapliga och juridiska ämnesområden. Den medicinska, naturvetenskapliga och tekniska forskningen erhöll . I första hand prioriteras projekt, som inte naturligt tillgodoses på annat sätt, t.ex. genom anslag från statliga forskningsråd eller andra myndigheter, vilka var för sig arbetar inom relativt avgränsade sektorer. RJ är intresserad av att kunna stödja fler- eller tvärvetenskapliga forsknings-projekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, orter eller länder samarbetar. Går man igenom stiftelsens katalog över beviljade anslag, finner man många exempel på just sådana forskningsprojekt, speciellt inom Kulturvetenskapliga donationens verksamhetsområde. Det är styrelsen som fattar beslut om anslag från stiftelsen. Inkomna ansökningar har bedömts och prioriterats i en eller - oftast - flera beredningsgrupper. I var och en av dessa ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter samt utomstående, såväl nationella som internationella, vetenskapliga experter. Ansökningarna har dessutom som regel bedömts av en eller flera externa sakkunniga inom eller utom landet. Varje ansökan bedöms i första hand i förhållande till internationell standard och mot såväl vetenskapliga kvalitetskriterier som samhällsrelevanskriterier.- Beslut om anslag till nya projekt fattas i två steg: Bedömningarna i det första steget grundas på korta, översiktliga ansökningar, projektskisser. Beredningsgrupperna väljer ut de ansökningar som bedöms ha högsta vetenskapliga kvalitet och samhällsrelevans och som utformats av forskare, som bedöms vara kompetenta och lämpliga att bedriva projektet i fråga. Dessa forskare bereds därefter tillfälle att komma in med fullständiga ansökningar. Övriga ansökningar (projekt-skisser) avslås. 2) I ett andra steg bedöms och prioriteras fullständiga ansökningar (i regel efter externa sakkunniggranskningar) inför de slutliga besluten i styrelsen. I de fall ansökningarna gäller forskning, som etiskt kan ifrågasättas, prövas dessa efter samma normer och på samma sätt som inom de statliga forskningsråden. Ansökningar till Kulturvetenskapliga donationen har bedömts i enlighet med kriterierna i de av RJ utfärdade anvisningarna, vilket har inneburit att projekten har granskats från följande utgångspunkter: anknytning till i anvisningarna formulerade teman om "Kulturveten-skapliga grundvalar" och "Samhällsförändringar och rum" projektets gränsöverskridande karaktär, dvs. hur man avser att samarbeta över institutions-, fakultets- eller universitetsgränserna idéer om forskningsinformativa insatser. Inom vissa områden, som bedöms angelägna men inte tillräckligt uppmärksammade, tillsätter stiftelsen ibland särskilda s.k. områdesgrupper. Deras uppgift är att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forsk-ning och till informationsutbyte. Dessa grupper består av forskare från disci-pli-ner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Verksamheten kan beskrivas som kvalificerat forsknings-förberedande arbete. Den avslutas när man vunnit tillräcklig uppmärksamhet från forskarhåll och/eller från de myndigheter som har ansvar för att per-manenta resurser tillförs området i fråga. inledde två nya områdesgrupper sin verksamhet. Det var gruppen om kapitalmarknadsforskning och den om konst och gestaltning. beslöt styrelsen att även inrätta en områdesgrupp för forskning om kunskapssamhället. har områdesgruppen för kapitalmarknadsforskning avvecklats; inrättades en ny områdesgrupp för forskning om Kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling. Den regelmässiga uppföljningen och utvärderingen av pågående och avslutade projekt har inneburit att 20 projekt, varav 16 projekt inom Jubileumsdonationen och 4 inom Kulturvetenskapliga donationen, varit föremål för särskild granskning. Syftet med uppföljningen har varit att granska de vetenskapliga resultaten och göra bedömningar av projektens struktur och resurs-tilldelning. Därutöver har det varit ett syfte att genom samtal med rektorer, dekaner, forskare och doktorander utröna dagens och framtidens villkor för kunskapsutvecklingen inom berörda fakultetsområden. har 20 projektledare vid universiteten i , och kontaktats och erhållit följande frågor som skriftligen besvarats: Vilka vetenskapliga publikationer har projektet genererat? Publikationslista bör bifogas. Har projektet genererat uppslag till nya forskningsinsatser (gäller särskilt för avslutade projekt)? Har projektets medarbetare medverkat med "papers" vid nationella eller internationella symposier? Om ja, ange vilka. Har projektet medfört att Du eller någon av Dina medarbetare blivit inbjuden som gästforskare vid något annat lärosäte? Likaledes är det av intresse att få reda på om arbetet i projektet stimulerat till att gästforskare inbjudits till Din institution. Vilka utbildningseffekter har erhållits genom projektet? Har t.ex. doktorander deltagit? Om ja, ange namn och ålder. Därtill bör det belysas om särskilda läromedel har tillkommit med anknytning till projektet. Vilka forskningsinformativa inslag har förekommit under projektets gång och/eller efter projektets avslutning? Slutligen efterfrågades en ekonomisk redovisning av projektmedlens användning till: lokala omkostnadsavgifter (lokaler, institutions- och universitetskostnader) ev. övriga omkostnader. beslöt RJ att pröva ett annorlunda tillvägagångssätt vid projektbesöket för beredningsgruppen för ekonomi, geografi m.m. För att förbereda detta besök anlitade RJ två personer vilka inte var knutna till fondens verksamhet. Dessa personer var professor vid dåvarande högskolan i /samt , ansvarig för program för chefs- och ledarskapsutveckling. De genomförde en förundersökning av de aktuella projekten inför beredningsgruppens besök. Projektledarna fick en förteckning över relevanta frågor beträffande genomförandet av projekten vilka de ombads besvara innan de intervjuades av och vid ett personligt besök. Även projektmedarbetarna intervjuades. Därefter erhöll fonden och beredningsgruppens ledamöter ett skriftligt underlag för varje utvalt projekt innan gruppen besökte projekten. besökte beredningsgruppen vid varvid följande projekt granskades på sedvanligt sätt: 1995-0243 , Tidsstrukturen för den tekniska effektiviteten i frontproduktionsfunktionsmodeller. Anslag Totalt beviljat 2.190.000 kr 1995-5001 , Organiserandet av storstaden: diskurs och praktik Anslag Totalt beviljat 6.588.000 kr 1997-5110 , Ekonomisk-politiskt doktrinskifte. Fallet i ett komparativt perspektiv 1970-1996. Anslag Totalt beviljat 3.920.000 kr Beredningsgruppen för beteendevetenskap, samhällsmedicin, besökte . Följande tre projekt valdes ut för besöket: 1996-0536 , Stabilitet och förändring i barns och ungdomars psykologiska utveckling. Anslag Totalt beviljat: 1.323.000 kr 1996-0579 , Politisk nysekterism bland ungdomar i dagens . Totalt beviljat: 1.450.000 kr 2000-7066 , En forskarskola om lärande, kunskapsbildning och det moderna uppgifter. Professor , rektor för , och professor , Idéhistoria, , ansvarig för ansökan, fick möjlighet att göra en ingående presentation av projektet för beredningsgruppen. Beredningsgruppen för humaniora besökte . Då granskades följande projekt: Anslag Totalt beviljat 1.300.000 kr 1998-0119 , Elitens symboliska kapital. Maktens ackumule-ring och reproduktion på lokal och nationell nivå, 1650-1770. Anslag Totalt beviljat 6.095.000 kr 1998-0223 , Blåsmusik . Anslag Totalt beviljat 2.085.000 kr 1998-0345 , Järnteknologin - en lyckad innovation. Från brons till järn i och . Anslag Totalt beviljat 3.000.000 kr Den kulturvetenskapliga prioriteringsgruppen granskade vid två projekt: 1995-5153 , Sockenkyrkorna, kulturarv och bebyggelse-historia. Anslag Totalt beviljat 19.500.000 kr. 1997-5040 , Från kust till kust. Stenålderssamhällen i för-ändring. Anslag Totalt beviljat 26.300.000 kr Vid sammanträde vid presenterades följande projekt: 1999-5131 , , Kön och eliternas re-pro-duktion i ett komparativt perspektiv. Anslag Totalt beviljat 9.600.000 kr 1999-5169 , , Samtals-språkets gramma-tik. Anslag Totalt beviljat 8.800.000 kr beviljades de första anslagen ur Kulturvetenskapliga donationen. Genom detta nytillskott av resurser har det blivit möjligt att stödja fler större, tvärvetenskapliga och långsiktiga forskningsprojekt. Många mycket angelägna projekt, som svårligen skulle ha erhållit ekonomiska resurser av det slag som möjliggjorts, har kommit i gång och fört med sig att fler unga doktorander kunnat erhålla en meningsfull utbildning. har beviljat i anslag till forskningsändamål, vilket framgår av tabellen "beviljade medel till forskning" (s. 55) och statistiska uppgifter om beviljade medel till forskning. Anslagsnivån är högre än föregående år. Förklaringen till den stora ökningen ligger främst däri att styrelsen även beslöt att göra en engångsavsättning om . Nya anslag som beviljades ur Jubileumsdonationen och Kulturvetenskapliga donationen presenteras på s. 56. Söktrycket är mycket högt. Vid årets ansökningstillfälle inkom totalt 646 nya ansökningar, vilket dock är totalt 150 färre än föregående år. Sökbeloppet uppgick till . Inför förra årets ansökningsomgång hade beslutat om en förändring av anvisningarna för anslagssökande innebärande att endast ansökningar från disputerade forskare kommer att behandlas inom Jubileumsdonationens ram. Detta medförde att det inkom 426 ansökningar till Jubileumsdonationen - 161 färre än föregående år. 60 ansökningar beviljades. Inom ramen för Kulturvetenskapliga donationen inkom 220 ansökningar varav 21 beviljades. Av antalet beviljade ansökningar kan nio hänföras till temat kulturvetenskapliga grundvalar och tolv till temat om samhällsförändringar och rum. Av de sökta beloppen för nya projekt beviljades samma andel som föregående år, . Andelen nya ansökningar (31,) och andelen beviljade projekt (33,) från kvinnliga forskare ligger på ungefär samma nivå som . Glädjande är att procentandelen beviljade projekt är något högre än föregående år. Stiftelsen har därtill beviljat 96 symposieanslag. Beviljade anslag disponeras enligt särskilda villkor som anges i kontrakt med varje anslagsmottagare. De flesta av dessa fördelade anslag har admini-stre-rats av statliga universitet och högskolor, som då också är arbetsgivare för den personal som avlönas från anslag. I avsnittet "Statistiska uppgifter om anslagen till forskning" (s. xx) redovisas i tabellform vissa data rörande behandlade ansökningar och beviljade anslag. För anslagsmedel, som utbetalats efter , har utöver ett omkostnadspålägg på tillkommit ett påslag för mervärdesskatt på räknat på projektanslaget. För anslag, efter , som administreras via statliga högskoleenheter inom verksamhetsområde, räknar RJ numera även med ett påslag på för lokalkostnader på de belopp som beräknas för själva forskningsprojekten. I regeringens proposition 2000/01:3 Forskning och förnyelse har angetts att lägsta nivå för påslag för indirekta kostnader bör vara av forskningsprojektens direkta kostnader exklusive lokalkostnader. Detta innebär ett totalt påslag på i storleksordningen . Genom att universiteten numera även tar ut lokala lönekostnadspåslag i storleksordningen kommer "overhead"-avgifterna att öka högst påtagligt. Anslag till symposier, seminarier, forskningsinformativa insatser, informationsutbyte m.m. RJ söker också att genom anslag till symposier, seminarieverksamhet och forskarnätverk bereda forskare möjlighet att utveckla nya forskningsområden. Avsikten är att uppmuntra forskare att genom samarbete, gärna med tvärvetenskaplig inriktning, utveckla nya forskningsprojekt och att kunna söka medel i RJ:s ordinarie ansökningsomgångar. anordnar även egna symposier och seminarier (ibland tillsammans med något annat forskningsstödjande organ inom eller utom landet) i syfte att identifiera forskningsbehov och kartlägga eller presentera kunskapsläget inom ett visst område. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter. Ett sådant åtagande, som RJ haft , är det årliga stödet till utgivningen av Forskning & Framsteg. har i budgeten avdelat för att stödja symposier, seminarier och forskningsinformativa insatser. behandlades 161 sådana ansökningar varav 39 () hade inkommit från kvinnliga huvudsökande. 96 ansökningar, av vilka 21 () var ingivna av kvinnliga forskare, beviljades ett sammanlagt belopp på . Fyra ansökningar är bordlagda. Många av de forskningsprojekt som stödjer belyser problem som är av allmänt samhälleligt intresse. Det är angeläget att forskningsresultaten blir kända i samhället och blir föremål för diskussion, kritisk granskning och användning. RJ har därför på olika sätt försökt medverka till att ett sådant informationsutbyte underlättas. har flera både nationella och internationella aktiviteter bedrivits i syfte att följa och sprida kännedom om den forskning som stöds och att stimulera informationsutbyte om forskningsresultat mellan olika grupper i samhället. ordnade Forskning & Framsteg och en manuskripttävling som utföll mycket väl. Av drygt 50 bidrag kom hela 17 att publiceras (efter sedvanligt redaktionell bearbetning) i tidskriften . Forskning & Framstegs redaktion har funnit det vara dags för en ny, liknande tävling, något som RJ har beslutat stödja. Tävlingen är öppen för alla forskare verksamma vid svenska universitet, högskolor och forskningsinstitut och från alla fakultetsområden. Temat för tävlingen är "Vändpunkter". Ett av Jubileumsfonds mer betydande engagemang inom ramen för avsättningen för Symposier, seminarier och forskningsinformativa insatser har varit stödet till de återkommande svenska historiedagarna. De är en ideell förening som bildades för att stimulera historisk forskningsinformation och bredda kontakterna mellan fackhistoriker och en historieintresserad allmänhet. RJ har såsom en av många finansiärer stött De och därigenom sökt att bidra till denna betydelsefulla forskningsinformativa insats. De hölls 1994 i , 1995 i , 1996 i , 1997 i , 1998 i och 1999 i Åbo. Det gångna året hölls De i . Teman svenska historiedagar var bl.a. unionstiden och värmländsk brukshistoria. Styrelsen avdelade , i samband med budgetbeslutet om , ur Jubileumsdonationen och ur Kulturvetenskapliga donationen, som en engångsavsättning . Den extra avsättningen fördelades enligt följande: Nationell forskarskola i matematik med ämnesdidaktisk Forskning om kulturens roll för hållbar samhällsutveckling Utveckling av nationella och internationella initiativ till forskningsinsatser, samarbete och utbyte Några av ovanstående insatser redovisas i det följande. Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning Syftet med RJ:s beslut är att stödja en långsiktig förbättring för matematikämnet i skolan och högskolan genom att utbilda forskare med matematikdidaktisk kompetens. Styrelsen har utsett svenska kommittén för matematikutbildning (SKM) att planera och genomföra denna forskarutbildningsinsats. Ordförande i ledningsgruppen är professor , . Till koordinator för forskarskolan utsågs universitetslektor , . En fortlöpande dialog mellan ledningsgruppen och de fakulteter och institutioner som kommer att delta i forskarskolan är avgörande för ett framgångsrikt genomförande av forskarskolan. Som ett första steg hölls därför, efter inbjudan av RJ, ett möte med deltagare från fakulteterna vid flertalet av landets universitet och högskolor. Ledningsgruppen fick och även senare många värdefulla synpunkter och förslag. Ett dokument skrevs som underlag för ledningsgruppens arbete och styrelsens beslut. Dokumentet låg också till grund för ytterligare ett välbesökt möte med företrädare för fakulteter, matematik- och lärarutbildningsinstitutioner.