frsrdg · GO04RR14 · 2001-01-01 00:00:00 — Finansieringen skedde genom en minskning av ett annat anslag inom utgiftsområdet. I budgetpropositionen för begär regeringen ett anslag om för och anslagen för budgetåren 2001 och 2002 beräknas till 4 520 respektive . Dessa medel beräknas motsvara ca 102 000 årsstudieplatser till kommunerna för . Av budgetförslagen för åren 1998(2000 framgår att i anslaget inräknats medel för administration, information och utvärdering. föreslog även för betydande besparingar på anslaget, nämligen medan förordade en minskning med 176 miljonerkronor och en ökning med . Beslutade och beräknade anslag för perioden (2002 framgår av ne-danstående tabell. De anvisade anslagen för åren 1997(2000 uppgår till sammanlagt och de beräknade beloppen till 4 520 respektive eller totalt i sin helhet. Anslag till särskilda utbildningsinsatser för vuxna () Miljoner kronor (Beräknade anslag inom parentes) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 1996/97:1 2546 (2854) (3459) 1996/97:150 205 1998/99:1 3474 (4504) (4745) 1998/99:1 4509 (4777) (5093) 1998/99:100 100 1999/2000:1 4308 (4520) (4120) anslag 2751 3474 4609 4308 (4520) (4120) 15142 I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) anmäler regeringen att en delegation tillsatts med uppgift att förbereda och i ett inledningsskede leda och följa den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Av propositionen framgår också att regeringen skall fastställa kriterier för bidragen efter förslag från delegationen. Delegationen skall vidare lämna förslag till regeringen om fördelningen av medel till kommunerna. Reglerna för stödet togs in i en särskild förordning (1996:1502). I förordningen (21 §) sägs att regeringen beslutar om statligt stöd efter förslag av Delegationen för samt att betalar ut stödet. Av regleringsbreven framgår att medlen formellt står till disposition trots att det är regeringen som fattar besluten i stödärendena. övertog fr.o.m ansvaret för att leda och följa arbetet med på uppdrag av regeringen. Ansvaret för fördelningen av statsbidraget till kommunerna gäller för och för den återstående tiden av femårsperioden. I anslutning till denna förändring utarbetades en ny och ändrad förordning (1998:276). befogenhet att besluta om stöd framgår av 18 § i denna ändrade förordning. I regleringsbrevet för sägs att respektive disponeras av för utvecklingsarbete resp. administration (anslagsposten 1 punkt 3 resp. anslagsposten 2 punkt 2). för anger på motsvarande sätt att 8 respektive disponeras av för utvecklingsarbete respektive administration, information och utvärdering. är beloppen 20,6 respektive . I budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1) redovisar regeringen vissa frågor som inom ramen för sitt ansvar för bör ytterligare uppmärksamma. Det gäller bl.a. insatser för att stimulera korttidsutbildade män att börja studera och frågan om invandrares deltagande i vuxenstudier. Det kan konstateras att de av anvisade anslagen för formellt disponerats av trots att det var regeringen som beslutade om stöd , nämligen . De enda medel som enligt anslagsredovisningen disponerats av gäller den anslagspost som avsatts för administration, information och utvärdering. Det handlar här om respektive 21,5, 16,5 och , dvs. i sammanhanget mycket blygsamma belopp. Regeringen anmäler i budgetpropositionen för att (dir. 1996:71) skall följa utformningen av den särskilda vuxenutbildningssatsningen och också ha ansvar för att fristående nationella utvärderingar genomförs samt ha ett samordningsansvar för utvärderingen av . Av propositionen framgår också att regeringen uppdragit åt att i samråd med AMS, CSN och SCB ansvara för uppföljning och insamling av data från kommunerna om . Avrapportering skall ske halvårsvis. Av budgetförslaget för framgår att såväl Statskontoret som fristående konsulter på uppdrag av genomfört utvärderingar av satsningens kostnader och effekter. Av resultatinformationen i budgetförslaget för kan man bl.a. utläsa att samtliga 288 kommuner ansökt om medel för vuxenutbildningssatsningen samt att av den verksamhet som planeras och utgörs av orienteringskurser, kurser i yrkesämnen och av kurser i allmänna ämnen. Motsvarande information i påföljande budgetproposition (prop. 1998/99:1) visar att eftergymnasial vuxenutbildning genomförts motsvarande 114 800 platser. Utbildningsplatserna fördelades på allmänna kurser, yrkeskurser och orienteringskurser. I budgetpropositionen för redovisas också vissa resultat av de utvärderingar av som genomförts. I budgetförslaget för framhåller regeringen att den parlamentariska , som haft till uppdrag att följa verksamheten i och ta fram underlag för en reformering av vuxenutbildningen överlämnat sitt slutbetänkande (SOU 2000:28) till regeringen. Mot bakgrund av de förslag som kommittén presenterat och de synpunkter som kommer in avser regeringen att i en särskild proposition lämna förslag om vuxnas lärande. 2.7 De lokala investeringsprogrammen Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) ett statligt stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling. I propositionen (bilaga 5 s. 11) anges att vid bedömningen av programmen skulle vikt läggas vid åtgärder som minskar miljöbelastningen, ökar effektiviteten i användningen av energi och andra naturresurser, gynnar användningen av förnybara råvaror, ökar återbruk, återanvändning och recirkulation och återvinning av resurser samt bidrar till att öka sysselsättningen. Regeringens program grundade sig på ett förslag från en statsrådsgrupp, den s.k. Delegationen för en ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen begärde i vårpropositionen inget ställningstagande från sida. Regeringen återkom därefter till frågan i budgetpropositionen för . I detta sammanhang hävdas felaktigt att skulle ha fattat beslut om ett statligt stöd till lokala investeringsprogram (prop. 1997/98:1 utg.omr. 18, s. 43). Det är emellertid först i budgetförslaget för som det finns ett konkret förslag till statligt stöd som därefter tar ställning till. ekonomiska vårproposition angav regeringen ekonomiska ramar för genomförande av de lokala investeringsprogrammen till för , för och för , dvs. I budgetpropositionen för föreslog regeringen ett nytt ramanslag på samt bemyndiganden på vardera . angavs de beräknade anslagsnivåerna till 1 800 respektive . beslöt enligt regeringens förslag (bet. 1997/98:BoU1). I budgetförslaget för togs upp för ändamålet och angavs de beräknade anslagsnivåerna till 2 495 respektive . begärde regeringen ett bemyndigande att fatta beslut som inklusive tidigare åtagande skulle uppgå till högst (2002. I samband med behandlingen av budgetpropositionen för beslutade dels att av anslaget till stöd för lokala investeringsprogram skulle få disponeras för forskningsändamål, dels att begränsa det begärda bemyndigandet till (bet. 1998/99:BoU1) I budgetpropositionen för föreslogs att skulle avsättas för stöd till lokala investeringsprogram. De beräknade anslagsnivåerna angavs till 1 414,5 respektive 1 . beslöt i enlighet med förslaget. Det innebär att har anvisats för åren 1998(2000. Tillsammans med de beräknade nivåer för åren 2001(2002 kommer sammantaget avsättas för ändamålet. Anslag till lokala investeringsprogram (Beräknade anslag inom parentes) 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 1997/98:1 800 (1800) (2800) 1998/99:1 1495 (2495) (1965) 1999/2000:1 1758 (1414,5) (1190,5) anslag 800 1495 1758 (1414,5) (1190,5) 4053 Av ekonomiska vårproposition framgår att det är kommunerna som lokalt skall svara för genomförandet av investeringsprogrammet som det är viktigt att regering och riksdag kontinuerligt skall kunna följa utvecklingen. Regeringen aviserar i propositionen att man avser att utarbeta närmare bestämmelser för hur kommunerna får använda omställningsstödet till enskilda projekt och anger i samband därmed vissa aspekter på vad som skall ingå i regelverket. Av propositionen framgår däremot inte vilket organ som skall besluta om stödet. När regeringen i budgetpropositionen för ånyo tar upp frågan och lägger fram ett konkret förslag till investeringsprogram framgår att det är regeringen själv som skall ta ställning till kommunernas ansökningar samt att Delegationen för en ekologiskt hållbar utveckling skall ansvara för beredningen av förslag till regeringens beslut till fördelning av statsbidrag. Vid bedömningen av ansökningar, heter det, bör den kompetens och kunskap som finns hos berörda sektorsmyndigheter tillvaratas (prop. s. 46). Någon närmare diskussion om regeringens och myndigheternas respektive roller i sammanhanget förs inte i propositionen. I en partimotion från (motion 1997/98:Bo232) vänder sig partiet mot att medlen skall fördelas av regeringen i stället för av berörda myndigheter. Motionärerna pekar på risken för att de lokala investeringsprogrammen ger en snedvridning av konkurrensen och att de kan användas i politiskt syfte. tillstyrkte för sin del den förordade beredningsmodellen och avstyrkte motionen men ansåg det vara av stor vikt att en kontinuerlig uppföljning skulle genomföras av såväl användningen av medlen som av erfarenheterna av den tillämpade modellen för beredning av ansökningarna (bet. 1997/98:BoU1 s. 27). I ett särskilt yttrande till betänkandet om anslagen för följde upp sitt motionsyrkande om den föreslagna fördelningsmodellen (bet. s. 90). Även har i sin reservation om anslagen inom utgiftsområdet (bet. s. 59) invändningar mot den föreslagna beredningsordningen för stödet. I regleringsbrevet för har regeringen angivit att de av anslagna medlen om skall delas i tre anslagsposter. Anslagsposterna 1 och 3 disponerades av regeringen och anslagsposten 2 av . Stöd till lokala investeringsprogram (ram) Administration (ram) Utvärdering, informationsinsatser m.m. (ram) Av regleringsbrevet framgår också att anslagsposterna 1 och 3 disponeras av regeringen och anslagsposten 2 av . Av medlen under anslagspost 2 får högst belasta administration och resten länsstyrelserna och berörda sektorsmyndigheter. Regeringen utfärdade förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram. Av förordningen framgår bl.a. de förutsättningar som gäller för att en kommun skall få stöd samt förfarandet i bidragsärenden. Ansökan skall således enligt 5 § göras till regeringen (). I förordningen sägs också (11 §) att regeringen beslutar om bidragets storlek och om de villkor som behövs med hänsyn till bidragets ändamål. I anslutning till beredningen i av budgetpropositionen för gjorde i en partimotion (1998/99:Fi210) bedömningen att handläggningen av stödet till de lokala investeringsprogrammen dittills hade skett på ett godtyckligt sätt och att medlen skulle kunna göra bättre nytta i andra sammanhang. Hanteringen av de aktuella medlen ifrågasattes även i motion 1998/99:Bo233 (v). I motionen togs bl.a. upp frågor om stödet fördelats på ett kostnadseffektivt sätt, om det utgått till rätt projekt och om fördelningen över landet varit rättvis. avstyrkte motionsyrkandena men instämde i behovet av uppföljning och utvärdering av verksamheten. Utskottet anförde vidare att man förutsatte "att regeringen löpande anpassar stödgivningen till den information om måluppfyllelse och medelsanvändning som finns tillgänglig och vid behov underställer förslag i frågan" (bet. 1998/99:BoU1 s. 31). I budgetpropositionen för föreslog regeringen att ett anslag till ett för ekologisk hållbarhet skulle anvisas. Centrets viktigaste uppgift är att stödja de medverkande kommunerna i arbetet och att sprida erfarenheter från de lokala investeringsprogrammen. Centret föreslogs få formen av en egen myndighet och lokaliseras till . I regleringsbrevet för har av de anslagna medlen om sammanlagt avsatts för administration, information och utvärdering (anslagsposterna 2 och 3) och för byggforskningsändamål i enlighet med beslut (anslagsposten 4). Anslagsposterna 1 och 3 disponerades av regeringen, anslagsposten 2 av och anslagsposten 4 av . I motsvarande regleringsbrev för har likaledes avsatts för administration, information och utvärdering, till Forskningscenter m.m. samt återstående till stödverksamheten. ekonomiska vårproposition understryker regeringen att erfarenheter från investeringarna skall dokumenteras så att förutsättningar finns för kunskapsspridning. En fristående utvärdering skall göras. För det löpande revisionsarbetet ansvarar enligt propositionen de kommunala revisorerna. Regeringen anmäler också att den avser att ge ett uppdrag åt RRV att löpande utvärdera användningen av de statliga medlen. Regeringen anmäler i budgetpropositionen för att den avser att ge länsstyrelserna och () i uppdrag att göra en samlad uppföljning av de lokala investeringsprogrammen. anmäler regeringen att RRV skall ges i uppdrag att utvärdera mål-uppfyllelse och medelanvändning i de lokala investeringsprogrammen. En uppföljning av det inledande skedet av programmet genomfördes på bostadsutskottets initiativ och redovisades i en särskild rapport i utredningsserie (1998/99:URD1). En fortsatt granskning fullföljdes därefter av revisorer och redovisades i en skrivelse till (1999/2000:RR3). Av budgetförslaget för framgår att regeringen gett RRV i uppdrag att göra en första uppföljning av stödets effekter. En första avrapportering av uppdraget gjordes i RRV:s rapport (1999:37). Granskningen tog i första hand upp frågor om programmens genomförande i kommunerna och i viss mån även regeringens hantering av stödet. Regeringen anmäler i budgetpropositionen för att förslag till förändringar med anledning av RRV:s analys kommer att föreläggas . I budgetpropositionen för anger regeringen att totalt 145 investeringsprogram genomförs (2002 och följs upp av och länsstyrelserna. En utvärdering av de första investeringsprogrammens miljö- och sysselsättningseffekter kommer enligt regeringen att kunna ske . ekonomiska vårproposition anmäler regeringen att det är viktigt att kontinuerligt skall kunna följa utvecklingen. I budgetpropositionen för redovisar regeringen en s.k. resultatbedömning för när det gäller stödet till ekologisk omställning. Bl.a. framgår att 42 kommuner vid tillfället beviljats statsbidrag med totalt . De lokala investeringsprogrammen bedöms av regeringen komma att ge påtagliga effekter på miljön och leda till en ökad sysselsättning med ca 8 000 årsarbeten. Regeringen anmäler också som sin avsikt att , med utgångspunkt från verksamhetsrapporter från kommunerna, rapportera till med början i budgetpropositionen för . Av regeringens resultatbedömning i budgetpropositionen för framgår att sammantaget 81 kommuner beviljats i statsbidrag. De lokala investeringsprogrammen uppges dittills ha omfattat en total investeringsvolym på som bedömts ge 11 500 direkta arbetstillfällen (2001. De lokala investeringsprogrammen kommer enligt propositionen att ge mätbara effekter om, understryks det, de resultat uppnås som kommunerna angivit i sina investeringsprogram. I samband med att bostadsutskottet behandlade revisorernas ovan nämnda skrivelse (1999/2000:RR3) om de lokala investeringspro-grammen begärde utskottet en redovisning från regeringen av vissa frågor (bet. 1999/2000:BoU4). Regeringens redovisning i vårpropositionen (prop. 1999/2000:100) omfattade tre meningar. Regeringen understryker i budgetförslaget för att det är viktigt att sprida information om hur de lokala investeringsprogrammen genomförs och de resultat och effekter som uppnås. av anslaget får därför användas för administration, uppföljning och utvärdering av investeringsprogrammen och till informationsinsatser. Ytterligare får användas för att finansiera ett s.k. grönt kunskapslyft. 2.8 Program för IT i skolan (ITiS) Bakgrund, motiv och mål I vårpropositionen för (prop. 197/98:150) tog regeringen upp olika åtgärder i syfte att öka delaktigheten i informationssamhället. Bl.a. aviserades att regeringen avsåg föreslå att 1 500 miljoner skulle avsättas för särskilda insatser i skolan. Ett program för IT i skolan skulle föreläggas . Utgångspunkten för satsningen skulle enligt propositionen vara att alla elever skall ges kunskaper och möjligheter att använda datorer som ett modernt informationsverktyg. Regeringen återkom därefter i budgetpropositionen för med ett konkret förslag till medelsanvisning. I budgetpropositionen (prop. 1998/99:1) föreslog regeringen således att totalt . skulle avsättas för en satsning på informationsteknik i skolan fördelat på 340 respektive 500 och . Medlen skall användas i kommuner för att stimulera IT-utveckling. Moderata samlingspartiet föreslog i sin budgetmotion en betydligt kraftigare satsning på IT i skolan än regeringen. Enligt motionen borde anvisas för . För de återstående två åren i treårssatsningen beräknade motionärerna och eller totalt ca . följde regeringens förslag (bet. 1998/99:UbU1). I budgetpropositionen för återkom regeringen med ett förslag till medelsanvisning för budgetåret på . För anmäldes i samband därmed att medlen skall användas för I en motion föreslog en ökning av anslaget med för . Sammanlagt föreslogs mer än regeringen för treårsperioden (2002. ansåg i sin motsvarande motion att satsningarna på IT i skolan borde ske i en realistisk takt och föreslog en minskning av anslaget med . beslutade i enlighet med propositionens förslag (bet. 1999/2000:UbU1). Beslutade och beräknade anslag för treårsperioden (2001 framgår av följande tabell. De anvisade anslagen tillsammans med de beräknade anslagen för uppgår till sammanlagt . Anslag till program för IT i skolan Miljoner kronor (Beräknade anslag inom parentes) 1999 2000 2001 Totalt 1998/99:1 340 (516) (688) 1999/2000:1 501 (651) anslag 340 501 (651) 841 I budgetpropositionen för anmäler regeringen att en delegation för en särskild nationell satsning på IT i skolan har tillkallats (U 1998:04). Den skall ha till uppgift att bl.a. genomföra och i ett inledningsskede förbereda sådana insatser. Av regleringsbrevet för framgår att anslaget disponeras av . Som villkor anges att medlen skall användas för insatser enligt regeringens skrivelse till (skr. 1997/98:176 Lärandet verktyg - nationellt program för IT i skolan. Medel får vidare användas till kanslikostnader för Delegationen för IT i skolan, dock utan att någon beloppsmässig begränsning anges. skall betala ut medlen efter beslut av delegationen. I motsvarande regleringsbrev för har dispositionsrätten till medlen överförts från till Delegationen för IT i skolan. En annan förändring är att regeringen beslutat om en författning som skall reglera fördelningen av pengar. Således skall medlen enligt regleringsbrevet användas enligt bestämmelserna i förordningen (1999:751) om statligt stöd för att stimulera användningen av informationsteknik i skolan. Anslaget får också användas för kanslikostnader. Delegationen får vidare ta emot såväl statliga som icke-statliga bidrag och själv disponera dessa inkomster. Av budgetpropositionen för framgår att i delegationens uppdrag ingår att följa och utvärdera verksamheten. Delegationen har därför beslutat om en utvärdering av verksamheten som skall ske med början och vara slutförd och slutredovisad före utgången av . Arbetet utförs av högskolorna i och . I budgetförslaget för redovisar regeringen att samtliga kommuner har anmält intresse för att delta i utvecklingen av lärarnas kompetens inom området och ansökt om bidrag till infrastruktursatsningar. I budgetpropositionen för anges att det fr.o.m. finns ca 20 000 lärare i arbetslag som har genomfört sin kompetensutveckling. Var och en av dessa disponerar en dator. Vidare har ca 700 handledare utbildats. 2.9 Utvecklingsarbete (inom ansvarsområde) Bakgrund, motiv och mål /92 har inom ansvarsområde funnits ett anslag för att bekosta utvecklingsarbete avseende styrning, budgetering och redovisning av statens inkomster, utgifter, tillgångar och skulder. Vidare används anslaget för kostnader för att bedriva chefsutveckling inom statsförvaltningen, viss kompetensutveckling i samt för annat utvecklingsarbete inom ansvarsområde. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för att skulle anvisas på anslaget. När regeringen påföljande år återkom till i frågan i budgetpropositionen anmäldes att anslaget haft en stor ingående reservation beroende på svårigheter från att bedöma omfattningen av erforderligt utvecklingsarbete. Enligt regeringens i propositionen redovisade bedömning behövde reservationen tas i anspråk för det ytterligare utvecklingsarbete vad gäller uppföljnings- och prognosmetoder som uppkommit till följd av den förändrade budgetprocessen innefattande bl.a. det s.k. (Verktyg för ekonomistyrning i staten). En preliminär bedömning indikerar enligt regeringen att kostnaderna för projektet uppgår till . Genom en lånefinansiering av huvuddelen av utvecklings- och hårdvarukostnaden fördelas den totala kostnaden och därmed anslagsbelastningen . Regeringen begärde därför ett beställningsbemyndigande om för genomförande. För begär regeringen att ca skall anvisas. Av budgetpropositionen för framgår att anslagssparandet är betydande även för men att detta är planerat med anledning av genomförandet av det omfattande utvecklingsarbetet som gäller statens budget, betalningar, redovisning m.m. Regeringen föreslår att anvisas. I budgetförslaget för begär regeringen ett anslag för ändamålet på . Beslutade och beräknade anslag framgår av nedanstående tabell. De av totalt anvisade anslagen uppgick till totalt 104 miljonr kronor. Anslag till Utvecklingsarbete (inom ansvarsområde) Miljoner kronor (Beräknade anslag inom parentes) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 1996/97:1 32 (32) (32) 1997/98:1 30 (30) (30) 1998/99:1 24 (26) (26) 1999/2000:1 18 (19) (17) anslag 32 30 24 18 (19) (17) 104 Av regleringsbreven framgår att anslaget disponeras av . anges särskild att RRV får utnyttja högst . framgår att anslaget bl.a. kan användas för utvecklingsinsatser för hela inom området budget- och Dessutom har anslaget detta år fördelats med på (anslagsposten 1) och på (anslagsposten 2). I budgetpropositionen för anför regeringen att de beräknade vinsterna av är av kvalitativ art, bl.a. bättre riksdags-, regerings- och tjänstemannabeslut tack vare ett bättre beslutsunderlag. Den monetära avkastningen av bättre beslut, anges det, är ytterst svår att uppskatta men den förbättrade resultatstyrning som projektet skapar tekniska förutsättningar för bör kunna ge betydande effektivitetsvinster. I budgetpropositionen för anmäler regeringen under rubriken att anslaget använts för ett antal olika insatser som t.ex. analys av behovet av koncerninformation, chefsutveckling, kompetensutveckling inom , förbättrad resultatstyrning av myndigheterna samt myndigheternas omställning av informationssystem . Av redovisningen framgår bl.a. att regeringen bedömer att kunskaperna inom avseende den reformerade budgetprocessen har ökat men att fortlöpande insatser behövs. Samma bedömning i denna senare fråga gör regeringen i påföljande budgetproposition. I budgetpropositionen för rapporterar regeringen även om andra insatser som finansierats via anslaget, bl.a. inom ramen för . Det gäller inte minst inom det systemtekniska området. Även den s.k. tvåårsöversynen, som avser en översyn av mål och målstrukturer inom samtliga utgiftsområden, har finansierats på detta sätt. Förutom till dessa två projekt används anslaget enligt regeringens redovisning till chefsutveckling, utbildning av styrelseledamöter samt till ett uppdrag till SCB att ta fram underlag avseende förmögenhetsfördelningen samt den offentliga konsumtionen. I budgetpropositionen för anger regeringen att ett tretiotal utvecklingsinsatser pågår avseende ekonomisk styrning, prognosmetoder, administrativa system, kompetensutveckling, chefsprogram för myndigheternas ledning samt interna förändrings- och förnyelsearbete. Fyra centrala insatser (2001 är det s.k. , den s.k. tvåårsöversynen, utvärderingen av budgetprocessen och genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. 2.10 Kontrollfunktionen i staten Bakgrund, motiv och mål Regeringen angav i den ekonomiska vårpropositionen (prop.