frsrdg · GO04JO1 · 2001-01-01 00:00:00 — Jag vill i detta sammanhang särskilt erinra om att handläggning utgör ett led i en process som inte behöver vara avslutad i och med att kassan meddelar sitt omprövningsbeslut. Det är nämligen då först då ² som den försäkrade får möjlighet att överklaga kassans beslut till länsrätten. Om en försäkringskassa dröjer för länge med sitt ompröv- ningsbeslut kommer med andra ord den försäkrades rätt att få sin sak prövad i domstol att försenas i motsvarande mån. Sammanfattningsvis aktualiseras i ärendet en viktig fråga, nämligen ansvar för att ett ärende drivs framåt och avslutas inom Detta ansvar föreligger även då ² som i detta fall ² den försäkrade 2000/01:JO1 själv bidragit till att handläggningen blivit utdragen. Jag anser att för- säkringskassan inte på långa vägar har levt upp till detta ansvar i M.G:s ärende. Fråga om tjänstemans underlåtenhet att tillse att ett överklagande i ett ärende rörande sjukpenning vidarebefordrades till länsrätt (Dnr 2279-1999) I ett beslut gällande ett klagomål mot läns allmänna försäkringskassa anförde -2 3HQQO|Y följande. I en anmälan, som kom in till JO , klagade . på att hennes överklagande av beslut att dra in hennes sjukpenning inte hade skickats vidare till länsrätten. Av de handlingar som M.P. bifogade sin anmälan framgår bl.a. följande. beslutade att dra in hennes sjukpenning fr.o.m. . ingav hon till kassan ett över- klagande av beslutet. beslutade, efter omprövning enligt 20 kap. 10 och 11 §§ AFL, att inte ändra beslutet. Detta framgår av en underrättelse om beslutet, daterad . till kassan ett överklagande av om- prövningsbeslutet. Enligt ett meddelande från Länsrätten i län kom överklagandet in dit . I remiss till läns allmänna försäkringskassa anmodades kassan att inkomma med följande. 1)Upplysningar om rutiner för hanteringen av över- klaganden. Av upplysningarna skall framgå vilka befattningshavare (inklu- sive tjänstetitel) som deltar i hanteringen. 2)En redogörelse för hur M.P:s överklagande har hanterats. I remissen uppmanades att inte höra de berörda tjänste- männen om deras närmare deltagande vid handläggningen. Kassan skulle heller inte redovisa sin bedömning av det som förevarit. (direktören ) anförde i remissvar följande. )|UVlNULQJVNDVVDQV RUJDQLVDWLRQ RFK UXWLQHU i är organiserad i fyra geografiska områden (, Söder, Norr och Väster) samt ett centralkontor i . Inom de fyra områdena finns ett eller flera lokalkontor. Fr.o.m. har varje område en områdeschef, som är personalansvarig samt ansvarig för den löpande verksamheten inom området. hade varje områdeschef även processansvar för vissa ärendeslag, men det upphörde då för- säkringsenheten inrättades. På varje område finns även en tjänst som planeringssekreterare med administrativa arbetsuppgifter. Övriga anställda på lokalkontoren har titeln försäkringssekreterare. Försäkringssekreterarna arbetar med olika ärendeslag i enlighet med områdeschefens uppdrag. Arbetet på lokalkontoren sker i självplanerande grupper, som är indelade utifrån ärendeslag och kontorets storlek. Inom område har kassan fr.o.m. inrättat fyra tjänster som sektionsledare med arbets- ledande funktion. Lokalkontoret i är inrymt i samma fastighet som centralkontoret och med gemensam postsortering. i har fr.o.m. inrättat en länsväxel och en länskundtjänst för telefon- förfrågningar. Samtliga lokalkontor har en besökskundtjänst. På centralkontoret finns en försäkringsenhet inrättad fr.o.m. . På försäkringsenheten finns tolv tjänster som försäkringskonsult. För- säkringskonsulterna arbetar med huvudinriktning på vissa ärendeslag enligt försäkringschefens anvisning. Försäkringskonsulterna handlägger om- prövningar samt rättidsprövning och prövning enligt 20 kap. 10 a § lagen om allmän försäkring (AFL) av överklaganden. På försäkringsenheten finns handläggningsregister för omprövnings- och överklagningsärenden. föreslog varje processägare sakkunniga, som skulle få uppdrag att handlägga omprövnings- och överklagningsärenden. Beslut om uppdraget fattades senare av kassans styrelse enligt då gällande föreskrifter (RFFS) 1978:22. Varje sakkunnig hade ett handläggningsregister över omprövningar och överklaganden inom sitt ärendeslag. Hand- läggningsregistret fanns på det lokalkontor där den sakkunnige var placerad. När det gäller överklaganden av tjänstemannabeslut företräder försäkrings- konsulterna i domstol enligt beslut av direktören. Samtliga socialförsäkringsnämnder har beslutat bemyndiga samma försäkrings- konsulter att företräda nämnden i domstol. På centralkontoret finns pensionsenheten, som ansvarar för uträkning och beslut av olika pensionsförmåner för hela länet. På den administrativa en- heten handläggs vårdersättningsfrågor och statlig fordran. Ett överklagande skall vara skriftligt och kan inkomma via fax, post eller lämnas i kundtjänst. Den som tar emot eller öppnar posten lämnar skrivelsen till den självplanerande grupp som handlägger det aktuella ärendeslaget eller frågan. Inom arbetsgrupperna har tjänstemännen gjort ömsesidiga fullmakter om att vid frånvaro öppna post adresserad till namngiven tjänsteman. Den försäkringssekreterare som då tar emot överklagandet skall omgående vidarebefordra skrivelsen tillsammans med aktuella handlingar (pensionsakt, sjukkort, bilstödsakt, underhållsakt, återkravsakt etc) samt vid beslut av socialförsäkringsnämnd även protokollsutdrag till försäkringsenheten, till respektive sakkunnig. På försäkringsenheten registreras överklagandet. gör rättidsprövning och prövning enligt 20 kap. 10 a § AFL. I vissa fall skriver försäkringskonsulten yttrande till länsrätten som överklagandet anhängiggörs vid domstolen. I övriga fall skrivs yttrande efter föreläggande Överklagandet vidarebefordras till länsrätten genom vakt- mästeriet, som går över med akter. är väl medvetna om JO:s inställning att överklaganden skall överlämnas inom till länsrätten. Enligt gällande rutin skall inkommen post granskas, så att handläggaren kan prioritera och fördela arbetet. Av besvärshänvisning för överklagande respektive begäran om om- prövning framgår vilka uppgifter som den klagande skall ange. mycket vanligt att flera av uppgifterna saknas. Yrkande om vilken ändring som begärs framgår i princip endast om den försäkrade har juridiskt ombud. kan det vara svårt att uppfatta att det är ett överklagande med hänsyn till övriga uppgifter i skrivelsen. Om avsikten med skrivelsen är oklar skall avsändaren tillfrågas eller tillskrivas. 5HGRJ|UHOVH I|U KDQGOlJJQLQJHQ DY 0 3 V |YHUNODJDQGH Av journalanteckningar i M.P:s akt, som lånats från länsrätten, framgår följande: ringde till sedan hon varit i kontakt med länsrätten och efterlyst besked om domstolens hand- Hon fick då veta att domstolen inte hade något ärende regi- fick tala med försäkringskonsult . handläggningsregistret och fann endast ett ärende, begäran om omprövning, som var åtgärdat. Tjänstemannabeslut om indragning av sjukpenning var omprövat i socialförsäkringsnämnd och underrättelse om nämndens beslut hade upprättat föredragningspromemorian och hade föredragit ärendet för nämnden. fanns däremot inte registrerat. bad att få undersöka ärendet och därefter återkomma. Efter beslut i socialförsäkringsnämnden arkiveras avslutade ärenden. gick därför till arkivet för avslutade utredningsakter och letade efter M.P:s akt. Överst i akten låg då en överklagandeskrivelse insorterad. överklagandet var en post-it lapp klistrad med noteringen För insortering i ringde upp M.P. och bekräftade att hennes över- klagandeskrivelse inkommit till kassan och att den var ankomststämplad den på lokalkontoret i . Han gjorde därefter rättids- prövning och prövning enligt 20 kap. 10 a § AFL. till länsrätten med begäran om förtur. Av handläggningsjournalen framgår även att informerade områdeschefen och försäkringschefen om ovanstående. I samband med att länsrätten begärde att få in det avslutade sjukkortet kontaktade den försäkringssekreterare som varit rehabiliteringshandläggare i ärendet och som fattat det ursprungliga tjänstemannabeslutet om indragning Han visade henne post-it lappen och hon bekräftade att hon Handläggaren kunde dock inte förstå hur det kunde gått till. Av de handlingar som bifogats remiss till för- säkringskassan ingår en kopia av överklagandeskrivelsen. framgår att M.P. lämnat sin överklagandeskrivelse i kundtjänst på lokal- kontoret i , samt att mottagande försäkringssekreterare lämnat tillbaka en kopia på vilken tjänstemannen noterat att överklagandeskrivelsen är Begäran om omprövning inkom . På skrivelsen hade M.P. angivit att det gällde överklagande av beslut. Skrivelsen är ställd till Länsrätten i län. Till begäran om omprövning bifogades bilagor på 29 Samma bilagor bifogades även överklagandeskrivelsen. Med hänsyn till att i remissen angivit att för- säkringskassan inte skall tillfråga berörda tjänstemän, så avslutas redogörelsen av hur överklaganden hanterats utifrån de uppgifter som 2000/01:JO1 Härefter hämtades in bl.a. skriftliga rutiner handläggning av omprövningar/överklaganden, utfärdade . Av dessa framgår bl.a. följande. Begäran om omprövning resp. överklagande av beslut skall skickas till . I de flesta fall innebär det att skrivelsen kommer till det lokalkontor, som fattat beslutet. Det kontor som fattat beslutet avger ett yttrande med anledning av skrivelsen om begäran avser omprövning. Vid överklaganden bifogas protokollsutdrag. Begäran om omprövning/överklagande skickas till den som genom delegationsbeslut utsetts att ansvara för handläggningen av aktuellt ärendeslag. )|UXQGHUV|NQLQJ Vad som kommit fram gav mig anledning att anta att befattningshavare som står under min tillsyn gjort sig skyldig till tjänstefel enligt 20 kap. 1 § . Jag beslutade därför att inleda förundersökning rörande sådant brott. akt hämtades in och granskades. Förhör hölls med försäkringskonsulten , f.d. områdes- chefen och konsulten . Vidare inhämtades upplysningar från försäkringskonsulten , försäkringschefen , områdeschefen och projektledaren . beslutade jag att delge försäkringssekreteraren misstanke om tjänstefel enligt 20 kap. 1 § . Gärningen beskrevs enligt följande. P. inkom till läns allmänna försäkrings- kassa med ett överklagande av ett beslut angående sjukpenning som fattats av kassan. Överklagandet lämnades till den självplanerande grupp vid lokalkontor i som handlade rehabiliteringsärenden och mottogs av som ingick i gruppen. , som i enlighet med gällande rutiner för handläggning av överklaganden har haft att skicka ärendet till den som genom delegationsbeslut utsetts att ansvara för handläggningen av aktuellt ärendeslag, har från eller någon dag därefter då hon mottog överklagandet fram till underlåtit att vidtaga den åtgärd som enligt handläggningsrutinen ålåg henne. har genom sin underlåtenhet av oaktsamhet vid sin myndighetsutövning åsidosatt vad som gäller för uppgiften. förordnade advokaten till offentlig försvarare för . Förhör hölls med . Av förhöret framgår sammanfattningsvis följande. Hon kände till rutiner för handläggning av över- klaganden. Däremot kände hon inte till om det fanns några skriftliga rutiner. Hon har handlagt sammanlagt två till tre överklaganden. Hon kom ihåg M.P:s sjukpenningärende. Hon kan dock inte dra sig till minnes när hon först kom i kontakt med ärendet. Det var hon som fattade beslutet att dra in 2000/01:JO1 sjukpenningen. Hon kom inte ihåg att M.P. begärde omprövning av beslutet. Inte heller kom hon ihåg att omprövningsbeslutet överklagades. Över huvud taget hade hon inte något minne av ärendet efter det att hon fattade beslutet att dra in sjukpenningen. Hon kände igen lappen med påskriften för insortering U-akt. Hon såg lappen efter att hade hittat M.P:s överklagande. Lappen satt på de papper M.P. Hon drog sig inte till minnes någonting när hon såg lappen. Hon hade inte någon aning om varför överklagandet hamnat i arkivet. Om hon hade handlagt överklagandet rätt skulle hon ha gått till kassans U-arkiv, där hämtat U-akten och vidare- befordrat alla handlingar till sakkunnig för handläggning. Hon hade en mycket pressad arbetssituation. Med hänsyn till de uppgifter som framkommit i förhöret med fann jag att brott inte kunde styrkas. Jag beslutade därför att lägga ned förundersökningen. )|UQ\DG UHPLVV Ärendet remitterades på nytt till , som anmodades att yttra sig över kassans handläggning av M.P:s överklagande. I remissen angavs att det i yttrandet även skulle ingå en bedömning av de bevakningsrutiner som för det inträffade fanns för handläggning av överklaganden. anförde genom följande. $QJnHQGH KDQGOlJJQLQJHQ DY 0 3 V |YHUNODJDQGH Av den utredning som gjorts har framkommit att M.P. lämnat sitt överklagande vid besök i kundtjänst. Posten som kommer till kundtjänst sorteras på vaktmästeriet. Överklagandeskrivelsen sorterades till den hand- läggare som fattat ursprungsbeslutet. Det var ett tjänstemannabeslut om indragning av sjukpenning efter , då M.P. bedömdes arbetsför i lämplig arbetsmiljö. Beslutet var omprövat av socialförsäkrings- nämnd och handlingarna fanns i kassans arkiv för avslutade ärenden. Berörd tjänsteman gjorde ett misstag, när hon erhöll skrivelsen. Hon uppmärksammade inte att det var en ny överklagandeskrivelse och inte tidigare begäran om omprövning. Hon skrev en post-it lapp För in- sortering. Skrivelsen insorterades i akten i arkivet utan åtgärd. Insorteringen gjordes av en tillfälligt anställd OTA-tjänsteman eftersom arkivet var långt ifrån hennes arbetsplats. Handläggningen av överklagandeskrivelsen därefter är redovisad i yttrande . Såsom redovisat sker postsorteringen i i ett för centralkontor och lokalkontor gemensamt vaktmästeri. Övriga lokal- kontor har egen postsortering. är enligt 5 § sekretess- förordningen inte skyldig att registrera handlingar i försäkringsärenden. När en överklagandeskrivelse inkommer till kassan så skall den tjänsteman som tar emot posten eller en kollega ta fram akt och eventuellt protokollsutdrag och skicka handlingarna till den tjänsteman som enligt delegationsbeslut skall handlägga överklagningsärenden. kommit behörig tjänsteman tillhanda skrivs ett handläggningsmissiv, som 2000/01:JO1 även utgör en bevakning att ärendet vidarebefordras till länsrätten. överklagandet vidarebefordras gör den behöriga tjänstemannen rättids- prövning och prövar om beslutet är uppenbart felaktigt enligt 20 kap. 10 a § lagen om allmän försäkring. När handlingarna skickas till länsrätten skriver tjänstemannen datum för postbefordran på missivet i handläggningsregistret. )|UVlNULQJVNDVVDQV EHG|PQLQJ M.P:s överklagandeskrivelse blev av misstag felaktigt insorterad i akten i arkivet. Orsak till misstaget har inte gått att säkerställa så här långt efteråt. Berörd tjänsteman har hänvisat till sin arbetsbelastning. Det har inte fram- kommit några uppgifter som pekar på bristande kännedom om gällande rutiner. Trots att överklagandeskrivelsen inte omgående skickades till länsrätten har rättsförlusten för M.P. inte blivit så stor eftersom M.P. uppburit arbetslöshetsersättning efter indragningsbeslutet fr.o.m. . personal har en hög ambitionsnivå. Vissa typer av fel, såsom felaktig insortering i akt, är misstag som kan ske trots det och som kassan inte helt kan förhindra. Denna typ av misstag kan uppstå oavsett utbildningsinsatser, arbetsbelastning och bevakningsrutiner. Med hänsyn till den stora mängd inkommande post som hanterar anser kassan inte att det finns förutsättningar för att skapa bevakningsrutiner förrän handlingen (ansökan, försäkran, läkarutlåtande, begäran om om- prövning, överklagande etc) kommit till den tjänsteman som skall handlägga ärendet. Om ordinarie tjänsteman är frånvarande finns det arbetskollegor som ansvarar för prioritering, registrering, handläggning. Undantaget i sek- retessförordningen avser att ge förutsättningar att sortera inkomna handlingar i respektive försäkringsärende utan att omgående registrera att de inkommit. Oavsett om en skrivelse har rubriken klagande är det först sedan akten tagits fram som det går att fastställa att det är ett överklagande av beslut från . Om fattat ett beslut om avslag eller indragning av en förmån innebär det att ärendet är avslutat och arkiveras. Någon bevakning av besvärstiden görs inte. anser inte att myndigheten har någon skyldighet att bevaka att överklagan inkommer. kommer att fortsätta arbetet med att skapa förutsättning för personalen att fullgöra sitt arbete åt våra försäkrade på bästa sätt. bereddes tillfälle att yttra sig över remissvar, men hördes inte av. Enligt remissvar är kassan medveten om min ståndpunkt att tidsrymden för rättidsprövning och prövning enligt 20 kap. 10 a § AFL och till dess att överklagandet lämnas över till länsrätten inte bör överstiga (se bl.a. JO:s ämbetsberättelse 1993/94 s. 347). I det här fallet tog det innan över- lämnade överklagandet till länsrätten. Det har inte kunnat klarläggas annat än att det inträffade beror på ett förbi- seende från sida. Sådana misstag kan givetvis förekomma och är svåra att förebygga. Det får ändå inte hända att en så viktig skrift som ett överklagande inte blir föremål för handläggning. läggningen från sida innebar en avsevärd risk för rätts- förlust för M.P. En viss sådan effekt hade redan inträtt genom att M.P. knappt 20 månader var betagen möjligheten att få sin sak prövad i länsrätten. Om inte M.P. själv hade efterlyst länsrättens avgörande i saken hade över- klagandet fortfarande kunnat ligga obehandlat kvar i akt. En klagande måste kunna lita på att den myndighet som fattat beslutet skyndsamt vidarebefordrar överklagandet till överinstansen. viktigt när det gäller beslut av det här aktuella slaget, där ersättningen i normalfallet är av stor betydelse för den försäkrades försörjning. gått av mina åtgärder i detta ärende ser jag utomordentligt allvarligt på den I övrigt har inget förevarit i detta ärende som föranleder någon kommentar från min sida. Ett initiativärende angående försäkringskassas dröjsmål med att (Dnr 1963-1998) Enligt en artikel i hade Öster- götlands läns allmänna försäkringskassa dröjt med verkställigheten av en dom, meddelad av Länsrätten i . Av artikeln framgick bl.a. följande. meddelade länsrätten en dom i ett arbetsskadeärende som gällde beräkning av livränta. Länsrätten upphävde beslut och överlämnade ärendet till för erforderlig handläggning. tog upp ärendet på nytt och meddelade ett beslut som stred mot länsrättens dom, eftersom beräkningen av livräntan gjordes på i stort sett samma grunder som . Beslutet överklagades till länsrätten som undanröjde kassans beslut och visade målet åter till . Anledningen var att länsrätten ansåg att dess första beslut inte hade verkställts. Länsrätten motiverade sitt beslut bl.a. med att hade varit skyldig att antingen verkställa länsrättens dom eller att överklaga den. Med anledning av vad som framgick av tidningsartikeln beslutade JO Pennlöv att inom ramen för ett initiativärende låta utreda saken. Ärendet remitterades därefter till , som kom in med ett yttrande. Från Kammarrätten i inhämtades att länsrättens beslut ännu inte hade prövats av kammarrätten samt att någon inhibition inte hade meddelats i målet. Ärendet remitterades därefter på nytt till för yttrande över att , såvitt framgår av handlingarna, inte hade verkställt länsrättens beslut samt att någon inhibition inte hade meddelats i målet hos kammarrätten. anförde i remissvaret följande. Som angetts i överklagande av 2000/01:JO1 länsrättens beslut har genom omräkningsbeslut 1997 försökt verkställa en tidigare länsrättsdom i mål nr Ö 1450-93. Länsrätten har i det nu överklagade beslutet undanröjt omräkningsbeslut och fastställt att det ankommer på kassan att verkställa domen . Då ett verkställande av domen enligt uppfattning inte skulle kunna leda till en högre livränta för O.H. överklagades länsrättens beslut till kammarrätten. Vid överklagandet yrkades tyvärr inte inhibition av länsrättens dom. I sitt meddelade beslut anförde -2 3HQQO|Y i bedöm- ningsdelen följande. Inledningsvis vill jag klargöra att JO enligt de regler som gäller för JO:s verksamhet normalt inte utreder förhållanden som ligger . Jag uttalar mig därför inte om förhållanden som ligger före länsrättens dom . Av remissvar framgår att det tog närmare att verkställa länsrättens dom . Kassans förklaring är att domen var oklar och svår att tolka. Med beaktande av att mål som återförvisas av länsrätt till skall handläggas med förtur kan kassan dock inte undgå kritik för den utdragna handläggningen. Vad därefter avser det förhållandet att i anledning av länsrättens dom fattade ett beslut innebärande att O.H. inte beviljades ytterligare livränta har kassan uppgett att den vid beräkningen av livräntan följt rekommendationer på området. Av utredningen framgår vidare att länsrättens beslut , vari rätten upphävde kassans nämnda beslut, har överklagats till kammarrätten som ännu inte prövat målet. JO uttalar sig inte annat än i undantagsfall i frågor som är föremål för prövning i ordinarie instans. Jag gör därför inte någon egen bedömning av ställningstagande i det beslutet. Ärendet i den delen föranleder således inget uttalande från min sida. Enligt 20 kap. 13 § sista stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring skall allmän försäkringskassas, och domstols beslut gälla, om inte annat föreskrivits i beslutet eller bestäms av den domstol som har att pröva beslutet. Av utredningen framgår att länsrättens beslut var gällande. Kammarrätten har inte heller meddelat inhibition i målet. hade således att verkställa länsrättens beslut. har uppgett att ett verkställande av beslutet och den bakomliggande domen enligt kassans uppfattning inte skulle leda till högre livränta för O.H., varför kassan överklagade länsrättens beslut. Uppen- barligen har varit av den uppfattningen att kassan genom att överklaga länsrättens beslut inte behövde verkställa det. Jag vill framhålla för kassan att så inte är fallet. borde i stället i samband med sitt överklagande ha yrkat att kammarrätten skulle förordna att länsrättens beslut tills vidare inte skulle gälla. Kritik mot för att det, sedan Regeringsrätten klargjort rättsläget i visst avseende, dröjt med att ändra i sina Allmänna råd (Dnr 1142-2000) -2 3HQQO|Y meddelade ett beslut med följande innehåll. rekommenderar i sitt Allmänna råd 1998:11 s. 31 följande (kursiveringen har gjorts här). Enligt förarbetena till FL har en statlig myndighet rätt att ändra sina beslut innan de har expedierats eller på annat sätt getts till känna för adressaterna. Det innebär att en VRFLDOI|UVlNULQJVQlPQG KDU P|MOLJKHW DWW lQGUD HWW QlPQGEHVOXW VRP LQWH KDU H[SHGLHUDWV t.ex. om nya omständigheter har I sådana fall kan inte bestämmelserna i 20 kap. 10 a § AFL tillämpas eftersom inte har meddelat den försäkrade något beslut. Har beslutet däremot expedierats kan nämnden endast ändra beslutet med tillämpning av 20 kap. 10 a § AFL. Regeringsrätten har i dom (mål nr 3141-1998, RÅ 1999 ref 75) anfört följande (kursiveringen har gjorts här). Regeringsrätten har i en dom (mål nr 7670-1995, RÅ 1999 ref 51) slagit fast att en socialförsäkringsnämnds beslut kan överklagas fr.o.m. den tidpunkt Gn SURWRNROOHW IUnQ QlPQGHQV VDPPDQWUlGH MXVWHUDWV HIWHUVRP GHW IU R P GHQ WLGSXQNWHQ lU DOOPlQ KDQGOLQJ RFK RIIHQWOLJW WLOO GHQ GHO GHW LQWH lU VHNUHWHVVEHODJW $Y GHWWD VWlOOQLQJVWDJDQGH I|OMHU DWW EHVOXWHW IU R P GHQ WLGSXQNWHQ LQWH KHOOHU NDQ lQGUDV WLOO QDFNGHO I|U GHQ HQVNLOGH annat än inom ramen för bestämmelserna i 20 kap. 10 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring (jfr prop. 1985/86:80 s. 39). Med anledning av att rekommendationer i Allmänna råd 1998:11 s. 31 rörande senaste tidpunkt för ändring av socialförsäk- ringsnämnds beslut uppenbarligen stred mot Regeringsrättens avgörande beslutade jag att inom ramen för ett initiativärende låta utreda saken. En promemoria upprättades av föredraganden i ärendet. Promemorian innehöll i huvudsak vad som ovan upptagits under rubriken .