frsrdg · GO04JO1 · 2001-01-01 00:00:00 — Mot denna bakgrund bör JO bl.a. utreda vilka garantier som finns för att en person som inte är medlem i får sin ansökan behandlad på samma sätt som en person som Även de jävsfrågor som kan uppkomma bör uppmärksammas, eftersom det inte finns någon tydlig skiljelinje mellan vad som är offentlig respektive privat myndighetsutövning. Anmälan remitterades till i för yttrande. anförde i sitt remissvar, som beslutats av landshövdingen , bl.a. följande (bilagorna här uteslutna). har tagit fram en promemoria med bilagor som vill hänvisa till när det gäller bakgrunden till det samarbete som finns mellan och . I promemorian finns även beskrivet hur ärendehanteringen går till, de ekonomiska förutsättningar- na, bidrag till och diskuterade förändringar i administra- tionen. Utöver vad som framgår av promemorian med bilagor vill Länsstyrel- sen anföra följande. Rubriken till den anmälan som nu yttrar sig över har inne- hållet Beträffande privat myndighetsutövning. vill redan inledningsvis påtala att någon verksamhet som avser myndighetsutövning, enligt definitionen att för enskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinpåföljd, avskedande eller annat jämförbart förhållande, inte har överflyttats till . Däremot har alltsedan jakt- /77, när försöksverksamhet med samordnad älgjakt infördes i , funnits ett nära samarbete mellan och Värm- lands läns jaktvårdsförbund i frågor om älgjaktsadministrationen. Grunden för detta samarbete var och är bland annat de intentioner och riktlinjer om samarbete som kom till uttryck i olika förarbeten till försöks- Även senare reglering ger uttryck för intentioner att jaktvårdssamman- slutningar bör medverka i älgjaktsadministrationen. 1991/92:9 med förslag till lag om ändring i jaktlagen anför departements- chefen på sidan 33 bl.a. följande: Det finns ingen anledning att detaljreglera administration i fortsättningen. I vissa län utför jägarorganisationerna ett stort arbete med bl.a. underlag för älgtilldelningen. bör därför inom givna ramar få möjlighet att själv besluta om sin administration. registrera licensområden och om tilldelning får dock inte fattas av någon organisation utan måste fattas av . Här kan även nämnas Natur- vårdsverkets uttalanden i de allmänna råden till jaktkungörelsen (SNFS 1995:6, NV 61) i vilka sägs bl.a. följande: Under förutsättning att kostna- derna för länets älgjaktsadministration kan minskas får medge bidrag ur älgvårdsfonden till jaktvårdssammanslutning för länet för arbete Samarbetet är och har varit väl känt för de myndigheter, förbund och privatpersoner som berörs av älgadministrationen. De misstankar som nu framförs om att jägare som inte tillhör skulle missgynnas genom att deltar i beredningen av ärenden har inte besannats vare sig i överklagningsärenden eller genom att missnöje på annat sätt kommit till kännedom. vill även peka på det förhållandet att ansökningar som helt eller delvis avstyrks eller som under behandlingen tillförs uppgifter som kan utgöra grund för avslag eller medföra avvikelser från ansökan kommuniceras av med sökanden innan beslut fattas. dessutom peka på den viktiga roll som den partssammansatta Länsviltnämn- den har i framtagande av beslutsunderlag. Det förtjänar också att upprepas att det är som har utredningsansvaret och fattar de formella besluten under handläggningen samt slutligt beslut i ärendet. Med påståendet om att länets jaktvårdskretsar erhållit fullmakt från att självständigt bevilja extra tilldelning för avskjutning av älg torde anmälaren avse den särskilda tilläggstilldelning som efter önskemål vid de lokala samråden ges för vissa älgvårdsdistrikt i form av en samlicens avseende samtliga registrerade A-licensområden i distriktet. meddelas med stöd av 3 § andra stycket 2. jaktförordningen och uppfyller tillämpliga bestämmelser i jaktkungörelsen. Anmälaren uppger också att det framkommit att kansliet för Länsviltnämn- den har överflyttats till och samordnats med expedition. Anmälaren uppger inte varifrån har överflyttats. Av 39 § jaktlagen framgår att till varje länsstyrelse är knuten en länsvilts- nämnd med uppgift att vara rådgivande organ i frågor om sammansättning regleras i 46 § jaktförord- Där framgår även att fastställer arbetsordningen för arbete förutsätter viss kontorsverksam- Någon reglering av hur denna skall ordnas finns inte. expedition utnyttjas för detta ändamål torde inte vara ovanligt. vill även informera om att av olika skäl var formerna för samarbetet med jaktvårdsförbundet under övervägande redan innan den nu Något beslut har ännu inte fattats. anledning av anmälan kommer inte att kunna avvaktas. kommer att fattas i frågan kommer dock att få sådan utformning att JO:s uttalanden kommer att kunna beaktas om så blir nödvändigt. kommenterade remissvaret och vidhöll sin kritik. Han anför- de även bl.a. följande. En förvaltningsuppgift som innefattar myndighets- utövning får överlåtas till ett enskilt rättssubjekt endast med stöd av lag. Med myndighetsutövning avses därvid inte endast själva beslutet i ett ärende utan även handläggningen av ärendet. i har utan stöd i lag överlåtit uppgifter som innefattar myndighetsutövning till . Detta får bl.a. till följd att vissa allmänna handlingar inte finns tillgängliga i samt att inte har möjlighet att kontrollera efterlevnaden av förvaltningslagens bestämmelser om handläggning av ärenden. Upplysningar inhämtades från i , varvid framkom att något skriftligt avtal angående samarbetet mellan och inte hade påträffats. Härefter upprättades inom JO:s expedition en promemoria, i vilken anfördes bl.a. följande. Ytterligare utredning i ärendet bedöms erforderlig. Yttrande från länsstyrel- sen bör därför ånyo infordras enligt nedan angivna frågeställningar. 1.Länsstyrelsen har till överlämnat visst arbete med älgadministrationen. bör redovisa vad som har avtalats skriftligt eller muntligt med jaktvårdsförbundet i fråga om dessa arbetsuppgifter (jfr uttalanden i allmänna råd, SNFS 1995:6, NV61, angående förutsättningarna för bidrag ur älgvårdsfonden till jaktvårdssammanslutnings arbete med älgadministration), samt redogöra för och precisera vilka uppgifter som faktiskt har överlämnats till jaktvårds- förbundet. bör vidare redovisa hur dessa arbetsuppgifter utförs av förbundet. har gjort gällande att delegationen till jaktvårdsförbundet av arbetsuppgifter inte innefattar myndighetsutövning. bör närmare utveckla grunderna för sin uppfattning. 2.Länsstyrelsen bör yttra sig över vad anmälaren anfört angående förvaltningslagens, tryckfrihetsförordningens och sekretesslagens tillämplig- het i ärenden som bereds av jaktvårdsförbundet, se aktbil 15. Även vad anmälaren anfört i jävsfrågan bör kommenteras och bedömas. 4.Länsstyrelsen har i remissvaret anfört att formerna för samarbetet med jaktvårdsförbundet är under övervägande. Resultatet av dessa överväganden bör redovisas. anmodades att yttra sig i enlighet med vad som anförts i promemorian. I yttrande från i , som beslutats av lands- hövdingen , anfördes följande (bilagorna här uteslutna). vill redan inledningsvis upplysa om att det förfaringssätt som anmälan avser kommer att upphöra. kommer samarbetet i stort sett att ha upphört. En närmare redovisning finns under frågeställning 4. har av riksdag fått ett uppdrag att sköta jakten och den praktiska viltvården i landet, det s.k. allmänna uppdraget. SOU 1997:91, Jaktens villkor, och vad däri avhandlas i frågan.) bundets organ i länen, för del länets jaktvårdsförbund, har allt- sedan uppdragets tillkomst genom sina heltidsanställda jaktvårdskonsulenter utnyttjats som sakkunnigorgan inom jakt- och viltvårdsområdet. myndigheter som domstolar inhämtar i sin mål- och ärendehantering sak- kunnigutlåtanden från länsjaktvårdsföreningarna. Det är mot denna bakgrund som bestämmelsen i 13 § 8 mom. dåvarande jaktstadgan att skulle ha hört jaktvårdssammanslutning för länet innan beslutade om registrering av ett älgjaktsområde skall ses. lagstiftningen var även en av de bärande tankarna att jaktvårdssammanslut- ningarna skulle medverka för att få till stånd en ändamålsenlig samordning Mot bakgrund av vad som uttalats om jaktvårdssammanslutningarnas medverkan i försöksverksamheten med samordnad älgjakt, föll det sig i länet naturligt att , som också var villigt därtill, i samband med att förbundet erhöll registreringshandlingarna för yttrande också ombesörjde att dessa ordnades och där så behövdes kompletterades med för registre- ringen erforderliga uppgifter (fastighetsutredningar m m). Som redovisats i promemoria fick också Jakt- vårdsförbundet, helt med stöd av dåvarande föreskrifter, uppdrag att upprätta och föra områdesregistret inklusive översiktskartan över älgjaktsområdena (jfr dåvarande jaktvårdskonsulentens beskrivning av arbetet på , bil. 5 till promemorian). Några handlingar utvisande överväganden och slutliga ställningstagande i frågan om uppdraget till , utöver vad som redovisats i bilagorna till den tidigare promemorian, har inte kunnat Ingen av de personer som vid den aktuella tidpunkten var ansvariga för uppgörelsen med är längre i tjänst hos Inte heller den då ansvarige på är längre i Ytterligare klarhet i frågan har därför inte kunnat vinnas. till vad som är känt måste utgå från att någon formell skriftlig överenskommelse aldrig upprättades. Arbetet på har alltsedan införandet av den samordnade älgjakten tillgått på samma sätt, dock att områdesregistret är Nedan redovisas arbetsgång m.m. En ansökan om registrering förtecknas i ett hjälpregister på . Diarieföring i huvuddiariet sker inte. Efter att ansökningsavgiften betalats in har ansökan översänts till Jakt- vårdsförbundet (ansökningsavgift infördes ). har kontrollerat fastighetsuppgifterna i ansökan mot översiktskartan över licensområdena. Detta gäller såväl ansökningar avseen- de oregistrerad mark som ansökningar om ändring i redan befintliga om- De flesta ansökningar kräver viss kommunikation med företrädaren för området och i regel även med företrädarna för intilliggande områden. Kommunikationen har skett skriftligen eller via telefon. fastighetsredovisningen kan ibland ta avsevärd tid att reda ut (se bif. Efter att ev. oklarheter retts ut, har ärendet skickats tillbaka till med förbundets yttrande bifogat. Sedan samtliga registreringsärenden för året avgjorts av , har 2000/01:JO1 handlingarna översänts till som ritat in licensområdena på översiktskartan och fört in berörda uppgifter i områdesregistret (jfr organisationskort, bil. 12 till den tidigare promemorian). Berörda handlingar har hos förbundet i mappar för varje område för sig. I sammanhanget hänvisas även till redovisningen under rubriken arbetets uppläggning i redogörelsen till över försöksverksamheten med samordnad älgjakt, bil. 6 till den tidigare promemorian. Under försöksverksamheten med den samordnade älgjakten medverkade ofta , helt enligt intentionerna bakom lagstiftningen, aktivt i möten tillsammans med berörda partsföreträdare i syfte att få till stånd en ändamålsenlig samordning av jakten. Även i det nuvarande älgjaktssystemet har företrädare för förbundet, i fall när önskemål om detta ställs från berörda parter, vid åtskilliga tillfällen medverkat i liknande möten. Tillgången till ett gott kartmaterial har då visat sig utomordentligt värdefull och ofta varit en förutsättning för att en avsedd samordning kunnat komma till stånd. Beträffande förfarandet vid licensgivningen hänvisas till beskrivningen i den tidigare promemorian. Efter att kontrollerat att anmälnings- och betalningsskyldig- heten fullgjorts, har fört in jaktresultaten i licensregistret och upprättat erforderlig statistik. 0\QGLJKHWVXW|YQLQJ Personal vid har utfört vissa moment av handläggningen av ärenden som författningsenligt har att fatta beslut i. Ett av skälen till detta synes ha varit att , i vart fall vid tiden när samarbetet började, skulle yttra sig i ärendena. I de fall ansökningarna saknat uppgifter som ansett vara nöd- vändiga för att kunna yttra sig till så har det ansetts lämpligt att direkt i dialog med sökanden sökt få in nödvändiga uppgifter för att kunna avge yttrande. har inte fattat några beslut som varit bindande för sökanden eller haft annan rättsverkan för sökanden. Det slutliga beslutet samt beslut under handläggningen som kunnat få rättsverkan gentemot den som berörs av beslutet har fattats av personal anställd vid . beslut har till sin innebörd varit sådana att de är att betrakta som myndighetsutövning mot enskild och handläggning är att anse som ett led i denna myndighets- utövning (jfr äldre förvaltningslagen utövning av befogenhet att för enskild bestämma om förmån, rättighet, ........... eller annat jämförbart förhållande). I sammanhanget måste understrykas att ansökningar som helt eller delvis avstyrkts av eller som under behandlingen tillförts uppgifter som har kunnat utgöra grund för avslag eller medföra avvikelse från ansökan har kommunicerats av med sökanden innan fattat beslut i ärendet. Sammanfattningsvis kan sägas att personal från på sätt och vis varit behjälplig vid myndighetsutövning genom att söka få den sökande på frivillig väg och utan direkta medverkan att komplettera sitt ärende så att kunnat yttra 2000/01:JO1 sig i ärendet. bilägger kopior av ärenden vilka bl.a. ger exempel på den utredning som gjorts i ärendet, yttrande, kommunicering i de fall det bedömts nödvändigt och beslut. vill avslutningsvis poängtera att det är som slutligt avgjort om beslutsunderlaget varit tillräckligt. Anmälaren påstår att när överlåter viktiga delar av hand- läggningen i jaktärenden som avser myndighetsutövning till upphör också möjlighet att kunna se till bestämmelserna i 14 och 15 §§ förvaltningslagen. De ärenden som är i fråga har endast en part, den sökande. Det är mycket lätt för den sökande att bedöma i vilken mån uppgifter som kan ha betydelse för utgången av ärendet har tillförts ärendet eftersom sådana uppgifter skall kommuniceras med sökanden. De ansökningar som helt eller delvis avstyrks av eller som under behandlingen tillförs uppgifter som kan utgöra grund för avslag eller medföra avvikelse från ansökan skall enligt 16 § förvaltningslagen alltid kommuniceras med sökanden innan fattar beslut i ärendet. Så har alltid skett. Vad gäller frågan om handlingar så har alltid betraktat dessa som allmänna och förvarade hos även i de fall de faktiskt förvarats i . Om någon hade begärt att få ta del av en allmän handling i dessa ärenden så hade om handlingen befunnit sig i antingen a) hämtat handlingen, b) skjutsat personen till lokalen för att där ta del av den eller c) hänvisat per- sonen till att själv uppsöka lokalerna. Här kan nämnas att Jaktvårdsförbun- dets lokaler är belägna från . Eftersom hand- lingarna inte omfattas av sekretess enligt sekretesslagens bestämmelser skall inte heller någon prövning ske när handlingarna lämnas ut. Detta är väl känt av . Någon myndighetsutövning kan inte anses före- komma när personal på lämnar ut en allmän handling som faktiskt förvaras där. )|UlQGULQJDU L DGPLQLVWUDWLRQHQ I den tidigare promemorian uttalas att formerna för förbundets medverkan är under övervägande. Detta som en följd av planerna på en övergång till digital översiktskarta genom användning av GIS-teknik. Planerna har konkretiserats och redovisas i det följande. På grund av personalförändringar inom och som ett led i förberedelsearbetet för ett införande av GIS-teknik i administrationen anställde fr.o.m. på deltid () den tjänste- man inom som främst varit verksam med de älg- administrativa göromålen. Fr.o.m. kommer att överta det fulla arbetsgivaransvaret för tjänstemannen, som då helt kommer att vara verksam inom . En full satsning på GIS-tekniken 2000/01:JO1 kommer då att inledas. Fr.o.m. finns hela licensområdesregistret på . Enbart vissa handlingar som berör innevarande års registeransökningar samt hand- lingar som fortfarande erfordras för att slutligt justera översiktskartan avseende 1999-års registreringsärenden finns på Jaktvårdsför- bundet. Allteftersom arbetet i den delen slutförs, återförs berörda handlingar till . Fortsättningsvis kommer vad gäller registreringsarbetet enbart att utnyttjas som remissinstans i ärenden där sakkunnigutlåtanden bedöms behöva inhämtas. Den officiella avskjutningsstatistiken kommer i fortsättningen att upprättas av . Förfarandet i samband med licensgivningen förändras i huvudsak inte. Eftersom dataregistret dock numera finns på , sker databe- arbetningen av länsviltsnämndens avskjutningsnormer inom . medverkan i älgjaktsadministrationen kommer även fortsättningsvis att vara omfattande. Uppgiften att ansvara för de lokala samråden samt rollen som sammanhållande eller direkt ansvarig vid olika älginventeringar m.m. jämte utvärderingen av inventeringsresultaten kräver betydande insatser av förbundet. Jfr vad som uttalas i prop. 1991/92:9 om medverkan av jaktvårdsorganisationerna i älgjaktsadministrationen. avses även i fortsättningen svara för länsviltsnämndens kanslifunktion. kommenterade remissvaret och vidhöll sin kritik. I beslut anförde VWI -2 (NEHUJ i fråga om myndighets- utövning följande. %HVWlPPHOVHU U|UDQGH lOJMDNW Jakt efter älg får enligt 33 § första stycket jaktlagen (1987:259) ske endast efter licens av och inom ett område som har registrerat, ett s.k. licensområde. får meddela närmare före- skrifter om registrering av licensområden för älgjakt och licens för jakt efter älg samt prövning av dessa ärenden (7 § jaktförordningen, 1987:905). har meddelat sådana föreskrifter i jaktkungörelsen (SNFS 1994:3 NV:58). Ansökan om registrering av licensområde för älgjakt skall av jakträttshavare, eller företrädare för dessa, göras hos i det län i vilket området eller större delen av detta är beläget (3 §). I 4 § redo- görs för vad ansökan skall innehålla. Licens för älgjakt utfärdas för områden som är registrerade enligt 33 § andra stycket jaktlagen, s.k. A-licensområden. En sådan licens kan ges för ett registrerat A-licensområde för sig eller för flera registrerade A-licensområden i samverkan, s.k. samlicens. Ansökan om licens skall ges in till i det län där jaktområdet är registrerat och åtföljas av de handlingar som beslutar (14 och 15 §§). Läns- styrelsen får dock meddela licens även om ansökan inte givits in (16 §). Jaktkungörelsen innehåller även av beslutade allmänna Vad gäller administrationen av älgjakten erinrar i dessa råd om vad som sägs i propositionen om Jakt och Viltvård (prop. 1991/92:9) om att länsstyrelserna bör förenkla administrationen av älgjakten. I råden anförs vidare att beslut att anta propositionen bl.a. innebär att jägare och markägare i fortsättningen tillsammans skall ta ett större ansvar för älgstammens skötsel. Det ankommer därför på jägarna att ta ansvar för och initiativ till att samråd sker mellan markägare och jägare om Samrådet, som bl.a. bör avse hur stor älgavskjutningen bör vara, skall lämpligen redovisas till liksom uppgift om förslag till den avskjutning som överenskommits. I samband med att ansökan om registrering av ett licensområde ges in till skall avgift betalas. tionen av älgjakten skall enligt allmänna råd i första hand täckas av influtna avgifter och i andra hand av medel ur länets viltskadefond. Viltskadefonderna har numera ersatts av länsvisa älgvårdsfonder. I 52 d § jaktförordningen stadgas att enligt föreskrifter som meddelas av får lämna bidrag till kostnaderna för admi- nistrationen av jakten, däribland registerhållning som avser områden som registrerats för jakt efter älg, tilldelning av djur inom områden som registre- rats för jakt efter älg samt viltvård, information och utbildning i jaktliga har beträffande bestämmelsens tillämpning före- skrivit i sina allmänna råd att , under förutsättning att kost- naderna för länets älgadministration kan minskas, får medge bidrag ur älgvårdsfonden till jaktvårdssammanslutning för länet för arbete med älg- Jaktvårdssammanslutningens arbete måste dock vara avtalat med innan arbetet utförs och får inte innefatta myndig- 0\QGLJKHWVXW|YQLQJ Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen kan förvaltningsuppgift överlämnas till privaträttsliga organ, såsom t.ex. bolag och föreningar. myndighetsutövning skall detta ske med stöd av lag. Beträffande innebörden av begreppet myndighetsutövning hänvisas i förarbetena till regeringsformen till de uttalanden som gjordes i denna fråga vid tillkomsten av den äldre förvaltningslagen (prop. 1973:90 s. 397 och 1975/76:209 s. 165). Vissa av bestämmelserna i den äldre förvaltnings- lagen (1971:290) skulle enligt 3 § tillämpas när det var fråga om utövning av befogenhet att för enskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinpåföljd, avskedande eller annat jämförbart förhållande. arbetena framgår att härmed avsågs myndighetsutövning. dock inte in i lagtexten. Med uttrycket annat jämförbart förhållande avsågs att klargöra att även ärenden som inte kunde sägas röra förmån, rättighet, skyldighet, disciplinär bestraffning eller avskedande kan hänföras till myn- dighetsutövningens område, om det i något hänseende gäller ett offentlig- rättsligt ingrepp i enskilds ställning. (Se prop. 1971:30 s. 330 f.). Vad gäller förvaltningslagens syfte anförde departementschefen att lagens 2000/01:JO1 bestämmelser rörande handläggningen av ärenden varmed avses hela den procedur som börjar med ett ärendes anhängiggörande och slutar med dess avgörande skulle bidra till att ge ett så korrekt underlag som möjligt för förvaltningsbesluten och därmed till att besluten blev riktiga i sak. Det största behovet av regler för handläggningen förelåg vid förvaltningsverk- samhet som innefattar myndighetsutövning. Det var också sådan verksamhet som man främst hade haft i tankarna när man efterlyst en uniformering och komplettering av förfarandereglerna för förvaltningsärenden. De regler som infördes rörande aktinsyn, kommunicering och beslutsmotivering m.m. ansågs fylla centrala rättsskyddsfunktioner (prop. 1971:30 s. 285). I den nu gällande förvaltningslagen (1986:223) förekommer begreppet myndighetsutövning i flera bestämmelser. Lagens användning av begreppet syftar inte till någon saklig ändring i förhållande till motsvarande avgräns- ning i den äldre förvaltningslagen. Utmärkande för all myndighetsutövning är att det rör sig om beslut eller andra åtgärder som ytterst är ett uttryck för samhällets maktbefogenheter i förhållande till medborgarna. Myndighetsutövning kan förekomma både i form av missgynnande beslut, t.ex. förbud, föreläggande eller liknande, och gynnande beslut, t.ex. tillstånd till att bedriva viss verksamhet. Karakteris- tiskt är emellertid, att den enskilde befinner sig i ett slags beroendeför- hållande. Är det fråga om ett missgynnande beslut måste den enskilde rätta sig efter beslutet, eftersom denne annars riskerar att tvångsmedel av något slag används mot honom. Rör det sig om ett gynnande beslut, kommer beroendeförhållandet till uttryck på så sätt att den enskilde måste vända sig till myndigheten för att få t.ex. en viss förmån och att myndighetens tillämpning av de föreskrifter som gäller på området får avgörande betydelse för honom. För att myndighetsutövning skall föreligga krävs även att myndigheten grundar sin befogenhet att bestämma om ett visst förhållande på en författning eller något annat beslut av regeringen eller . En ytterligare avgränsning av begreppet myndighetsutövning görs på så sätt att endast ärenden som mynnar ut i bindande beslut omfattas av be- greppet. Ärenden som uteslutande avser lämnande av råd, upplysningar eller andra oförbindande besked innefattar således inte myndighetsutövning. (Jfr , Nya förvaltningslagen med kommentarer, 5 u. Något uttalande i frågan huruvida handläggningen av ett ärende som i sig innefattar myndighetsutövning utgör myndighetsutövning i alla sina led har inte gjorts vare sig i förarbeten eller i doktrin. Att så inte nödvändigtvis behöver vara fallet skulle möjligen kunna utläsas av 11 kap. 6 § regerings- formen eftersom det där talas om dels förvaltningsuppgifter dels förvalt- ningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning.