frsrdg · GO04JO1 · 2001-01-01 00:00:00 — 1985/86:80 s. 39, , Nya förvalt- ningslagen med kommentarer, 5:e upplagan, s. 304 f. och , Allmän förvaltningsrätt, 18:e upplagan, s. 72 f.). Som nämnts finns det ingen högskoleförfattning som reglerar möjligheten att ändra ett meddelat betygsbeslut. Den i ärendet aktualiserade frågan måste därför lösas mot bakgrund av de redovisade förvaltningsrättsliga be- stämmelserna och principerna. Dessa är nämligen tillämpliga även när det gäller betygsbeslut inom högskoleväsendet (jfr 1998:39 Rättssäker examination En tillsynsrapport s. 30 f. och där angiv- na referenser). Utgångspunkten är att en förvaltningsmyndighet alltid har rätt att ändra ett beslut innan det har meddelats. Ett beslut anses meddelat antingen när det har expedierats eller på annat sätt har erhållit sin slutliga form eller tillkänna- getts. När ett beslut skall anses meddelat får följaktligen avgöras från fall till fall. Såvitt framgår av remissvaret hade studenterna i detta fall underrättats om de ursprungliga betygsbesluten när meddelade sina ändringsbeslut. Det råder därför inget tvivel om att betygsbeslut hade meddelats i förvaltningsrättslig mening innan ändrings- besluten meddelades. Jag kan redan här konstatera att de aktuella ändringarna var till nackdel för de berörda studenterna. Därmed kan det inte vara fråga om en tillåten omprövning enligt 27 § förvaltningslagen. Utredningen ger inte heller stöd för att någon princip om ändring av gynnande beslut kan vara tillämplig. Den fråga som återstår är då om ändringsbesluten innebar en rättelse enligt 26 § förvaltningslagen. En sådan rättelse kan ju ske både till den enskildes fördel och nackdel om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. Det krävs dock att det är fråga om ett förbiseendefel. Med sådana fel avses fall då myndigheten har fattat ett riktigt beslut, men av misstag har återgett beslutet på ett felaktigt sätt, t.ex. med oriktiga ord eller siffror. Beslutet har med andra ord kommit att utsäga något annat än myndigheten har menat. Det är emellertid inte bara sådana fel som avses, utan även uppenbara personför- växlingar och liknande faller in under lagbestämmelsen (jfr t.ex. prop. 1971 s. 503 f. och , a.a., s. 288 f.). Det får dock inte vara fråga om bedömningsfel, dvs. sådana fel som beror på t.ex. bristfällig utredning, felaktig bedömning av fakta, oriktig rättstillämpning eller liknande. När det är fråga om en ändring till en parts nackdel, som i detta fall, måste bestämmelsen om rättelse användas med stor försiktighet och endast när det är fråga om klara fall (jfr , a.a., s. 42). Enligt utredningen hade universitetslektorn förväxlat 2000/01:JO1 studenternas inlämningsuppgifter. i det underlag som presenterade för ansvarig examinator, professor . Med ledning av underlag meddelade sedan betygsbesluten. Det är alltså inte fråga om någon lapsus från examinators sida, utan hon fattade sina beslut i enlighet med det till henne redovisade underlaget. Misstaget kunde självfallet inte upptäckas vid en granskning av besluten. Detta krävs inte heller för att det aktuella lagrummet skall kunna tillämpas, utan det är tillräckligt att felaktigheten framgår vid en jämförelse av handlingarna i ärendet (Warnling-Nerep, Om rättelse av förvaltningsbeslut, särskilt högskolebetyg, Förvaltningsrättslig tidskrift, 1993, s. 252 f.) I förevarande fall framgår det inte klart om en sådan jämförelse kunde göras på ett enkelt sätt, men jag utgår från att så var fallet. Om examinator själv hade gjort en sådan namn- förväxling som synes vara i fråga här, ligger det nära till hands att misstaget skulle ha betraktats som ett sådant förbiseendefel som kunde rättas med stöd av 26 § förvaltningslagen. I detta fall har emellertid namnförväxlingen skett under beredningen av beslutsunderlaget. Det kan därför ifrågasättas om felen var av sådan beskaffenhet att rättelse kunde ske med tillämpning av den bestämmelsen. Enligt min mening skulle det dock kunna leda till orimliga konsekvenser om man vid rättelse av betygsbeslut gör åtskillnad mellan examinators namnförväxling och en namnförväxling som någon annan har gjort under beredningen av ärendet. Jag avser inte att i detta beslut ta slutlig ställning till den behandlade frågan, utan nöjer mig med att konstatera att inte kan kritiseras för sin åtgärd att ändra betygen. Emellertid framgår det av utredningen att studenterna inte i vederbörlig ordning bereddes tillfälle att yttra sig innan ändringsbeslut meddelades. En sådan åtgärd kunde inte anses obehövlig, varför förfarandet i den delen stred mot 26 § förvaltningslagen. Den omständigheten att för sin del trodde att studenterna genom hade fått tillfälle att yttra sig angående frågan om rättelse ändrar inte den bedömningen. Jag kan inte undgå att rikta kritik mot för att studenterna inte bereddes tillfälle att yttra sig i enlighet med det anförda. Kritik mot för genomförandet av ändrade antagningsregler till högskolan avseende sökanden med utländska gymnasiebetyg (Dnr 3534-1998) , som är rektor för svenska sektionen vid i Saint-Germain-en-Laye i , bad i en anmälan om JO:s granskning av det sätt på vilket en ny omräkningstabell för franska 2000/01:JO1 gymnasiebetyg hade arbetats fram och införts i . mot samt mot vissa universitet och högskolor. 1 I sin anmälan anförde i huvudsak följande. När en person med utländsk gymnasieutbildning söker till ett svenskt universitet eller en svensk högskola räknas dennes gymnasiebetyg om till det svenska betygssystemet. Omräkningssystemet berör bl.a. elever med en fransk internationell studentexamen, du Baccalauréat, vid den svenska sektionen på i Saint-Germain-en-Laye utanför . är en skola som lyder under det franska . Den svenska sektionen vid skolan har cirka 150 svensktalande elever i grundskola och gymnasium. Vid skolan ges undervisning i såväl franska som svenska på modersmålsnivå. i den 20-gradiga franska betygsskalan. Omräkningen av elevernas gymnasiebetyg har skett efter en och samma omräkningstabell, i enlighet med Verket för högskoleservice handbok, utländska bedömningshandboken. Tabellen har varit väl inarbetad och både lärare och elever har varit insatta i hur den fungerar. stod det klart att tabellen skulle omarbetas. Den nya tabellen, som innebar en betydande nedvärdering av de franska betygen, presenterades i ett brev som kom den svenska sektionen vid skolan tillhanda . Försämringen jämfört med den tidigare tabellen var så genomgripande att vissa franska betyg, vilka tidigare utan vidare givit en utbildningsplats, i princip kom att sakna värde vid en ansökan till ett svenskt universitet eller en svensk högskola. Samtliga svenska universitet och högskolor tycks ha valt att tillämpa den nya omräkningstabellen , dvs. redan vid antagning. De nya reglerna kom därmed att få ett slags retroaktiv verkan i och med att de omfattade även påbörjade gymnasieutbildningar. Att nya regler infördes utan någon övergångsperiod drabbade de elever hårdast som var i färd med att avsluta sitt tredje och sista gymnasieår. Dessa elever fick del av reglerna endast före examensperioden. Om de känt till de nya reglerna tidigare hade de kanske tagit ett enklare gymnasieprogram i eller valt att gå gymnasiet i i stället. Revideringen av omräkningstabellen har gjorts av Arbetsgruppen för bedömning av utländsk gymnasieutbildning. 1 , , , Kungliga Tekniska högskolan, med Hälsouniversitet, , Lunds universitet med , , , , , , universitet, , , , Högskolan på , , , i , i , , , / , , , i , , , , , revideringen av omräkningstabellen gjorts i behörig ordning och av behörigt 2000/01:JO1 organ. Vidare begärde hon JO:s granskning av och eventuellt andra myndigheters agerande i detta sammanhang, liksom rätt att delegera beslutet om ikraftträdande till respektive universitet och högskola och dessa skolors rätt att införa de nya reglerna till antagningen . Till sin anmälan hade bl.a. fogat utdrag ur den utländska bedömningshandboken, omräkningstabell för fransk baccalauréat, ett brev från samt av den 25 septem- ber 1998 föreskrifter på tillträdesområdet en utredning om eventuella behov av förändringar. Anmälan remitterades till för utredning och yttrande. remitterade i sin tur anmälan i vissa frågor till flertalet av de universitet och högskolor som anmälan riktade sig mot. I remissvaret anförde följande. anmälan avser förfarandet vid förändrad värdering av betyg från fransk internationell studentexamen, s.k. fransk baccalauréat, inför antagningen till svensk högskoleutbildning . Förändringen har införts i den s.k. utländska bedömningshandbok som de svenska antag- ningsmyndigheterna, dvs. universitet och högskolor, tillämpar vid värde- ringen av utländska betyg vid urval till grundläggande högskoleutbildning. Den utländska bedömningshandboken är en bilaga till de avtal som Verket för högskoleservice (VHS) sluter med de universitet och högskolor som uppdrar åt VHS att genomföra antagning. Enligt förordningen (1995:945) med instruktion för är verket central myndighet för universitet och högskolor. -följa upp och utvärdera utbildningen, forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet inom högskolan, -ha tillsyn över verksamheten inom sitt ansvarsområde, och -med stöd av och regeringens bemyndiganden meddela före- skrifter. Av 8 kap. 19 § andra stycket högskoleförordningen (1993:100, ändrad genom SFS 1996:984, fr.o.m. omtryck i SFS 1998:1003) framgår att frågor om antagning avgörs av varje universitet och högskola. I 4 kap. 3 § högskolelagen (1992:1434, ändrad genom SFS 1996:555) anges följande. Kan inte alla behöriga sökande till en utbildning tas emot, skall urval göras bland de sökande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om urval. Enligt 8 kap. 10 § högskoleförordningen skall vid urval hänsyn tas till de 2000/01:JO1 sökandes meriter. Vid urvalet används sex olika urvalsgrunder, bl.a. betyg och särskilda skäl som den sökande har åberopat. I 8 kap. 13 § högskoleförordningen anges följande. Vissa bestämmelser om hur betyg skall värderas finns i bilaga 4. I övrigt meddelar föreskrifter om värdering av betyg. meddelar också föreskrifter om fördelning av de platser som avses i 12 § första stycket 1 mellan olika grupper av sökande. I bilaga 4 till högskoleförordningen finns regler om värdering av vissa svenska betyg. I 8 kap. 12 § första stycket 1 högskoleförordningen anges att vid urval till en utbildning som vänder sig till nybörjare, skall av platserna fördelas minst en tredjedel på grundval av betyg. I 7 § föreskrifter (HSVFS 1996:22) om grundläggande behörighet samt urval anges följande. Betyg från en utländsk gymnasieutbildning (motsvarande) överförs till en skala som är gemensam för alla utländska gymnasieutbildningar, varvid den s.k. betygspoängen erhålls. Betyg i svenska från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning som krävs för grundläggande behörighet medräknas endast om betyget höjer betygspoängen. Betyg i engelska från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning som krävs för grundläggande behörighet medräknas alltid. Betyg i svenska från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning som krävs för särskild behörighet medräknas endast om betyget höjer betygspoängen. Betyg i övriga kurser från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning som krävs för särskild behörighet medräknas alltid. Betyg i kurser från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning som inte avses i andra och tredje styckena medräknas endast om betyget höjer betygspoängen. I 8 § nämnda föreskrift anges att vid urval på betyg skall platserna fördelas i förhållande till antalet behöriga sökande i var och en av i paragrafen angivna grupper. Före gällde att sökande som avslutat en utländsk gymnasieutbildning (motsvarande) var placerade i en egen grupp. Därefter är sådana sökande placerade i en grupp tillsammans med sökande med äldre svenska gymnasiebetyg (HSVFS 1997:33). 7LOONRPVWHQ DY QXYDUDQGH UHJOHU I|U WLOOWUlGH WLOO JUXQGOlJJDQGH K|JVNROHXWELOGQLQJ Före avgjordes frågor om antagning till allmänna utbildnings- linjer och påbyggnadslinjer av Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Frågor om antagning till lokala och individuella utbildningslinjer avgjordes av varje högskolestyrelse. UHÄ ansvarade således för den centrala antag- ningen. Omfattande föreskrifter för tillträde till grundläggande högskole- utbildning meddelades av regeringen och, efter bemyndigande, av UHÄ. universitets- och högskolereform innebar bl.a. att UHÄ lades ned och att ett nytt verk, Verket för högskoleservice (VHS), bildades. VHS har bl.a. till uppgift att på uppdrag av universitet och högskolor biträda vid antagning av studenter. VHS avgör inte frågor om antagning. I stället är varje universitet och högskola antagningsmyndighet och beslutar om antagning. Den centrala antagningen utförs av VHS på uppdrag av universitet och högskolor. Syftet med reform var att ge universitet och högskolor ökad frihet för att ge högre utbildning och forskning bättre arbetsförutsättningar. En naturlig följd av den nya organisationen blev, enligt dåvarande departe- mentschefen, att beslut om utformning av tillträdesregler och antagning av 2000/01:JO1 studenter borde fattas av varje universitet och högskola (prop. 1992/93:1 s. 1 och 44). Endast ett mindre antal regler om tillträde infördes i högskole- förordningen (1993:100). tillsattes en utredning med uppdrag att göra en uppföljning av universitets- och högskolereform. Utredningen antog namnet RUT- 93. erhöll utredaren tilläggsdirektiv att bl.a. lägga förslag till förändringar i tillträdesreglerna. I tilläggsdirektiven anfördes att för- ändringarna av myndighetsstrukturen i samband med reform och det förhållande att bl.a. regler om behörighet och urval beslutades lokalt medfört en rad problem, inte minst för de studerande, men också för universitet och högskolor. Utredaren skulle därför också analysera myn- dighetsstrukturen inom universitets- och högskoleområdet. Utredningsarbetet borde inriktas på att skapa en sammanhållen myndighet inom området. I RUT-93:s betänkande Ett nytt högskoleverk (SOU 1994:153) anfördes (s. 1617) att det var uteslutet att återinföra föreskrifter om en central antagning. Utredaren påpekade dock att det inte skulle innebära att den nya myndigheten inte måste ägna sig åt tillträdesfrågorna. Den centrala myndig- hetens uppföljnings- och utvärderingsroll skulle omfatta behörighets- och urvalsreglernas tillämpning. Vidare anförde utredaren att beroende på vad de fortsatta övervägandena om tillträdesreglerna leder till kan det också bli aktuellt med andra uppgifter inom detta område för den nya myndigheten. Verket är central myndighet för universitet och högskolor. skall bl.a. följa upp och utvärdera utbildningen, forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet inom högskolan och ha tillsyn över verksamheten inom sitt ansvarsområde. Vidare skall verket med stöd av och regeringens bemyndiganden meddela föreskrifter. Verkets instruktion (1995:945) anger inte några uppgifter i övrigt på tillträdesområdet. I propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. (1995/96:184 s. 7, i fortsättningen kallad tillträdespropositionen) anförde regeringen att det ankommer på regeringen att besluta närmare regler för tillträde behörighet och urval till högre utbildning. Eftersom dessa regler är så viktiga för den enskilde studenten, anser regeringen att det finns skäl att låta ta ställning till huvuddragen i de förändringar av högskoleförordningen som planeras. Ändringarna innebär också att kommer att få vissa nya uppgifter i förhållande till dem som förelades i propositionen Ett högskoleverk. Under rubriken utgångspunkter i tillträdespropositionen anförde regeringen: Reglerna för tillträde till högskolan skall enligt regeringens mening vara en angelägenhet för riksdag och regering, eftersom högskolan ingår i ett nationellt utbildningssystem. Statsmakterna skall ha ansvaret för utform- ningen av dessa regler. Den enskilda högskolan skall även fortsättningsvis vara antagningsmyndighet med ansvar för antagningen i enlighet med de nationella reglerna. En rad ändringar i högskoleförordningens tillträdesregler meddelades (SFS 1996:984). gavs flera bemyndiganden att meddela före- skrifter. %DNJUXQG WLOO QXYDUDQGH UHJOHU I|U YlUGHULQJ DY XWOlQGVND J\PQDVLHEHW\J De regler som gällde före innebar att UHÄ hade ett bemyndigande att meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av det kapitel högskoleförordning som gällde tillträde till grundläggande högskoleutbildning (se 5 kap. 37 §, SFS 1991:1284). angavs vilka tre betygsgrupper som skulle ingå i betygsurvalet. Dessa 2000/01:JO1 grupper gällde sökande som genomgått olika svenska utbildningar. Beträffande sökande med utländsk förutbildning angavs att en sådan sökande fick delta i betygsurvalet på motsvarande villkor. Sökande i betygsurvalet skulle antas på grundval av betygspoäng eller poäng för studieomdöme. Betyg i annan betygskala än 15 skulle omräknas enligt föreskrifter som meddelades av UHÄ. I föreskrifter av UHÄ (UHÄ-FS 1990:1) angavs att i betygsurvalet ingick behöriga sökande som hade avgångsbetyg eller motsvarande som kan meritvärderas. Indelningen gjordes i fem grupper, varav en (B 5) avsåg sökande med allmän behörighet genom utländsk utbildning. Beträffande utbildning som gav placering i denna grupp angavs att ett meritvärde skulle beräknas. 1.betygen i den behörighetsgivande utbildningen 2.betyg i ämne som krävs för att den sökande skall uppfylla behörig- hetsvillkoren till utbildningen. Hur de utländska betygen skulle meritvärderas angavs dock inte i före- skrifterna. Denna värdering gjordes i stället av UHÄ i en särskild handbok, den s.k. utländska bedömningshandboken. universitets- och högskolereform innebar att beslutade om en ny högskolelag (SFS 1992:1434). Enligt 4 kap. 3 § denna lag (i dess lydelse före ) skall urval göras bland de sökande, om inte alla behöriga sökande till en utbildning kan tas emot. I högskoleförordningen angavs i 8 kap. 8 § första stycket (i dess lydelse före ) att vid urvalet skall bl.a. urvalsgrunden betyg användas. Hur utländska betyg skulle värderas angavs inte. Detta ankom i stället på universitet och högskolor att besluta om. Arbetet med den utländska bedömningshandboken fortsatte på uppdrag av (), som är ett samarbetsorgan mellan universitet och högskolor. och högskola bestämde själva om de skulle tillämpa omräk- ningstabellerna i denna handbok. lämnade i sitt betänkande Behörighet och urval (SOU 1995:71) förslag till nya regler för antagning till universitet och högskolor. Något förslag till hur utländska betyg skulle hanteras i urvalet lämnades inte. I tillträdespropositionen (s. 2829) diskuterades under rubriken urvalsgrund de nya och de gamla svenska gymnasiebetygen, och förslaget innebar att skulle ges i uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur dessa betyg skulle värderas. Några andra typer av betyg nämndes inte. beslutade i enlighet med propositionen om en ändring i högskolelagen (1992:1434) genom att i 4 kap. 3 § lägga till en mening som anger att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om urval. lämnade förslag till meritvärdering vid urval på betyg (rapportserie 1996:26 R). Beträffande utländska betyg anförde bl.a. följande (s. 29). Huvud- principerna för meritvärderingen av de utländska betygen kan fastställas i föreskrifter eftersom de beräknas ligga fast . De mer detaljerade bestämmelserna för varje enskilt land hör däremot hemma i en bedöm- ningshandbok som ses över . föreslog (s. 30) att verket skulle fastställa de övergripande principer som skulle gälla för sökande med utländsk gymnasial utbildning samt att dessa sökande skulle placeras i en egen urvalsgrupp. )|UHVNULIWHU LQI|U DQWDJQLQJHQ WLOO K|VWWHUPLQHQ Ändringarna i högskoleförordningen (SFS 1996:984) till följd av tillträdes- propositionen kom från trycket . De trädde i kraft den De nya reglerna skulle tillämpas första gången vid 2000/01:JO1 antagning till högskoleutbildning . Med stöd av bemyndigandena i högskoleförordningen beslutade Hög- skoleverket om föreskrifter (HSVFS 1996:21) och (HSVFS 1996:22). Föreskrifterna trädde i kraft respektive . cWJlUGHU XQGHU VRP EHU|UGH V|NDQGH PHG XWOlQGVND EHW\J I verksamhetsplan angavs som verksamhetsmål att, vad gäller de nya tillträdesreglerna, bereda ansökningar, informera och följa upp införandet av de nya reglerna. Närmare angavs att tyngdpunkten kommer att läggas vid uppföljning och utvärdering, samt tillsyn och vidareutveckling av verkets föreskrifter. Under antagningen till , dvs. april augusti, framfördes synpunkter från vissa sökande med utländska betyg att de missgynnades på grund av att deras betyg placerades i en egen grupp vid urvalet. Detta föranledde utbildningsministern att skriva ett brev till rektorerna vid universitet och högskolor (bilaga 1; här utelämnad, JO:s anm.). Utbildningsministern ansåg att det inte var rimligt att studenter med IB-examen (International Baccalaureate, dvs. en utbildning som är att betrakta som utländsk gymnasieutbildning) trots höga betyg inte fick en plats i högskolan. Utbildningsministern anförde att inför kommande antagning kommer vi, utifrån vunna erfarenheter, se till att nödvändiga förändringar görs i systemet. Utbildningsministern påminde om att högskolorna, som ansvariga antagningsmyndigheter, har möjlighet att i antagningen tillämpa särskilda skäl för att göra det möjligt för IB-studenter och utländska studenter med goda betyg att komma in i högskolan. utarbetade ett förslag till ändring av verkets föreskrifter, som innebar att utländska gymnasiebetyg fr.o.m. skulle placeras i samma grupp som slutbetyg från äldre svenska utbildningar i gymnasieskolan. I enlighet med bestämmelserna i 27 § verksförordningen (1995:1322) gav verket universitet och högskolor m.fl. tillfälle att yttra sig i frågan. Förslaget tillstyrktes av de flesta tillfrågade. Beslutet om ändring av de s.k. kvotgrupperna togs därefter av verkets styrelse . Föreskrifterna trädde i kraft och tillämpades första gången vid antagning till . )|UlQGULQJHQ DY RPUlNQLQJVWDEHOOHUQD I|U YLVVD \PQDVLHEHW\J fick kännedom om brev skrivna av rektorn vid , , till företrädare för fransk och internationell baccalaureate. är av SUHF utsedd att vara ordförande i den arbetsgrupp som utarbetar den utländska bedömningshandboken. Av breven framgick att SUHF beslutat om försämringar av omräknings- tabellerna för betyg från dessa utbildningar. Ändringarna skulle tillämpas redan vid antagningen till , till vilken sista anmälningsdag var . Med anledning av brevet kallade företrädare för och till ett möte. Mötet kunde hållas först och av minnesanteckningarna (bilaga 2; här utelämnad; JO:s anm.) framgår att antagningschefen vid , , uttryckte tveksamhet om det var möjligt att i den pågående antagningsprocessen identifiera sökande med IB- betyg och därmed att tillämpa den gamla omräkningstabellen i stället för den nya. Verkets dåvarande generaldirektör konstaterade att det förelåg skilda ståndpunkter och att det var verkets uppfattning att den nya omräkningstabellen ur rättssäkerhetssynpunkt inte borde tillämpas vid 2000/01:JO1 antagningen . För att belysa frågan om var gränslinjen skall gå mellan verkets föreskrifter och de tillämpningar som universitet och högskolor enas om i de båda bedömningshandböckerna, skulle enligt generaldirektören en utredning genomföras i samarbete mellan och universitet och högskolor. I syfte att försöka stoppa tillämpningen av de nya skalorna skrev ett brev till samtliga universitet och högskolor (bilaga 3; här utelämnad; JO:s anm ). anförde bl.a. följande. De ändrade värderingarna av vissa utländska betyg har meddelats endast innan sista dag för anmälan till högskoleutbildning. Såsom framhållits ovan är detta otillfredsställande från rättssäkerhets- synpunkt. kommer att utreda hur värderingen av utländska betyg skall göras i fortsättningen. Sammantaget utgör detta enligt mening skäl för att antagningsmyndigheterna inte bör tillämpa den ändrade värderingen vid antagningen till .