frsrdg · GO04RS2 · 2001-01-01 00:00:00 — organiserade visningar har haft ca 100 000 besökare. I en specialutrustad lektionssal har gymnasieklasser deltagit i olika fördjupningsprogram. Allmänheten har även erbjudits visningar med temat konst och arkitektur. 25 000 personer från myndigheter, företag och organisationer har dessutom deltagit i organiserade studiebesök i . De internationella studiebesöken ökade. Projektet arrangerades för . Totalt inbjöds 349 elever till . Ett liknande skolprojekt på temat vardagsdemokrati och grundlagar startades . Ett 40-tal klasser från , , och län deltar. Öppet hus i arrangerades för femte gången. Samhällsguiden utkom i den 12:e omarbetade upplagan. Den uppdateras också kontinuerligt på Internet. hade ca 107 000 besökare , vilket är en minskning med ca 7 000 jämfört med föregående år. Med tanke på att via Internet är öppet dygnet runt för sökning och beställning får antalet personliga besök ändå anses vara stort. Antalet uppdrag och lån har ökat och uppgår nu till ca 47 000. Av dessa går till ledamöter och tjänstemän och till externa låntagare. Bland de externa låntagarna svarar , domstolsväsendet samt statliga och kommunala myndigheter för hälften och studenter, massmedier, organisationer och företag samt övrig allmänhet för den andra hälften av uppdragen och lånen. Den engelska skriften har producerats i samarbete med överbibliotekarierna för de nordiska parlamentsbiblioteken. Fördelat på fysiska och virtuella besök 1999 2000 Fysiska besök 79 099 58 364 Virtuella besök 27 879 40 840 Datorerna som används av allmänheten i har bytts ut, och ny teknik har gjort det möjligt att erbjuda ett fungerande cd-romnätverk på publika datorer. Riksdagssändningar/SVT 1991-2000 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Antal Timmar 24 20 30 37 28 78 81 62 70 77 Antal tillfällen 8 6 9 13 10 42 50 47 57 54 Från Riksdag & Departement (R&D) gav en god täckning av arbetet inom riksdag och regering mätt i redovisning av kommittédirektiv, utredningar (SOU och Ds-serierna), propositioner och skrivelser samt riksdagsbeslut. R&D har dessutom rapporterat från seminarier i anknytning till bl.a. samt ett antal konferenser och möten i samband med andra utredningar och politiskt beslutsfattande. Tidningen har i en ökad utsträckning skrivit om remisser, interpellationer och aktuella riksdagsdebatter - en medveten strategi för att öka intresset och kunskaperna för beslutsfattandet i landet i samklang med en utökad EU-bevakning. har även bevakningen av Europeiska unionens rådsmöten, kommission och parlament fortsatt. och arbetet inför det avslutande toppmötet i har delvis präglat EU-bevakningen, som rapportering och reportage inför det kommande svenska ordförandeskapet har fått ett tydligt genomslag i tidningen. Rapporteringen kring EG-rätten och domstolen har blivit en kontinuerlig del av tidningens innehåll. Arbetet med detta påbörjades och blev permanentat . 40 nummer med i genomsnitt 24 sidor var gavs ut . Förutom den tryckta tidningen finns en taltidningsversion. Enligt Orvesto-undersökningen läses varje nummer av R&D av i genomsnitt 56 000 personer. Ett nytt prenumerationssystem har införts , vilket har förbättrat hanteringen av prenumeranter samt gjort det lättare att marknadsföra tidningen. har utvecklingen av en framtida webbtidning tillsammans med ett arkiv pågått som förberedelser inför kommande års publicering av en IT-version av tidningen. Annonsintäkterna har varit lägre än beräknat. Även abonnemangsintäkterna är lägre än beräknat. Vid slutet av året tog annonsförsäljningen åter fart och tendensen är tydligt förbättrad. har en återhållsamhet på kostnadssidan gjort att balansen mellan intäkter och kostnader ändå kan ses som god. "skall genom aktiv information verka för att allmänhetens intresse för kunskaper om och dess arbete ökar." Det internationella parlamentariska arbetet Talmannen har varit värd för besök av bl.a. talmannen i , . I samband med att uppmärksammade den internationella i höll denne ett anförande i . Vidare har haft besök av talman , talman , talman och talman . har president , den finska presidenten , UNHCR:s avgående chef, flyktingkommissarien , och Nobels fredspristagare, president , besökt talmannen och hållit anföranden i . Vid dessa evenemang har flera berörda enheter inom varit engagerade i planeringen och genomförandet. Sammanhållande har varit internationella kansli. har talmannen med delegationer gjort officiella besök, bl.a. i , och . Talman har deltagit i i , det globala talmansmötet och kvinnliga talmansmötet, båda vid FN i , i EU-talmansmötet i samt i det nordiska talmansmötet på och i 1 000-årssjukhuset på . Också i dessa sammanhang medverkar regelmässigt internationella kansli som sammanhållande i förberedelsearbetet och genomförandet. internationella verksamhet fortsätter att växa. Förutom många besök på parlamentariker- och tjänstemannanivå dominerades av internationella seminarier, utvecklingssamarbete och ett intensivt arbete inom de internationella organens parlamentariska församlingar. Att stod i tur för ordförandeskapet i från bidrog markant till ett ökat intresse från omvärlden. besöktes därför av ett flertal delegationer från kandidatländerna och från olika utskott. Planeringen inför ordförandeskapet har varit omfattande. I detta arbete har åtskilliga enheter i förvaltningen deltagit och vissa extra resurser ställts till förfogande. Svenska riksdagsledamöter har medverkat i det arktiska samarbetet och som valobservatörer i bl.a. , och . Även i dessa sammanhang medverkar internationella kansli i förberedelserna och ibland även vid genomförandet. var värd för den parlamentariska , som hölls i . Interparlamentariska unionen (IPU) höll två konferenser, i och i . Diskussioner har förts om en reformering av IPU och om en närmare samverkan med FN. har hållit fyra delsessioner där debatten dominerats av . Ett annat tema som upptog parlamentarikernas intresse var EU:s arbete med stadgan om de grundläggande rättigheterna. I samband med sitt Stockholmsbesök inledde församlingens president ett seminarium om EU:s stadgearbete, arrangerat av () och (). På inbjudan av Europarådsdelegation genomförde församlingens underutskott för teknikpolicy och energi ett seminarium i om rymdverksamhet och grundforskning i rymdfysik i . internationella kansli medverkade i planeringen och genomförandet. parlamentariska församling höll sin årliga session i . Huvudtemat var rättsstaten och kampen mot korruption. höll sin temakonferens i . Temat var utbildningens och forskningens roll för tillväxten. I samband med utskottsmötena i hölls ett mycket uppmärksammat seminarium om främlingsfientlighet och rasism. I hölls Barnforum II, en uppföljning av en första liknande konferens i . Politiker och ungdomar från och de baltiska länderna möttes i arbetsgrupper och i en plenardebatt om barn- och ungdomsproblem i närområden. 52:a session i kom att präglas av debatter om EU:s nordliga dimension och de genomgripande reformförslagen i den s.k. vismansrapporten . Presidiet gjorde på inbjudan av Statsduman och ett besök i . ställning som etablerad demokrati och det blivande ordförandeskapet i EU bidrog till ett ökande intresse för vårt land, inte minst från kandidatländerna. Det betydde också att kraven ökade på riksdagsledamöterna och på många av enheter och tjänstemän som medverkat i seminarier, besök etc. Ledamöternas och utskottens reseverksamhet har varit omfattande. hölls i ett regionalt demokratiseminarium . Det är som , i samarbete med Sida, bjuder in ett tjugotal parlamentsledamöter och högre tjänstemän från en viss region - från - till denna typ av erfarenhetsutbyte. ordnade i samverkan med EU (Taiex) en seminarievecka för ett tjugotal parlamentstjänstemän från EU:s kandidatländer. Programmet koncentrerades kring organisation, hanteringen av EU-frågor och förberedelsearbetet inför EU-ordförandeskapet. Två liknande seminarier för unga diplomater från EU-kandidatländerna genomfördes . Dessa program planerades av internationella kansli i nära samverkan med ett antal berörda enheter inom . Ett 40-tal parlament och internationella organisationer har fått hjälp av med omfattande uppdrag om svenska förhållanden. medlemskap i () har varit fortsatt livaktigt. har i sitt arbete prioriterat kontakter med EU:s institutioner på parlamentariker- och tjänstemannanivå. Ett konkret exempel på detta nätverksbyggande var den studieresa till som utskottens kanslichefer genomförde . med administration, vilket inleddes , har fortsatt bl.a. med seminarier i med anknytning till juridik och miljöfrågor. Samarbetet har även varit inriktat på informationsfrågor. internationella engagemang tillsammans med ordförandeskapet i har ökat behovet av översättningar och språkgranskning. Antalet besök av utländska journalister har ökat, liksom guidade riksdagsvisningar för utländska delegationer. anordnade en internationell konferens om elektronisk demokrati i andrakammarsalen. Konferensen samlade deltagare från ett 20-tal länder. Talmannen invigde och bland talarna fanns statsrådet och förra statsrådet . Konferensen anordnades i samarbete med (European Legislative Virtual Library) som stöds av . "skall skapa goda förutsättningar för engagemang i det internationella parlamentariska arbetet." Resultaträkning (kronor) VERKSAMHETENS INTÄKTER 2000 1999 Intäkter av anslag 840 824 871 846 069 556 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Not 1 51 363 091 52 709 533 Intäkter av bidrag 230 609 407 510 Finansiella intäkter Not 2 4 246 443 4 413 446 Summa 896 665 014 903 600 045 VERKSAMHETENS KOSTNADER Kostnader för personal Not 3 -584 950 467 -556 150 034 Kostnader för lokaler -12 241 877 -8 268 678 Övriga driftkostnader -247 438 255 -255 822 461 Finansiella kostnader Not 2 -824 190 -66 916 Avskrivningar och nedskrivningar -73 466 977 -55 081 981 Summa -918 921 766 -875 390 070 VERKSAMHETSUTFALL -22 256 752 28 209 975 TRANSFERERINGAR Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag 259 240 995 235 853 850 Lämnade bidrag Not 4 -259 240 995 -235 853 850 0 0 ÅRETS KAPITALFÖRÄNDRING Not 5 -22 256 752 28 209 975 Balansräkning (kronor) TILLGÅNGAR IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Balanserade utgifter för utveckling 13 732 693 0 Summa immateriella anläggningstillgångar 13 732 693 0 MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Byggnader, mark och annan fast egendom 1 Förbättringsutgifter på annans fastighet 2 000 000 0 Maskiner, inventarier, installationer m.m. 117 496 193 88 025 501 Pågående nyanläggningar 48 517 432 158 073 130 Summa materiella anläggnings- tillgångar Not 6 1 204 450 264 1 205 029 823 FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Andra långfristiga värdepappersinnehav Not 7 240 193 240 193 Summa finansiella anläggningstillgångar 240 193 240 193 VARULAGER M.M. Varulager och förråd 1 715 997 2 150 190 Summa varulager 1 715 997 2 150 190 FORDRINGAR Kundfordringar 2 408 609 4 895 606 Fordringar hos andra myndigheter Not 8 18 182 661 9 801 129 Övriga fordringar 1 473 930 873 412 Summa fordringar 22 065 200 15 570 147 PERIODAVGRÄNSNINGSPOSTER Förutbetalda kostnader 14 014 733 13 116 226 Upplupna bidragsintäkter 173 772 0 Övriga upplupna intäkter 500 000 861 486 Summa periodiseringsposter Not 9 14 688 505 13 977 712 AVRÄKNING MED STATSVERKET Not 10 -100 880 396 -118 667 862 KASSA OCH BANK Behållning räntekonto i Not 11 145 697 Kassa 30 000 50 000 Summa kassa och bank 145 727 SUMMA TILLGÅNGAR 1 301 739 503 1 232 801 794 KAPITAL OCH SKULDER MYNDIGHETSKAPITAL Balanserad kapitalförändring Not 12 1 165 657 999 1 137 448 023 Kapitalförändring enligt resultaträkningen -22 256 752 28 209 975 Summa myndighetskapital 1 143 401 247 1 165 657 998 SKULDER M.M. Lån i Not 13 28 079 023 0 Skulder till andra myndigheter Not 14 18 554 868 15 609 112 Leverantörskulder Not 15 65 328 402 11 377 906 Övriga skulder Not 16 13 191 460 12 681 303 Summa skulder m.m. 125 153 753 39 668 321 PERIODAVGRÄNSNINGSPOSTER Upplupna kostnader 21 871 917 23 344 250 Övriga förutbetalda intäkter 11 312 586 4 131 225 Summa periodavgränsningsposter Not 17 33 184 503 27 475 475 SUMMA KAPITAL OCH SKULDER 1 301 739 503 1 232 801 794 ANSVARSFÖRBINDELSER Inga Inga Anslagsredovisning (tusental kronor) Ingående överför-ingsbelopp Årets tilldeln. enl. ansl.direktiv Indragning Totalt disponerat belopp Utgifter Utgifter överför-ingsbelopp ANSLAG B1, RAMANSLAG ledamöter och partier m.m. 43 821 513 360 557 181 519 497 37 684 ANSLAG B2, RAMANSLAG förvaltningskostnader 81 543 431 965 -3 000 510 508 440 615 69 893 ANSLAG C4, RAMANSLAG Stöd till politiska partier 3 331 145 200 148 531 139 953 8 578 SUMMA TOTALT 128 695 1 090 525 -3 000 1 216 220 1 100 065 116 155 FINANSIELLA VILLKOR Anslagskredit Anslag B1 ledamöter och partier 41 000 Anslag B2 förvaltningskostnader 21 600 Anslag C4 Stöd till politiska partier 7 260 REDOVISNING MOT INKOMSTTITEL redovisar inte mot någon inkomsttitel. Finansieringsanalys (kronor) DRIFT Kostnader exkl. avskrivningar m.m. -845 454 789 -820 308 089 Finansiering genom avgifter och bidrag Intäkter av avgifter och ersättningar 51 363 091 52 709 533 Intäkter av bidrag 230 609 407 510 Övriga intäkter 4 246 443 55 840 143 4 413 446 57 530 489 -789 614 646 -762 777 600 Finansiering från statsbudgeten Anslagsmedel som erhållits för drift 767 922 567 728 876 472 Underskott av medel i driften -21 692 079 -33 901 128 Minskning (+) av varulager 434 193 285 841 Ökning (-) av kortfristiga fordringar -7 205 846 -974 831 Ökning (+)/ minskning (-) av kortfristiga skulder 45 603 179 38 831 525 -13 933 743 -14 622 733 KASSAFLÖDE FRÅN/TILL DRIFT 17 139 446 -48 523 861 INVESTERINGSVERKSAMHET Investeringar i materiella tillgångar (netto) -72 887 418 -118 174 162 Investeringar i immateriella tillgångar -13 732 693 -86 620 111 0 -118 174 162 Summa investeringsutgifter -86 620 111 -118 174 162 Finansiering av investeringar Lån från 28 410 000 0 - amorteringar -330 977 28 079 023 0 0 Tillförda driftmedel 72 902 304 117 193 084 Summa medel som tillförts för finansiering av investeringsverksamhet 100 981 327 117 193 084 Över-/underskott av medel från investeringsverksamhet 14 361 216 -981 078 Ökning (+) kortfristiga skulder avseende investeringar 17 512 259 981 078 KASSAFLÖDE FRÅN INVESTERINGSVERKSAMHETEN 31 873 475 0 TRANSFERERINGAR Utbetalade bidrag -259 240 995 -235 853 850 KASSAFLÖDE TILL TRANSFERERINGAR -259 240 995 -235 853 850 Finansiering av bidragsutbetalningar Medel från statsbudgeten 259 240 995 235 853 850 Summa medel som erhållits för finansiering av bidragsutbetalningar 259 240 995 235 853 850 FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL 49 012 922 -48 523 861 SPECIFIKATION AV FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL Likvida medel vid årets början -4 166 271 44 357 590 Ökning (+)/minskning (-) av kassa och postgiro -20 000 0 Ökning (+)/minskning (-) av tillgodo- havande hos RGK 31 245 456 -81 194 000 Minskning (-) av skuld till statsverket 17 787 466 32 670 139 Summa förändring av likvida medel 49 012 922 -48 523 861 LIKVIDA MEDEL VID ÅRETS SLUT 44 846 651 -4 166 271 Noter Årsredovisningen är upprättad enligt övergångsbestämmelserna till förordningen om myndigheters årsredovisning (2000:605) vilken antagits i tillämpliga delar av riksdagsstyrelsen . Tillgångar har värderats till anskaffningsvärden. Beloppen anges i kronor där inget annat har angetts. tillämpar avskrivning som belöper , , , eller . Jämförelsetalen för vissa poster har ändrats för att överensstämma med nya klassificeringar och 2000. NOT 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 2000 1999 Intäktsfördelning av avgifter och andra ersättningar Intäkter av hyror 25 405 158 21 932 386 Intäkter av avgiftsfinansierad verksamhet 19 612 142 22 836 478 Övrigt 6 345 791 7 940 669 Summa 51 363 091 52 709 533 NOT 2 Finansiella intäkter och kostnader 2000 1999 Finansiella intäkter Intäkter från 4 183 176 4 352 616 Övrigt 63 267 60 830 Summa 4 246 443 4 413 446 Finansiella kostnader Räntor 789 777 0 34 413 66 916 Summa 824 190 66 916 NOT 3 Kostnader för personal och ledamöter 2000 1999 Fördelning av kostnader på respektive kostnadsslag Ersättning till ledamöter inkl. arbetsgivaravgifter 253 212 180 245 636 091 Ersättning till f.d. ledamöter 59 654 Lön till personal inkl. arbetsgivaravgifter 232 183 650 216 349 685 Övriga kostnader för ledamöter och personal 39 900 598 34 447 715 Summa 584 950 467 556 150 034 Varav lönekostnader, exkl. sociala avgifter 344 176 892 349 980 229 NOT 4 Lämnade bidrag 2000 1999 Kostnaderna har fördelats enligt: Partistöd 139 953 400 139 953 400 Stöd till partigrupperna 105 977 800 81 679 543 Stiftelsen 300 000 400 000 11 558 258 12 215 090 IPU 593 513 638 994 529 714 442 102 Övrigt 328 310 524 721 Summa 259 240 995 235 853 850 NOT 5 Kapitalförändring 2000 1999 Anslagsfinansierade anläggningstillgångar 58 950 279 117 933 969 Amorteringar 368 257 0 Avskrivningar och nedskrivningar -73 466 977 -55 081 981 Förändring av periodiseringar -8 108 311 -34 642 013 Summa -22 256 752 28 209 975 NOT 6 Materiella anläggningstillgångar Byggnader och mark IB Anskaffningar 1 221 330 783 1 221 706 470 Årets anskaffningar 101 187 816 0 Tidigare års avskrivningar -262 399 591 -240 312 993 Årets avskrivningar -23 682 369 -22 462 285 Bokfört värde 1 Taxeringsvärden 124 364 000 78 615 405 Flertalet av fastigheterna är taxerade som specialenhet, allmän byggnad, vilket innebär att de ej åsatts något taxeringsvärde. Förbättringsutgifter på annans fastighet IB Anskaffningar 0 0 Årets anskaffningar (Kungl. bokhyllor) 2 000 000 0 Bokfört värde 2 000 000 0 Maskiner, inventarier, installationer m.m. IB Anskaffningar 256 435 463 234 223 602 Årets anskaffningar 64 513 351 28 733 120 Utrangeringar -1 037 365 -848 101 Tidigare års avskrivningar -169 283 568 -141 463 423 Årets avskrivningar -34 005 294 -32 619 696 Korrigeringar av tidigare års avskrivningar 873 606 0 Bokfört värde 117 496 193 88 025 502 varav leasing 60 916 98 196 Pågående nyanläggningar IB Anskaffningar 158 073 130 67 783 986 Årets anskaffningar 70 260 226 90 289 144 Avslutade -164 897 787 0 Årets nedskrivningar (ej aktiverbara tillgångar) -14 918 137 0 Bokfört värde 48 517 432 158 073 130 Summa bokfört värde materiella anläggningstillgångar 1 204 450 264 1 205 029 823 NOT 7 Andra långfristiga värdepappersinnehav Andelar i bostadsrättsföreningar 240 193 240 193 NOT 8 Fordringar hos andra myndigheter I beloppet ingår följande större post: Mervärdesskattefordran 14 337 686 7 885 228 NOT 9 Periodavgränsningsposter Förutbetalda kostnader består av: Periodisering av årskort 4 144 422 4 481 543 Periodisering av hyror 1 475 595 1 434 031 Periodisering av tryckerikostnader 1 271 739 1 824 075 Övriga periodiseringar 7 122 977 5 376 577 Summa 14 014 733 13 116 226 Upplupna bidragsintäkter består av: Fjärrlånekompensation från Kungl. 173 772 0 Upplupna intäkter består av: Upplupna ränteintäkter 0 861 486 Bonus SAS 500 000 0 Summa 500 000 861 486 Summa periodavgränsningsposter 14 688 505 13 977 712 NOT 10 Avräkning med statsverket Ingående balans -118 667 862 -151 338 009 Avräknat mot statsbudgeten: Anslag 1 100 065 866 1 081 923 415 Avräknat mot statsverkets checkräkning: Anslagsmedel som tillförts räntekonto -942 325 000 -909 300 000 Transaktioner via icke ränteflöde 2 737 225 132 Transfereringar -142 690 625 -139 953 400 Utgående balans -100 880 396 -118 667 862 NOT 11 Behållning räntekonto i Av beviljad kredit på räntekonto 94 500 000 91 000 000 Saldot på räntekontot består av anslagsmedel Kortsiktigt likviditetsbehov 90 000 000 82 000 000 NOT 12 Balanserad kapitalförändring Ingående balans 1 137 448 023 1 094 439 166 Överfört från årets kapitalförändring 28 209 975 43 008 857 Utgående balans 1 165 657 999 1 137 448 023 NOT 13 Lån i Ingående balans 0 0 upptagna lån 28 410 000 0 Årets amorteringar -330 977 0 Utgående balans 28 079 023 0 Av beviljad låneram 71 300 00 28 600 000 NOT 14 Skulder till andra myndigheter I beloppet ingår följande större post: Arbetsgivaravgift 10 155 596 9 599 207 NOT 15 Leverantörskulder I beloppet ingår följande större poster: 9 136 886 3 371 469 5 425 827 461 761 3 817 169 3 2 993 834 NOT 16 Övriga skulder I beloppet ingår följande större post: Personalens källskatt 13 104 468 12 583 561 NOT 17 Periodavgränsningsposter Upplupna kostnader fördelas enligt: Semesterlöner 14 397 491 13 581 673 Arbetsgivaravgifter 6 959 495 6 565 143 Övrigt 514 931 3 197 434 Summa 21 871 917 23 344 250 Övriga förutbetalda intäkter fördelas enligt Förutbetalda hyresintäkter 986 249 2 451 283 Förskott från tidningsprenumerationer 2 085 970 1 679 942 Förskott prenumerationer riksdagstryck 5 402 500 Övrigt 2 837 867 Summa 11 312 586 4 131 225 Summa periodavgränsningsposter 33 184 503 27 475 475 Sammanställning över väsentliga uppgifter (kronor) 2000 1999 1998 1997 1996 Låneram hos 71 300 000 28 600 000 28 600 000 48 000 000 0 Kontokredit hos 94 500 000 91 000 000 92 000 000 80 500 000 74 000 000 Maximalt utnyttjad 0 0 0 0 0 Beviljad anslagskredit 62 600 000 61 000 000 23 000 000 32 700 000 15 500 000 Utnyttjad anslagskredit 0 0 0 0 0 Utgående reservationer 0 0 30 238 069 34 832 860 43 265 097 ANSLAGSSPARANDE Ramanslag ledamöter, partier m.m. 37 684 000 43 821 000 45 534 000 19 659 000 43 400 000 69 893 000 81 543 000 112 500 000 94 103 000 79 997 000 Summa anslagssparande 107 577 000 125 364 000 158 Anslagssparande Stöd till politiska partier 8 578 000 3 331 000 11 963 000 39 676 000 53 500 000 Ränteintäkter på räntekonto 4 183 176 4 352 616 6 814 686 5 098 142 4 727 556 Driftkostnad per årsarbetskraft* 794 071 771 374 746 758 723 700 678 200 Årets kapitalförändring -22 256 752 28 207 975 43 008 857 5 753 898 23 103 810 Balanserad kapitalförändring 1 165 657 999 1 137 448 023 1 094 439 166 1 088 685 267 1 (antal) 2000 1999 1998 1997 1996 Medelantal kvinnor 355 356 348 345 336 Medelantal män 244 239 233 232 Medelantal anställda 598 600 587 578 568 Antal årsarbetskrafter 526 527 524 512 495 * Med driftkostnad avses personalkostnader, övriga driftkostnader enligt resultat-räkningen, lokal- och fastighetskostnader exkl. avskrivningar Vissa avgiftsfinansierade verksamheter (kronor) Intäkter 2000 1999 Prenumerationer 4 984 044** 7 120 450 Lösnummer 7 529 017 7 467 704 Förlagsprodukter 105 759 587 423 Summa 12 618 820 15 175 577 Kostnader*** Löner* 1 180 080 1 083 571 Produktion 27 067 316 24 858 219 Distribution 2 213 707 2 466 266 Summa 30 461 103 28 408 056 Intäkter - Kostnader -17 842 283 -13 232 479 * Lönekostnaderna beräknas på att fyra heltidstjänster sysslar med försäljning ** har prenumerationsavgifterna periodiserats se not 17 *** Endast direkta kostnader TIDNINGEN FRÅN RIKSDAG & DEPARTEMENT Intäkter 2000 1999 Prenumerationsintäkter 4 375 075 4 362 389 Annonsintäkter 1 157 679 2 522 989 Summa 5 532 754 6 885 378 Kostnader* Löner 4 060 455 3 923 731 Prenumerationssystem 502 933 232 046 Tidningsproduktion 5 Konsulttjänster 14 751 Kontorsmateriel 2 020 R&D webb och Internet 54 000 283 337 Övrigt 35 377 32 315 Summa 10 000 161 9 641 420 Intäkter - Kostnader -4 467 407 -2 756 042 * Endast direkta kostnader Intäkter 2000 1999 Försäljning offentligt tryck 118 735 103 392 Försäljning souvenirer 568 609 578 606 Riksdagstryck 84 Summa 771 385 775 523 Kostnader** Löner* 712 631 723 606 Extern information 1 157 549 849 901 Intern information 169 17 985 Bevakning 895 16 840 Kontorsmateriel 59 Övrigt 965 2 670 Summa 1 872 209 1 611 061 Intäkter - Kostnader -1 100 824 -835 538 * Lönekostnaderna beräknas på att två årstjänster sysslar med försäljning. Övriga kostnader, exklusive inköpskostnader som ingår i extern information, är beräknade utifrån antagandet att av infocentrums verksamhet kan hänföras till försäljningsverksamhet. ** Endast direkta kostnader Riksdagsstyrelsen 2000/01 Ordförande ledamöter suppleanter (s) () () () Vice talmän () Företrädare för partier utan representation med närvaro- och yttranderätt () () () () Per () Riksdagsdirektören med närvaro- och yttranderätt ledamöters övriga uppdrag i aktiebolagsstyrelser eller styrelser/råd för statliga myndigheter Namn/övriga uppdrag Uppdrag från