frsrdg · GO04JO1 · 2001-01-01 00:00:00 — Enligt min mening är det olyckligt att möjligheten för den bidragsskyldige att återfå det han betalt för mycket skall vara olika beroende av hur han agerat tidigare; detta särskilt med hänsyn till att det är den bidragsskyldige (som följt kassans beslut) som har att på egen hand kräva in beloppet. Med hänsyn härtill finner jag anledning att överlämna en kopia av detta beslut till för kännedom. Ärendet avslutas med den kritik som ligger i det ovan sagda. Kritik mot försäkringskassa i fråga om utformningen av en underrättelse om ett av socialförsäkringsnämnden fattat beslut (Dnr 439-2000) Den 14²16 inspekterade -2 3HQQO|Y läns allmänna försäkringskassa. Därvid granskades bl.a. akter i ärenden om handikapp- ersättning. En iakttagelse som gjordes vid lokalkontoret i föranledde JO Pennlöv att anteckna följande till protokollet. När socialförsäkringsnämnden fattar sitt beslut fogas ofta motiveringen till protokollet som en särskild bilaga. Texten i denna bilaga kopieras därefter över till den underrättelse om beslutet som expedieras till sökanden. Moti- veringen är ofta skriven i andra person singularis, dvs. Att detta förfaringssätt kan orsaka märkliga och rent av stötande resultat framgår i flera ärenden och bl.a. av en underrättelse om ett beslut om handikapp- ersättning som ställts till YnUGQDGVKDYDUHQ för en underårig sökande. rubriken i underrättelsen bl.a. följande. Du har p.g.a. ditt funktionshinder ett behov av stöd och struktur för att klara den vardagliga livsföringen. Du behöver hjälp i samband med hygienrutiner; för att få håret tvättat och när du har menstruation. Du behöver hjälp att inse när det är dags att byta kläder p.g.a. att de är smutsiga samt att se till att övrig hygien utförs ordentligt. Du har ett stort tillsynsbehov ² ² ² . JO underströk vikten av att , såväl innan beslut fattas som innan underrättelse om beslutet skickas, kontrollerar texten så att misstag av detta slag kan undvikas. En försäkringskassa har dröjt med att expediera beslut i ett (Dnr 2499-1999) I en anmälan, som kom in till JO , berättade . att läns allmänna försäkringskassa vid ett sammanträde i social- försäkringsnämnd beviljat honom livränta. Kassan hade dock inte skickat någon underrättelse om beslutet till honom, utan endast ett protokollsutdrag, trots att det gått över sedan beslutet fattades. bifogade till anmälan en kopia av delar av socialförsäkringsnämndens protokoll från sammanträdet . Sedan akten inhämtats och granskats remitterades anmälan till försäkrings- kassan. I sitt remissvar anförde kassan genom direktören följande. beslutade socialförsäkringsnämnden att bevilja H.W. Protokollet från nämndens beslut justerades . Livränta beviljades för tiden , med undantag för vissa perioder då inkomstminskningen inte uppgick till en femtondel. Den retroaktiva utbetalningen för tiden april 1994maj 1998 beräknades till efter avdrag för preliminär skatt. I samband med beräkningen av livräntans storlek fann handläggaren att det fanns en statlig fordran på H.W. Fordran avser för mycket utbetald sjukpenning enligt ett tidigare beslut om återbetalningsskyldighet. hade då att ta ställ- ning till om livräntan skulle kvittas mot den tidigare skulden enligt bestäm- melser i 6 kap. 7 § lag (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och 20 kap. 4 § lag (1962:381) lag om allmän försäkring. skriftligt om kvittning och kom- municeringssvar skulle vara inne . och önskade förlänga kommunicerings- tiden till , vilket beviljades. och efterlyste bland annat beslutet om livränta. Tjänstemannen lovade undersöka saken och återkomma med besked. sökte kontakt med H.W. som då inte var anträffbar. fick försäkrings- kassan kontakt med H.W. och han upplystes då om att han inte fått något beslut på grund av den pågående utredningen om eventuell kvittning mot tidigare skuld. Eftersom den pågående utredningen medförde att inte kunde fatta ett komplett beslut om belopp och retroaktiv utbetalning avvaktade kassan beslut i kvittningsärendet. och tjänstemannen kom då överens om att skickar ett utdrag ur socialförsäkringsnämndens protokoll. Ett utdrag skickades till H.W. men blev inte försett med någon överklagandehänvisning. förlängdes kommuniceringstiden i kvittningsärendet ytterligare, till . Efter att kommuniceringstiden löpt ut beslutade försäk- ringskassan att kvitta en del av tidigare skuld mot livräntan för den retroaktiva tiden. skickade underrättelse om socialförsäkringsnämndens beslut med överklagandehänvis- ning samt tjänstemannabeslut, om livräntans storlek och retroaktiva belopp, med omprövningshänvisning. )|UVlNULQJVNDVVDQV NRPPHQWDUHU |YHU KDQGOlJJQLQJHQ DY lUHQGHW 2000/01:JO1 () presenterade i sitt yttrande till JO (Dnr 11128/96) och i internmeddelande Im 1997:99 en så kallad beslutsmodell. För ärenden som beslutas av socialförsäkringsnämnden innebär besluts- modellen att dels skickar en underrättelse om nämndens beslut och dels ett tjänstemannabeslut med beräkning av förmånens storlek. Av RFV:s internmeddelande framgår att båda besluten bör expedieras . Härvid har RFV hänvisat till vad Försäkringsöverdomstolen uttalat i sitt refererade avgörande (FÖD 1993:1) att det är först när bedömningarna gjorts av samtliga delar i ärendet som ett slutligt beslut föreligger. RFV har i allmänt råd (1998:11) om socialförsäkringsnämnder rekommen- derat att beslut bör expedieras omgående efter att socialförsäkringsnämndens protokoll har justerats. För att undvika att expedieringen fördröjs rekommen- derar RFV vidare att vissa handläggningsmoment utförs innan ärendet prövas i nämnden. i tillämpar beslutsmodellen och hand- lägger i möjligaste mån ärendena innan de prövas i socialförsäkrings- Som ett led i att uppnå en snabb expediering av nämndärenden har ett internt mål som lyder: 7LGHQ IUnQ GHW DWW MXVWHUDW 6)1 SURWRNROO LQNRPPHU WLOO H[SHGLHULQJVGDWXP DY EHVOXW VNDOO LQWH |YHUVWLJD GDJDU I|U 6)1 lUHQGHQ 2.2 Kommentarer till handläggningen av H.W:s ärende I H.W:s ärende har inte lyckats nå målet för omgående expediering. Orsakerna till detta är flera. I H.W:s ärende fann försäkrings- kassan skäl att utreda möjligheterna till kvittning av tidigare skuld och livränta. Under dessa förhållanden kunde inget tjänstemannabeslut fattas om ersättningens storlek, retroaktivbelopp och eventuella avdrag, innan beslut om eventuell kvittning fattats. Mot bakgrund av att underrättelse om social- försäkringsnämndens beslut och tjänstemannabeslut om ersättningens storlek m.m. bör meddelas väntade därför med att meddela ett samlat beslut till dess beslut om kvittning fattats. Anledningen till att ett samlat beslut om livräntan meddelades först beror i huvudsak på de särskilda omständigheter som förelegat i ärendet. Dels har H.W. begärt och beviljats utsträckt kommuniceringstid i kvittningsärendet till och med . Men det beror också på att haft en långsam handläggning. Tiden mellan justerat protokoll och första kommuniceringen om kvittning hade kunnat kortats. När sedan kommuniceringstiden för kvittningsärendet gick ut kunde beslut om kvittning ha fattats snabbare än , särskilt med tanke på att H.W. inte kom in med något kommunice- ringssvar. Beslut om livräntan skulle därmed ha kunnat meddelats tidigare. beklagar den långsamma handläggningen i dessa delar. har dock haft flera kontakter med under handlägg- ningen och varit medveten om anledningen till att beslut inte meddelats. JO har i initiativärende (Dnr 1471-1996) framfört som sin uppfattning att om det i enskilda fall inte går att få en omgående expediering skall försäk- ringskassan skicka ett utdrag ur socialförsäkringsnämndens protokoll med beslut och överklagandehänvisning. Detta överensstämmer inte helt med RFV:s uppfattning om att beslut bör meddelas samlat. uppfattning är att så långt det är möjligt bör ett samlat beslut meddelas den försäkrade. grundar denna inställning på att det är först när den försäkrade fått ett samlat beslut som han till fullo kan förstå vad det fattade beslutet innebär. delar emellertid JO:s uppfattning att om speciella 2000/01:JO1 förhållanden i ett ärende medför att handläggningstiden drar ut bör underrättelse om nämndens beslut meddelas separat. Denna underrättelse kan kompletteras med en upplysning om att beslut om ersättningens storlek etc. meddelas när erforderliga åtgärder vidtagits. I H.W:s ärende har följt JO:s uppfattning och skickat ett utdrag ur nämndens protokoll. Detta sedan kommunice- ringstiden i kvittningsärendet förlängts ånyo och därmed skulle komma att fördröja livränteärendet ytterligare. Rätteligen skulle detta utdrag ha varit försett med överklagandehänvisning. följer kontinuerligt expedieringstiderna av SFN-ärenden genom att mäta måluppfyllelsen av det interna målet. Kassaledningen kommer vid dialog med områdeskontoren att lyfta fram vikten av att meddela SFN:s beslut separat då ett samlat beslut inte kan meddelas inom skälig tid. I sitt meddelade beslut anförde -2 3HQQO|Y i bedömnings- delen följande. Inledningsvis vill jag framhålla följande. yttrande grundar sig, såvitt det får förstås, på att de s.k. beslutsmeddelanden som anställda undertecknar och expedierar till de försäkrade med anledning av beslut fattade i socialförsäkringsnämnd utgör själva beslutsdokumenten samt att beslutsdatum i ärenden där socialförsäkrings- nämnden har beslutat är det datum då beslutsmeddelandet till de försäkrade undertecknats och alltså inte datum för nämndens beslut. Jag har vid ett flertal tillfällen (se bl.a. JO 1997/98 s 375 f.) som min uppfattning anfört att socialförsäkringsnämndens beslut är meddelat när nämndens protokoll är justerat. Denna uppfattning har även vunnit stöd i domstolspraxis genom ett avgörande av Regeringsrätten (se RÅ 1999 ref. 51). Beslutet att bevilja H.W. livränta är således meddelat och inte då tjänstemannabeslutet gällande livräntans storlek m.m. meddelades. inställning att de s.k. beslutsmeddelandena utgör själva beslutsdokumenten kan möjligen förklaras med den mindre lämpliga användningen av benämningen beslutsmeddelande på en handling som rätteligen är en underrättelse enligt 21 § förvaltningslagen (1986:223) om ett fattat beslut. Det finns anledning poängtera att termen meddelande i detta sammanhang har två helt skilda betydelser. Jag förutsätter att inga missför- stånd i dessa avseenden numera skall behöva råda inom . Vad härefter gäller handläggningen av ärendet vill jag anföra följande. Kassan har i remissvaret anfört att den i H.W:s ärende inte uppfyllt målet gällande omgående expediering samt att handläggningen i övrigt i ärendet i vissa delar varit långsam. Jag instämmer i denna bedömning. Försäkrings- kassan har lämnat en förklaring till varför kassan i nu aktuellt ärende inte hunnit expediera besluten med nöjaktig skyndsamhet. Kassan har även uppgett att H.W. underrättats om anledningen härtill. Mot bakgrund härav och då beslutat om livräntans storlek anser jag inte att det finns anledning för mig att vidta några ytterligare åtgärder i denna del. Vad gäller frågan om hur kassan skall agera om det i det enskilda fallet 2000/01:JO1 inte är möjligt att vidta alla de åtgärder som ingår i ett ärende före det att socialförsäkringsnämndens protokoll justerats har jag, vilket kassan påpekat, tidigare uttalat bl.a. att till den försäkrade i stället omgående, efter det att nämndens protokoll justerats, skall expediera utdrag ur nämndens protokoll med beslut och överklagandehänvisning (se JO 1997/98 s. 375, särskilt s. 393). Av utredningen i ärendet framgår att kassan först , efter det att H.W. efterlyst beslutet om livränta, skickat ett utdrag ur nämndens protokoll till H.W., dock utan överklagandehänvisning. Enligt min mening borde kassan, eftersom nämn- dens beslut meddelats , i vart fall , det måste ha stått klart för kassan att tjänstemanna- beslutet gällande livräntans storlek m.m. skulle komma att dröja , ha skickat ett protokollsutdrag till H.W. I 21 § andra stycket förvaltningslagen anges att om ett beslut går en part emot och kan överklagas, skall han underrättas om hur han kan överklaga det. Av utredningen i ärendet framgår att , när den skickade utdraget ur socialförsäkringsnämndens protokoll till H.W. , inte bifogade någon överklagandehänvisning. har först i samband med att tjänstemannabeslutet om livräntans storlek m.m. samt underrättelse om nämndens beslut sändes ut bifogat en överklagandehänvisning. Kassan kan inte undgå kritik härför. Allmän försäkringskassas rutiner för utsändande av underrättelser om beslut (Dnr 2318-1999) -2 3HQQO|Y meddelade ett beslut med följande innehåll. I ett beslut (JO:s dnr 2092-1997) gällande allmänna försäkringskassas handläggning av ett ärende om sjukbidrag och livränta behandlade jag bl.a. kassans dröjsmål med utsändande av under- rättelse om socialförsäkringsnämndens beslut. Jag hänvisade till ett tidigare beslut (JO:s ämbetsberättelse 1998/1999 s. 377) samt till Riksförsäkrings- verkets rekommendationer att beslut bör expedieras omgående efter det att socialförsäkringsnämndens protokoll justerats (Allmänna råd 1998:11). Jag angav att jag emotsåg besked från kassan vilka åtgärder den vidtagit för att ändra sina rutiner i detta avseende. yttrade sig i en skrivelse som kom in till JO . I skrivelsen hänvisade kassan bl.a. till med- delanden angående beslutsmodell och nytt avsnitt till Allmänt råd 1992:4. redogjorde därefter för sina rutiner vad gäller ut- 2000/01:JO1 sändande av beslutsunderrättelser efter socialförsäkringsnämndens samman- Därav framgick att om beräkningen av förmånen blev klar från sammanträdet skickades bägge besluten. Om uträkningen dröjde skickades bara underrättelse om nämndens beslut. uppgav att dessa rutiner hade sin utgångspunkt i nämnda föreskrifter från Riksför- säkringsverket. Mot bakgrund av vad jag tidigare uttalat samt rekommendationer beslutade jag att i ett initiativärende ytterligare utreda rutiner i detta hänseende. Ärendet remitterades till för yttrande enligt en promemoria som i huvudsak innehöll det som angetts under föregående rubrik. I sitt svar anförde genom direktören följande. Enligt Allmänna råd 1998:11 rekommenderar RFV att beslut expedieras omgående efter det att socialförsäkringsnämndens protokoll är justerat. Som minimikrav uttrycker JO följande: att samtliga åtgärder i ett ärende har vidtagits senast vid justering av socialförsäkringsnämndens protokoll. Exempel på åtgärder som kan göras innan ärendet prövas i nämnden är formell granskning, t.ex. att ansökan har undertecknats av behörig person, tjänstemannaprövning av allmänna förutsättningar för rätt till sådan förmån samt, i så stor utsträckning som möjligt, uträkning av förmånens storlek eventuellt efter samordning med andra förmåner. Kassans handläggningstider för ärenden vilka beslutas av socialför- säkringsnämnderna har varit föremål för diskussion och översyn. Bl.a. handläggs numera vissa ärendeslag av specialister vilka tar ansvar för samtliga arbetsmoment i handläggningen. har effektivare rutiner utvecklats vilket dock ej avspeglar sig i utvecklingen av våra handläggningstider. Anledningen är att vi p.g.a. en minskad anslagsnivå tvingats till att tilldela verksamheten en lägre resursnivå. I samband med att JO gjort ovannämnda uttalande påbörjades en diskussion kring rutiner i samband med utfärdande av underrättelse om socialförsäkringsnämndens beslut. Vid uppföljning konstaterades att rekommendationen ej fått fullt genomslag i organisationen. fördes en diskussion kring kassans framtida organisation vilken resulterat i att vi fr.o.m. lämnat lokalkontorsindelningen till förmån för en verksamhetsindelad organisation. finns en verksamhetschef för de ärendeslag som beslutas av socialförsäkringsnämnderna med ansvar för verksamheten i hela . Härigenom har möjligheterna förbättrats för bl.a. genomslag av pågående utvecklingsarbete. förändrades socialförsäkringsnämndsorganisationen och rutinerna. Antal nämnder har minskat från tre till två. Varje nämnd samman- träder , udda resp. jämn, och beslutsområdet är hela länet för båda nämnderna. Detta innebär att den försäkrade kan få sitt ärende prövat snabbare . hade kassan tre geografiskt uppdelade nämnder med möte . kommer den försäkrades ärende till nästa veckosammanträde. Handläggningstiden kommer härigenom att 2000/01:JO1 minska samt likformigheten i besluten att öka. Ett nämndärende startar hos en utredare med ansvar för handikapp- förmåner, sjukbidrag/förtidspension eller arbetsskador. Utredaren gör den formella prövningen, dvs. granskar att ansökan har undertecknats av en behörig person, tjänstemannaprövning av allmänna förutsättningar för rätt till en sådan förmån. Vidare görs utredning med den försäkrade, arbetsgivare, behandlande läkare, försäkringsläkare samt beträffande utlandstjänstgöring och bosättning. Härefter skriver utredaren en promemoria med förslag till beslut. Denna granskas av föredragande, vilken utför kvalitetssäkring före beslut, enligt RFFS 1998:39. Ärendet lämnas sedan åter till handläggaren för åtgärd, såsom kommunicering, eller direkt till SFN-kansliet, vilket ombesörjer SFN-administrationen med bl.a. kopiering samt utskick till SFN- ledamöterna. Vad gäller beräkningsdelarna i SFN-ärenden så sköter utredare av handikappförmåner detta på samtliga kontor i länet . Således skrivs promemoria och beslut, inkluderande uträkning av förmånen, av en och samma person, vilket innebär att båda besluten expedieras till den försäkrade. Detta görs med förtur så snart protokollet justerats och beslut noterats på original-PM. Förtidspension/sjukbidrag räknas av pensionshandläggare efter SFN- sammanträdet. För ärenden där initierar prövning av pension, 16 kap 1 § 2 st lagen om allmän försäkring, ansvarar utredarna fullt ut, inkl beräkningsdelen. Svårare beräkningsärenden lämnas till pensions- handläggarna och likaså samordning av EU-ärenden/konventionsärenden. Dessa ansvarar också för uträkning av arbetsskadelivräntor. i genomför f n utvecklingsaktiviteter för att beräkna ersättningens storlek före SFN-beslut. Nuvarande handläggarstöd medför dock att det inte alltid är rationellt att göra nämnda beräkning före beslut i socialförsäkringsnämnden. När RFV, vilka äger socialförsäkrings- administrationens datasystem, har utvecklat tekniken, kommer de administrativa handläggningstiderna att förkortas betydligt till fromma för de försäkrade. Vidare pågår också försök med att förkorta den administrativa tiden som bl.a. innebär att SFN-ordförande ska justera protokollet på sammanträdesdagen eller senast . i har som mål att handlägga ärenden vilka beslutas av socialförsäkringsnämnderna . F n lever vi inte upp till detta mål. Vår bedömning är dock att effekterna av ovan redovisade utvecklingsaktiviteter resulterar i att vi når denna målsättning vid utgången av 1999. rekommenderar i Allmänna råd 1998:11 att de åtgärder som ingår i ett ärende i största möjliga utsträckning bör vidtas innan ärendet prövas i socialförsäkringsnämnd, så att kassans beslut kan expedieras omgående efter det att nämndens protokoll är justerat. I det allmänna rådet ges också exempel på olika åtgärder som kan vidtas för att förbereda ärendet. Av remissvar framgår att kassan, i ärenden som gäller förtidspension/sjukbidrag, inte beräknar förmånens storlek i förväg. har dock uppgett att den arbetar med att genomföra åtgärder för att kunna göra detta innan socialförsäkringsnämndens sammanträde. Kassan har som sin uppfattning anfört i remissvaret att det inte alltid är rationellt att göra beräkningen före nämndens beslut. Jag vill framhålla för kassan att anledningen till att beräkningen bör göras före socialförsäkringsnämndens sammanträde är att nämndens beslut tjänstemannens beslut skall kunna expedieras och omgående efter det att nämndens protokoll är justerat. Bakgrunden till detta är att protokollet blir allmän handling när det justerats och att enligt min uppfattning nämndens gynnande beslut därigenom blir orubbligt. Det är således inte rationaliseringsskäl som ligger bakom min uppfattning i denna fråga. också i flera tidigare beslut understrukit vikten av att expedierar beslutet omgående efter det att nämndens protokoll är justerat. har därvid bl.a. särskilt betonat att socialförsäkringen är statligt finansierad och bör tillämpas på ett likformigt och rättvist sätt över landet samt att det är helt oacceptabelt att en försäkringskassa systematiskt handlägger ärenden på ett sätt som strider mot rekommendationer (JO:s ämbetsberättelse 1998/99 s. 366, särskilt s. 375 f.; se även mitt beslut i samma ämbetsberättelse s. 377). Jag vill utrycka min förvåning över att i mot bakgrund av otvetydiga rekommendationer i frågan inte på ett mer aktivt sätt har försökt att få till stånd en ändring av Jag förutsätter att kassan mot bakgrund av det jag nu uttalat skyndsamt vidtar de åtgärder som återstår för att handläggningen skall överensstämma med nämnda rekommendationer. Jag skickar en kopia av detta beslut till för de upp- följningsåtgärder som verket i sin egenskap av tillsynsmyndighet över kassorna har att vidta. Jag skickar kopior även till social- försäkringsutskott och till () för Kritik mot en försäkringskassa för handläggningstiden i ett (Dnr 3050-1999) I en anmälan till JO anförde M.G. omprövning av ett beslut om indragning av sjukpenning som fattats av läns allmänna försäkringskassa och att fattade beslut först . Anmälan remitterades till för yttrande. anförde kassan ² efter att inledningsvis ha redogjort för ärendets läggning ² genom direktören följande. har i ärendet så långt det är möjligt tillmötesgått M.G. när han begärt att få anstånd för att inkomma med nytt material. M.G:s önskan att komplettera ärendet har, med hänsyn till utvecklingen i ärendet, prioriterats före handläggningstiden. är medveten om att handläggningstiden vida överstiger de som anges i prop. 1981/82:88 och även rekommenderas i RFV:s allmänna råd. Förutom den fördröjning av ärendet som skedde bedömer dock att en skyndsam handläggning i detta fall skulle ha medfört att den försäkrades önskemål om förlängd tid inte skulle ha kunnat tillgodoses. anser att handläggningstiden för I sitt meddelade beslut anförde -2 3HQQO|Y i bedöm- Av utredningen framgår att M.G. inkom till med sin begäran om omprövning . avsikt var att socialförsäkringsnämnden skulle fatta omprövningsbeslutet den Med tanke på att det finns flera större hade det dröjsmålet möjligen kunnat fattade emellertid sitt beslut först den 21 Det tog således för att handlägga M.G:s begäran om omprövning. En så är helt oacceptabel, vilket kassan också medgett. Jag har i ett stort antal tidigare beslut understrukit betydelsen av att försäkringskassorna fattar sina beslut om omprövning . omprövning normalt borde kunna ske inom beror bl.a. på att behovet av ytterligare utredning som regel torde vara begränsat. andra ord rimligt att utgå från att utreder sina ärenden med sådan omsorg att allt nödvändigt material finns tillgängligt redan vid tiden för kassans ursprungliga beslut. De torde i stället främst behövas för att andra beslutsfattare inom kassan än den ursprungliga skall kunna sätta sig in i ärendet. det är en socialförsäkringsnämnd som skall fatta omprövningsbeslutet måste viss hänsyn också tas till när nämnden kan sammanträda. knappast sägas att en försäkringskassa självfallet kan fatta omprövnings- beslutet på betydligt än , där så är möjligt. Det är naturligtvis inget som hindrar att kassan ² om tiden medger ² inhämtar ytterligare utredning. För att överskrida sexveckorsfristen krävs dock särskilda skäl. Ett sådant skäl kan naturligtvis vara att uppgifter som den försäkrade lämnar i sin begäran om omprövning motiverar viss Det kan röra sig om att den försäkrade begär att få komma in med nytt material, t.ex. ett nytt läkarintyg. Detta kan dock inte innebära att några längre överskridanden av tidsfristen kan tillåtas, i synnerhet inte av sådan omfattning som i detta ärende. kompletterande utredningsmaterial inkommit måste den fortsatta hand- läggningen, t.ex. inhämtande av utlåtande från försäkringsläkare, präglas av