frsrdg · GO04NR1 · 2001-01-01 00:00:00 — Ländernas betalningsandel fastställs enligt en särskild fördelningsnyckel som baserar sig på ländernas andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Enligt fördelningsnyckeln är andel . arbetsområde täcker i princip delar av alla de traditionella samarbetsområden som arbetat med, dvs. fri rörlighet, kultur, utbildning/forskning, social trygghet, jämställdhet, nordiskt re-gionalt och gränsregionalt samarbete samt medborgarfrågor. Svenska medlemmar var (v), (), () (vice ordförande), (), (), () och (). Utskottet har sammanträtt sex gånger. I samband med utskottsmöte i hölls en höring, "Narkotika-bekämp-ning i ett nordiskt perspektiv", med sakkunniga och experter. Vid flera av utskottets möten har dessutom sakkunniga och experter på andra områden inbjudits för att informera och svara på frågor. Det har t.ex. rört ämnen såsom "kultur i vården", "dövblindföddas rätt till kulturaktiviteter" och "mänskliga gränser" (fokusering på stress, stressforskning och utbrändhet). Nordiska kulturfondens direktör har blivit inbjuden till utskottet för att orientera om fondens verksamhet och vid den 52:a sessionen deltog utskottet i samrådsmöte med Nordiska kulturfondens parter, där en utredares idéer kring fondens framtida utveckling diskuterades. har utskottets representanter mött för samråd i västnordiska frågor. Gemensamt seminarium med Nordiska Bioetiska Kommittén, "En nordisk dimension i bioetiken? Utskottet mötte och förberedde bl.a. i riksdag , som var ett samarbete mellan och . Avsikten var att ge parlamentariker en möjlighet att få belyst och kunna diskutera bioetiska frågor samt att få underlag för en kommande diskussion inom respektive parlament. Programmet gav därför en översikt av aktuella bioetiska frågeställningar ut tekniskt, etiskt och juridiskt perspektiv. En utförlig rapport från seminariet finns utgiven av . Seminarium "Gränssamarbete i ", i Utskottet arrangerade ett seminarium i med representanter för den respektive den finska regeringen, kommunalpolitiker och representanter från grannregioner i , som inbjudna föredragshållare. Syftet var att bl.a. att belysa de speciella förhållanden som råder för regionalt samarbete över ländergränserna i glest befolkade områden. Temat fortsätter som prioritering i . Höring "Främlingsfientlighet och Rasism", i Utskottet markerade sin hållning i bekämpningen av rasism, främlingsfientlighet och intolerans i ett gemensamt möte i rådet i samband med septembermöte i . Höringen öppnades av president, , och ordförande i , . Experter och talare var inbjudna från de nordiska länderna, däribland den svenska biträdande statsministern, . Flera av talarna berättade om sina erfarenheter av rasism och främlingsfientlighet. Skillnader mellan de nordiska länderna togs upp, t.ex. hur flyktingar tas emot och integreras i samhället och hur flyktingfrågor hanteras i politiken. Vidare gavs olika förklaringar till varför främlingsfientlighet uppstår, liksom varför många invandrare känner ett utanförskap i samhället. Samtliga talare hade förslag på hur samhället bättre kan hantera flyktingsituationen och den ökande rasismen och främlingsfientligheten. Flera talade om behovet av att anpassa samhället till den mångfald som präglar de nordiska länderna, att göra det möjligt för människor att vara olika. Andra frågor som togs upp var behovet av kunskap, information, att förändra människors värderingar och att våga diskutera de svåra frågorna. Med på höringen var också elever och personal från några av skolor. De berättade om hur de arbetar mot rasism och mobbning och om hur eleverna får lära sig om Förintelsen. En utförlig rapport från seminariet finns utgiven på . Övriga aktiviteter och möten Utskottet deltog i möten i danska utbildningsutskottets regi om planer på att bilda ett nordiskt nätverk mellan utbildningsutskotten i och utskott som bereder rådets utbildningsfrågor. Utskottet deltog aktivt i diverse sammanhang där jämställdhetsfrågor debatterades. Bl.a. deltog en delegation från utskottet i ett möte kring förberedelserna av ett nytt samarbetsprogram för jämställdhet 2001-2005 som rådet mottog . Likaså hade utskottet representanter i ministerrådets och "Gender Mainstreaming Competiveness & Growth. A " i samt i Annual Conference 2000 of the Parliamentary Committees on Equal Opportunities for Women and Men i . (), rådets president och rådsdirektören ingick i den nordiska delegationen vid invigningen av ministerrådets vikingautställning i . Utskottet beslöt vid sessionen att tillsätta en arbetsgrupp om rasism och främlingsfientlighet som även fokuserar på livskvalitet i flyktingmottagningar i . Svenska medlemmar som ingår i gruppen är (v), ordförande, () och (). () ingår som representant i arbetsgrupp om EU:s regionalpolitik. fortsätter han sitt uppdrag från tidigare som rapportör om regionalpolitik inom . () avslutade sitt uppdrag som rapportör om globaliseringen och . Ett utskottsförslag godkändes mot bakgrunden av rapportörens uppföljningsarbete och resulterade i två rekommendationer vid den 52:a sessionen om välfärd och demokrati i ett globalt perspektiv. Ärenden före och under 52:a sessionen Bioetiken utgjorde ett särskilt tema på 52:a sessionens dagordning. Rapport från seminariet med Nordiska Bioetiska Kommittén, "En nordisk dimension i bioetiken" lades fram till den 52:a sessionen. Den vänstersocialistiska gruppen har väckt ett medlemsförslag, A 1218/nord, om nordiskt samarbete inom området för bioetik. Förslagsställarna ansåg att Nordiska ministerrådets svar på rekommendation 17/1997/nord, där ministerrådet rekommenderas att inleda ett samarbete om nordisk lagstiftning på genteknologins område, inte är tillfredsställande. anför att det inte finns behov av en gemensam nordisk lagstiftning på detta område men att man däremot kommer att genomföra ett utredningsprojekt om användningen av genteknologi. Förslagsställarna menar att det finns behov av initiativ på området och Nordiska Bioetiska Kommittén får en starkare roll. Vidare tar de upp följande problemställningar: Huruvida myndigheter får hemligstämplade forskningsresultat; bristande öppenhet kring användning av genmodifierade produkter; konsumenträttigheter. Vid sessionen antogs två rekommendationer: Bioetiskt samarbete (nr 20) och Internationellt förbud mot kloning av människor och offentlig insyn i bioteknologisk forskning (nr 21). rekommenderar (nr 20) att undersöka hur den frivilliga sektorn, speciellt konsument- och miljöorganisationer, kan få större möjligheter att påverka i förhållande till etiska och hälsomässiga värderingar och att avsätta tillräckliga medel i budgeten till Nordiska Bioetiska Kommittén till en redogörelse för reglerna i på det bioteknologiska området, etiska dilemman och politiska styrmedel. rekommenderar (nr 21) att arbeta aktivt för att genomföra ett internationellt förbud mot kloning av människor i överensstämmelse med konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin och att överväga hur man i de nordiska länderna kan säkra offentlighetens insyn i forskning på det bioetiska området. Regionalpolitik: Ett gränslöst Vid den 52:a sessionen stod de gränsregionala frågorna i fokus bl.a. där () hade en dialog med samarbetsminister om uppföljningen av rekommendation 12/1999/nord Handlingsplan för avskaffande av gränshinder i . Inför budgetarbetet 2002 rekommenderas ministerrådet att prioritera ytterligare insatser för regionalpolitiska åtgärder (nr 24). Vid septembermötena i antog presidiet framställning 3/2000 Nordiskt regionalpolitisk samarbetsprogram 2001-2005 (B 188/nord) i vilket rekommenderar att utreda möjligheterna att anpassa den geografiska utformningen av de nordiska gränsregionerna så att en samordning med kommande Interregprogram underlättas, att utreda hur det nordiska samarbetet kan bidra till en bättre tillgång till tjänster, såsom IT, transport, tele, post och energiförsörjning, i glest bebyggda områden, att etablera ett samarbete mellan de nordiska regional- och utbildningssektorerna och att, med beaktande av de synpunkter i övrigt angående speciella insatsområden m.m. som framfört i sitt betänkande över ministerrådsförslaget, fastställa ministerrådsförslaget angående Nordiskt regionalpolitiskt samarbetsprogram 2001-2005. Den nordiska TV-samarbetsfrågan väcktes i flera sammanhang och debatter, bl.a. i debatten Gränshinder i , vid den 51:a sessionen i . vände sig i en skrivelse efter sessionen till kulturministrarna och begärde att få en statusöversikt för det nordiska TV-samarbetet, men mottog ingen redogörelse . TV-frågan blev återigen en het fråga vid den 52:a sessionen, och fick plenarförsamlingens uppdrag att fortsätta beredningen av frågan om det nordiska TV-samarbetet i syfte att säkerställa fortsatt grannlands-TV i det digitala marknätet och den nya tekniken används till ökad distribution av public service. Utskottet beredde betänkandet över ministerrådsförslaget Samarbetsprogram för social- och hälsosektorn 2001-2005 (B 192/nord). I programmet framhävs principen att alla medborgare skall behandlas lika och vikten av social solidaritet och säkerhet för alla, inklusive flyktingar och invandrare som bor i . Programmet betonar också jämställdhet och omsorgen om de speciellt utsatta och sårbara grupperna i samhället. De prioriterade områdena i programmet är: avlägsnande av hinder för flyttning mellan de nordiska länderna som ett särskilt fokuserat område i det nordiska samarbetet under hänsynstagande till EU/EES-regler, utvecklande av de nordiska välfärdssamhällena i ett europeiskt perspektiv, utveckling av samarbete med närområden och utveckling av nationellt informations- och erfarenhets/utredningsarbete. anlägger följande synpunkter på ministerrådsförslaget: samordning behövs av nationell lagstiftning mellan de nordiska länderna angående pensionsrättigheter, arbetet bör ta hänsyn till en samnordisk uppfattning om vilka delar av den nordiska modellen det finns en överensstämmelse om att man skall slå vakt om, under loppet av planens period bör fokus i stigande grad riktas mot - detta arbete bör utvidgas till att inkludera flera projekt som bidrar till demokratiutvecklingen. Utskottet anser att inte enbart de nordiska ländernas regeringar utan också de nordiska samarbetsorganen bör bedriva en aktiv insats i den konkreta utformningen av den nordliga dimensionen och att man skall operera med flexibla tidsramar så att projekten får den tid de behöver. I samarbetsprogrammet framgår att hänsyn skall tas till de rekommendationer och förslag som Vismanspanelen kommer fram till i sin rapport, dessutom kommer arbetet med budgetanalysen 2000 att ha inverkan på sektorns framtida verksamhet. Om dessa beslut visar sig ha en omfattande påverkan på samarbetsprogrammets innehåll och budgetramar önskar ett reviderat samarbetsprogram för godkännande. Med ovanstående synpunkter i beaktande rekommenderas ministerrådet att anta programmet (nr 27). Medlemsförslag A 1211/nord, om demensfrågor, bereddes och resulterade i rekommendation 29/2000 om skapandet av en gemensam satsning på demensproblematik. Utskottet beredde betänkandet över ministerrådsförslaget Nordiskt samarbete på narkotikaområdet 2001-2005 (B193/nord). Informations- och erfarenhetsutbyte löper som en röd tråd genom programmet och sektorn lägger fortsatt stor vikt vid samarbete mellan polis och tull i och . Programmet planeras att kompletteras med årliga handlingsplaner förankrade i respektive lands ordförandeskapsprogram och de prioriteringar som detta framhäver. är positivt till huvudlinjerna i programmet men anser att dessa är för generella och saknar konkreta målsättningar och identifiering av prioriteringar. önskar att dessa blir formulerade och inarbetade i programmet. rekommenderar (nr 28) att anta samarbetsprogrammet för Nordiskt samarbete på narkotikaområdet 2001-2005 och inarbeta de synpunkter som framgår av betänkande om ministerrådsförslag B 193/nord och att översända årliga handlingsplaner till . Utskottets prioritering av narkotikabekämpning resulterade i ytterligare rekommendationer. I den konservativa gruppens medlemsförslag, A 1205/nord, om narkotikabekämpning vill förslagsställarna att medlemsländerna uppmanas att intensifiera sina åtgärder mot narkotika, prioritera det förebyggande arbetet för att förhindra spridning av narkotikabruk i samt rapportera om erfarenheter och resultat av gjorda insatser. Två rekommendationer antogs (nr 30 och 31). Mittengruppen väckte ett medlemsförslag, A1233/nord, om kartläggning av organiserad kriminalitet som beslöt att lägga fram som ett utskottsförslag och som sedan resulterade i en rekommendation till ministerrådet att utarbeta en faktabeskrivning av utvecklingen inom organiserad kriminalitet och vad som bör göras för att bekämpa detta (nr 32). () lämnade sin rapport till 51:a session. Mot bakgrund av denna rapport lämnade utskottet sitt förslag A 1241/nord om demokrati och välfärd i ett globalt perspektiv som resulterade i två rekommendationer (nr 33 och nr 34). rekommenderar (nr 33) att klarlägga vilka delar av den nordiska välfärdsmodellen som det finns samstämmighet om att man skall värna, att i det planerade välfärdsforskningsprogrammet inkludera en undersökning av i vilken utsträckning harmoniseringar, och med särskilt beaktande av skattebasernas rörlighet, påverkar handlingsfriheten när det gäller val av välfärdsmodell, att i det planlagda välfärdsforskningsprogrammet inkludera en undersökning av hur utvecklingen med ständigt större enheter med åtföljande starkare koncentration i finansieringen och det övriga näringslivet påverkar maktförhållandena i samhället och konsumenternas situation, att det i de fortsatta förberedelsearbetet med globaliseringsfrågorna tas hänsyn till demokrati- och framtidsutredningarna i de nordiska länderna, att med utgångspunkt i bl.a. demokratiutredningarna presentera gemensamma handlingslinjer för att stärka demokratins ställning i de nordiska länderna och förnya deras former och att innanför och utanför sprida kunskap om de nordiska ländernas erfarenheter av folkrörelser, medbestämmande, byalag och folkbildning samt att skapa ett forum för inbördes kommunikation mellan dessa och att undersöka möjligheterna för att upprätta en databas för detta syfte. rekommenderar de nordiska ländernas regeringar (nr 34) att i internationella sammanhang eftersträva ett gemensamt inflytande för framflyttande av de europeiska positionerna i riktning mot ett dynamiskt välfärdssamhälle liknande de nordiska, att i allt internationellt samarbete sträva efter ett gemensamt nordiskt agerande i syfte att främja goda levnadsvillkor i utvecklingsländer och nyindustrialiserade länder och att på internationella arenor, t.ex. EU, FN, WTO, verka för att folkrörelsernas och frivilligorganisationernas roll stärks i syfte att öka demokratiseringen av den globala styrningen. Invandring, rasism, främlingsfientlighet, intolerans Frågan togs bl.a. upp då kulturminister redogjorde för uppföljningen av rekommendation 14/1998/nord om insatser mot rasism och främlingsfientlighet i dialog med (v). Även rekommendation 18/1997/nord Flyktingpolitik i och togs upp. Utskottet inbjöd en sakkunnig till sitt möte i som presenterade planerna på det europeiska , som invigs i och där ordförandeskapet kommer att delta. Vid rådets 52:a session belystes språkfrågan både i frågestunden med samarbetsministrarna och i en dialog mellan (SFP) och kulturminister om uppföljningen av rekommendation 22/1998/nord Nordisk språkpolitik där bl.a. ministerrådets markering av nordisk språkpolitik under språkåret efterlystes. avslutade behandlingen av förslag inom den s.k. ideella sektorn. Satsningen resulterade i en framställning 5/2000 Frivilligsektorn (baserad på medlemsförslagen A 1213/nord, A 1214/nord och A 1216/nord) som antogs vid presidiets möte i . att i budgetarbetet prioritera stöd för ideella organisationer inom respektive verksamhetsområde, att genom särskilda informationsinsatser riktade till de ideella organisationerna synliggöra de olika samnordiska stödordningarna och på alla sätt förenkla ansökningsförfarandet, att kartlägga på vilket sätt de ideella organisationerna i arbetar för att integrera medlemmar med invandrarbakgrund i sin verksamhet, att kartlägga vilket samarbete som de ideella invandrarorganisationerna har i , att redovisa hur EU definierar och involverar de ideella organisationerna i det europeiska samarbetet, att inventera och utvärdera bevillningarna från de olika nordiska stödordningarna till den ideella sektorn . Genomgången bör innehålla en värdering av kriterierna för vad som skall räknas som frivilliga/ideella aktiviteter samt i vilken omfattning som stöd har utgått till att underlätta utbyte och mobilitet mellan organisationer, att utreda en anpassning av relevanta skatter och avgifter med utgångspunkt i de ordningar som fungerar bäst för organisationerna, att det för Nordisk kulturfond fastslås som ett mål att Kulturfondens medel i hög grad skall användas för att stimulera kulturaktiviteter arrangerade av frivilliga organisationer. Det är naturligt att Kulturfondens styre utarbetar närmare riktlinjer och att man undersöker förutsättningarna för att starta ett nytt nordiskt forskningsprogram kring de frivilliga organisationernas roll i samhället. prioriteringsområden har varit "Biotekno-logi/bioetik", "Regionalpolitik" "Narkotikabekämpning", "Frivilligorganisa-tioner", "Globaliseringen", "Invandring, rasism, främlingsfientlighet, intolerans", "Jämställdhet" samt "Utbildning, forskning, språk". Dessa områden har behandlats under utskottsmöten med inbjudna gäster, genom olika seminarier och höringar och under sessionen i där antagit en rad rekommendationer till rörande medlemsförslag inom de prioriterade områdena. föreslås att utskottets prioriterade områden skall vara "Regionalutvecklingen i ", "Ett multietniskt ", "Livskvalitet i ", "Forsknings-mässiga utmaningar i " samt "Nordisk språkpolitik i ". Svenska medlemmar i var under första delen av året (), (), (), (), (), () och () (vice ordförande). Vid val av ny delegation ersattes av (). Utskottet har hållit sex möten. Utskottets sommarmöte ägde rum i . I samband därmed mötte utskottet representanter för för att diskutera bl.a. samarbete med den ryska enklaven och parallell behandling av frågan om ungdomsutbyte i och . Resan fortsatte därefter till , där möten ägde rum med den regionala duman och med vice guvernören om bl.a. roll i Östersjösamarbetet samt ekonomi-, miljö- och hälsofrågor, särskilt aidssituationen. I gjorde utskottet också ett besök vid kontor och fick en orientering om miljöproblemen samt nordiska och internationella insatser. Ordförandeskapet och ett antal övriga utskottsrepresentanter deltog i ett möte med handels- och energiminister där man bl.a. diskuterade arbetet med rådets rekommendationer på energiområdet och uppläggningen av ett kommande ministerrådsförslag. Ärenden före och under 52:a sessionen Mittengruppen hade i ett medlemsförslag föreslagit en rekommendation till att utarbeta ett program för utökat idrottsutbyte med närområden. Utskottet underströk förslagsställarnas bedömning att ett brett samarbete mellan den frivilliga sektorn i de nordiska länderna och i närområdena hade stor betydelse i uppbyggandet av det civila samhället i dessa områden. Sannolikt hade det omfattande nordiska idrottsutbytet bidragit till att förstärka den nordiska sammanhållningen och upplevelsen av en nordisk identitet. Idrottssamarbete kunde därför vara ett viktigt redskap i framväxten av en folklig gemenskap med omvärlden. Det fanns därför behov av ett program för stöd till idrottssamarbete med närområdena som stimulerade till idrott på bred folkrörelsenivå. Programmet borde beakta olika finansierings- och stödmöjligheter inom ramen för en ideell föreningsverksamhet. På utskottets förslag antog presidiet på rådets vägnar en rekommendation till att med beaktande av finansierings- och stödmöjligheter inom ramen för en ideell föreningsverksamhet utarbeta ett program för ett idrottsutbyte på folkrörelsenivå med närområden (framst. nr 2). På grundval av en rapport, som utarbetats av en av utskottets medlemmar, som arbetat i samråd med representanter för framlades ett utskottsförslag om underlättande av ungdomsutväxling mellan och de baltiska staterna. Ett motsvarande förslag lades fram i . Utskottet utgick från att de baltiska staterna för att förverkliga visionen om ett Youth for Baltic-Nordic Mobility Program omfattande åtta länder och tre självstyrande områden skulle vidta åtgärder för att initiera ungdomsutväxlingsordningar i , ett "Baltplus" motsvarande Nordplus, för att främja integrationen av de baltiska och nordiska programmen. Den baltisk-nordiska regionen skulle agera gentemot EU-programmen (, Youth for Europe, etc.) för att understryka den nordliga dimensionen även i detta sammanhang. Rådet antog med anledning av förslaget en rekommendation (nr 7) till att i samråd med utarbeta ett nordisk-baltiskt program för underlättande av ungdomsutväxling mellan och de baltiska staterna och därvid särskilt att utveckla nordiska och baltiska skolkontakter över gränserna, t.ex. genom ett nordisk-baltiskt skolnätverk, att utarbeta riktlinjer för möjliga betygsöverföringar mellan de baltiska och nordiska systemen, att tillsammans med anordna en kampanj för att använda och sprida kännedom om en entydig informationsplattform för det nordisk-baltiska skol- och utbytessamarbetet, att tillsammans med och i samarbete med utvalda lärosäten dra upp riktlinjer för interregionala nordisk-baltiska ungdomsutbytesaktiviteter i strategisk samordning med relevanta EU-ungdomsprogram, att tillsammans med analysera de faciliteter av typ Interrail m.m. som står till förfogande för ungas reseaktiviteter i respektive land i syfte att underlätta villkoren, att analysera vilka restriktioner som föreligger beträffande arbets- och uppehållstillstånd, sociala rättigheter, sjukförsäkring m.m. och utarbeta riktlinjer för deras avskaffande - om nödvändigt med nationell lagstiftning, att inrätta kurser och att etablera ett nätverk för fritidsledare, som kan vara lokala garanter för ungdomsrörlighetens sociala och kulturella kvaliteter, att i samarbete med och nationella universitetsinstitutioner utarbeta ramar för språkkurser som kan underlätta ungdomsrörligheten mellan länderna och att avge regelbundna samnordiska rapporter om arbetet med rekommendationen. Den konservativa gruppen och mittengruppen hade väckt ett medlemsförslag om ökat samarbete med frivilligsektorn i närområdena. Utskottet instämde till större delen i förslagsställarnas synpunkter. Ett samarbete mellan den frivilliga sektorn i närområdena och i de nordiska länderna kunde få stor betydelse som förmedlare dels av information om den "nordiska modellen", dels för utvecklandet av demokratin, dvs. utvecklandet av beslutsstrukturer och värnandet av den enskilde medborgarens rättigheter. Samarbetet kunde ge inspiration och hjälp till de frivilliga organisationerna i deras insatser för att bygga upp det civila samhället i närområdena. Utskottet underströk också vikten av att en analys gjordes av frivilligorganisationernas utbredning och möjligheter till inflytande i närområdena, bl.a. med hänsyn till de stora variationer som fanns inom och mellan de baltiska länderna och . Minst lika viktigt var dock att en framtida strategi utformades med hänsyn tagen till de nordiska organisationernas möjligheter och intresse för att medverka i arbetet. Utskottet konstaterade att det pågick en parallell behandling av medlemsförslag i om olika åtgärder för att förstärka det nordiska stödet till och samarbetet med frivilligsektorn i . De förslag som därvid skulle komma att framlägga borde i tillämpliga delar beaktas vid uppläggningen av utredningen om samarbete med frivilligsektorn i närområdena. Presidiet beslöt vid sitt möte på grundval av närområdesutskottets betänkande att rekommenderade