frsrdg · GO04RR9 · 2001-01-01 00:00:00 — Bakgrunden till konsortialavtalet är det beslut om organisationen av den periodiska fordonskontrollen som fattades av (prop. 1996/97:1, utg.omr. 22, TU1, rskr. 1996/97:115). Enligt 1 § konsortialavtalet ska bolaget genom att driva erforderligt antal bilprovningsstationer tillgodose landets behov av fordonskontroll. Det primära syftet är att trafiksäkerhets- och miljöegenskaperna hos fordon i trafik skall svara mot gällande krav så som de angivits i aktuell lagstiftning. Verksamheten skall vara organiserad i sådana former och bedrivas på sådant sätt att den åtnjuter förtroende hos landets fordonsägare. Förutom opartiskhet och objektivitet skall verksamheten kännetecknas av likformighet och hög kvalitet. Vidare är ägarna överens om att verksamheten skall bedrivas effektivt och med höga krav på tillgänglighet. Bolaget skall endast i begränsad utsträckning bedriva verksamhet som ligger utanför den kontrollverksamhet som utförs med stöd av lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet. Denna verksamhet skall bedrivas avskilt i dotterbolag och skall vara en komplettering till monopolverksamheten. Ägardirektiv med verksamhetsmål och avkastningskrav AB Svensk fastställde Övergripande mål och verksamhetsmål för företaget. Målen redovisas i avsnittet om bolagets verksamhet. I ägardirektiven framgår också att det ekonomiska kravet är att resultatet ska värdesäkra förmögenheten. Enligt bolagsstämmans beslut ska en rapport med aktuella utfall inom samtliga målområden redovisas på styrelsemöten samt i årsredovisningen. Vidare ska benchmarking göras regelbundet med aktörer i samma bransch internationellt och med andra verksamheter för att säkerställa att produktiviteten upprätthålls. Som ett resultat av ABC-kalkylens validering har det framkommit att priserna för kontrollbesiktning av tunga fordon kraftigt understiger kostnaderna, medan priset för personbilsbesiktning är ungefär lika med självkostnaden. När beslutade att införa allmän periodisk fordonskontroll uttalades att avgifterna skulle baseras på självkostnader och fastställas Det finns inte någonstans uttryckt hur självkostnadsprincipen ska tillämpas. En jämförelse görs med avgiftsförordningen, även om den inte gäller för statliga företag. Avgiftsförordningen (1992:191) gäller för myndigheter under regeringen och i vissa delar för affärsverken. Enligt 5 § förordningen Ekonomiskt mål gäller "Om inget annat ekonomiskt mål för verksamheten beslutats, skall avgifter beräknas så att full kostnadstäckning uppnås". Denna paragraf gäller inte för affärsverk. har meddelat föreskrifter om tillämpningen av förordningen. Enligt verkets föreskrifter och allmänna råd till avgiftsförordningen, ESV Cirkulär 1999:6, ". skall myndigheten beräkna avgiftsnivån så att den långsiktiga självkostnaden täcks. Detta innebär att avgifterna skall sättas så att intäkterna på ett eller täcker samtliga med verksamheten direkt eller indirekt förenade kostnader". ("För tjänsteexport gäller enligt tjänsteexportförordningen krav på lönsamhet, vilket innebär att minst full kostnadstäckning skall uppnås i verksamheten.") AB hemställde i en skrivelse att regeringen skulle besluta att justera avgifterna för förrättningar hos . Förslaget skulle ge företaget en inkomstförstärkning med . hade tolkat ägarkraven så att borde göra en vinst på 1999. Den föreslagna budgeten skulle ge ett underskott på . I samband med att AB Svensk tog ställning till förslaget till avgiftshöjning beslöt man också att företagets VD skulle återkomma till styrelsen med förslag till reviderad budget om regeringens beslut skulle avvika från de föreslagna avgiftsjusteringarna. I skrivelsen till regeringen () uppges att de föreslagna nya priserna baseras på en genomgripande självkostnadsanalys som gjorts för samtliga produkter och tjänster. Förslaget till regeringen är att höja priset för besiktning av personbilar . Till följd av det stora antalet personbilar svarar intäktsförändringen för kategorin personbilar och traktorer för av den beräknade intäktsförstärkningen. föreslog även att priset skulle höjas för tunga fordon. De föreslagna prishöjningarna skulle innebära att priserna för tunga fordon skulle motsvara självkostnaden. De föreslagna priserna skulle överstiga självkostnaden . Regeringen beslutade att inte vidta någon åtgärd med anledning av framställningen från AB . Regeringen anmodade i samma beslut att utforma förslag till hur fordonsägarnas kostnader för kontrollbesiktningar skulle kunna nedbringas. En möjlighet som , enligt regeringen, bör överväga är en sänkning av avgifterna . Som skäl för regeringens beslut anförs att för kontrollbesiktningarna får "ta ut avgifter, som skall baseras på bolagets kostnader för tjänsten. ASB har likväl byggt upp en relativt god ekonomi. Mot den bakgrunden finner regeringen inte skäl att ändra den nämnda förordningen på sätt ASB föreslagit. Regeringen finner i stället att möjligheten att sänka avgifterna för kontrollbesiktning av fordon eller på annat sätt nedbringa fordonsägarnas kostnader för sådana besiktningar bör övervägas". I ett beslut , med anledning av en framställan från , skriver regeringen att man noga följer bolagets uppsatta resultat- och avgiftsmål och anser att företaget uppnått en hög effektivitet jämfört med motsvarande besiktningsföretag i andra länder. Mot bakgrund av att bolaget tidigare ackumulerat ett ansenligt eget kapital har regeringen begärt att bolaget ska lämna in ett förslag till sänkning av besiktningsavgifterna. AB besvarade regeringens begäran. föreslog att fordonsägarna skulle tillföras ca , dels genom uteblivna avgiftshöjningar på sammanlagt (vilket man menar i praktiken är en avgiftssänkning), dels genom trafiksäkerhets- och miljöfrämjande aktiviteter på sammantaget . Styrelsen bedömde att det var ytterst angeläget att också fastställa vilken soliditetsnivå som är den rimliga för . Styrelsen ansåg att en nivå var den rimliga, bl.a. beroende på att företaget skulle kunna upprätthålla en rimlig nivå på kassan i företaget. Styrelsen förordade att tidsintervallet för soliditetssänkningen skulle fastställas innan aktiviteter sattes i gång. Man förordade ett upplägg där aktiviteterna genomförs samt att avgifterna fr.o.m. skulle läggas på en sådan nivå att självkostnadsprincipen skulle kunna upprätthållas. Styrelsen framförde också synpunkter som gällde företagets verksamhetsförutsättningar. Dessa har, enligt styrelsen, omprövats genom utredningar och riksdagsbeslut om att införa ett öppet system eller att behålla ensamrätt att utföra den periodiska fordonskontrollen. Styrelsen hänvisar också till den analys och de förslag som presenterat i en skrivelse till regeringen , som styrelsen ansåg vara en god utgångspunkt för att skapa klarhet vad gäller företagets verksamhetsförutsättningar. Styrelsen påpekar också att verksamhet är hårt reglerad. På grund av EU-direktiv och förändrade föreskrifter från har genomfört två mycket omfattande förändringar i besiktningsprogrammen. Styrelsen hävdar också att intäktsnivån, som i praktiken fastställs av regeringen, legat stilla och att kostnadsökningarna hanterats genom ett målmedvetet rationaliseringsarbete. I en interpellationsdebatt i sade näringsminister att byggt upp en mycket god soliditet som vid bokslutet uppgår till . "Regeringen menar att detta inte är i linje med principerna om självkost- nadstäckning, och regeringen menar därför att soliditeten bör minskas i stället för att avgifterna höjs." Enligt ledning bör en lämplig storlek på kassan motsvara ungefär en månads omsättning, vilket är ca . En minskning av kassan till denna nivå skulle innebära att soliditeten blir . Enligt den budget som styrelsen antog vid sitt sammanträde beräknades underskottet till . Prognosen för var att underskottet skulle uppgå till samma nivå om inga avgiftshöjningar gjordes. bildades var aktiekapitalet . Enligt propositionen om säkerhetsinspektion av motorfordon m.m. (prop.1963:91) ska utdelningen på aktiekapitalet "i enlighet med vad som gäller för vissa statliga bolag" vara högst . Det innebär högst . Den årliga utdelningen till aktieägarna var . har utdelningarna ökat. beslöt bolagsstämman att genom fondemission öka aktiekapitalet till . En överföring skulle göras av från balanserade vinstmedel. Motivet till fondemissionen var att ägarna ville öka företagets stabilitet inför den avreglering som väntades komma. I ett aktieägaravtal kom delägarna överens om följande riktlinjer för vinstdisposition: Av den del av årets vinst som står till bolagsstämmans förfogande för vinst- utdelning skall, efter bolagsstämmans val, till aktieägarna utdelas en tredjedel eller ett belopp motsvarande av det justerade egna kapitalet enligt fastställd koncernbalansräkning, beräknat i enlighet med redovisningsrådets rekommendation RR 01:91 eller den eller de senare rekommendationer som kan komma att träda i dess ställe. kom ägarna överens om en ny utdelningspolicy. Den innebär att en procent av eget kapital, dock max av årets vinst, ska delas ut . beslutade AB extra bolagsstämma om en utdelning till aktieägarna på sammanlagt , vilket var i enlighet med den nya policyn och baserat på utfallet . fattades beslut om en utdelning till aktieägarna på sammanlagt baserat på utdelningspolicyn och utfallet . För verksamhetsåren 1996 och 1999 fick aktieägarna ingen utdelning. Baserat på utfallen beslutades respektive 1996 om utdelningar på sammanlagt . var utdelningen sammanlagt och 1990-1991 sammanlagt . uppgår utdelningarna, baserade på utfallen , till totalt . Därav uppgår utdelningen till svenska staten till och utdelningen till övriga aktieägare till . var utdelningen till aktieägarna . Om man antar att utdelningen under de föregående åren varit bolagets verksamhet startade i full skala 1965 tillkommer utdelningar på . Totalt uppgår då utdelningarna under bolagets verksamhetstid till , vilket kan jämföras med ett ursprungligt aktiekapital på . I samband med fondemissionen 1994 gjordes vissa förändringar inom gruppen Bilförsäkringsföretagen. tillfördes de aktier som tidigare ägts av dels , dels . som tidigare hade ägts dels av Ansvar, dels av Försäkringsaktiebolaget . presenterade en första samlad kvartalsrapport för företag med statligt ägande. Som en del i rapporten redovisas dels , dels aktiviteter på ägarstyrningsområdet . ägande vid presenterade riktlinjer för den externa rapporteringen från aktiebolag med statlig ägande. Syftet är att aktiebolag med statligt ägande ska var lika väl genomlysta som marknadsnoterade företag. I riktlinjerna understryks kravet på bl.a. en mer utförlig analys av VD/styrelsen över lång- och kortsiktiga hot liksom en analys som ställer resultatutfall mot uppställda mål. Departementet har även utformat ett förslag till innehåll i styrelsens arbetsordning för statliga företag. Regeringen presenterade en verksamhetsberättelse för "Företag med statligt ägande 2000". Verksamhetsberättelsen ska föreläggas som skrivelse. Enligt verksamhetsberättelsen är målet för statens ägande att skapa värde. För företag med särskilda samhällsintressen, till exempel AB och , innebär detta att de skall skapa värde för samhället genom att uppfylla de särskilda målen och dessutom att resurserna skall utnyttjas effektivt. Regeringen skriver vidare att ägarutövningen blir komplex eftersom statens ägarintressen är så breda och ingår i vitt skilda verksamheter. Statens ägarpolitik måste därför vara olika beroende på om företagen är hel- eller delägda, om företagen skall uppfylla särskilda samhällsintressen och om företagen är lagstadgade monopol eller har ensamställning på marknaden. Regeringen tar AB som exempel på ett av de företag där flera av dessa förutsättningar råder. Det gör enligt regeringen ägarutövningen mer komplex och som en följd av detta kan utvärderingen av statens ägarpolitik och hur väl företagen uppfyllt målen bli mer krävande. Enligt regeringen arbetar ägaren med tre verktyg: att se till att företagen har en styrelse vars kompetens och erfarenhet överensstämmer med de behov företaget har, att ställa krav på en snabbare och mer analytisk rapportering som möjliggör jämförelser med andra företag och externa analyser av företaget, samt att i samråd med företaget upprätthålla en optimal kapitalstruktur i företaget för att därigenom bland annat öka fokuseringen på kärnverksamheten. Regeringen presenterar viktiga policyfrågor för företag med statligt ägande. De gäller statliga företag i IT-samhället, miljöfrågor, könsperspektiv, mångfald, incitamentsprogram, avgångsvederlag och andra ersättningar samt regeringens förvaltningsmandat. I bolagsordningen för Aktiebolaget ingår en bestämmelse om att riksdagsledamot har rätt att närvara vid bolagsstämman och i anslutning till denna ställa frågor. Revisorerna i statliga bolag De av bolagsstämman valda revisorerna är bolagsstämmans organ. Bolagsstämman kan ge revisorerna i uppdrag att granska eller sammanställa information i frågor som ligger utanför redovisningsrevisionen. Enligt RRV:s revisor har AB inte använt den möjligheten. genomförde ett styrelseseminarium för styrelseledamöter i statliga företag. Regeringen ger däremot inte individuella direktiv till ledamöterna i enskilda företag. Utnämningar av nya styrelseledamöter har samtliga styrelseledamöter som representerar statens ägarandel i AB lämnat styrelsen och ersatts av nya ledamöter. Styrelserepresentationen bland dem som företräder de privata ägarna har också förändrats. Det är en följd av att det bland de privata ägarna finns grupper av ägare som kommit överens om en viss "rotationsordning". Enligt är kompetens det viktigaste kriteriet när nya ledamöter ska utses. Innan kandidater ska nomineras bör en dialog föras mellan ägare och ordförande. Hos är man tveksam till den breda dialog som förordas i revisorernas rapport, att utnämningar av nya styrelseledamöter bör göras i dialog mellan ägare, företagsledning och övriga styrelseledamöter. AB har fyra dotterbolag. Diskussioner har förekommit om att sälja dotterbolaget . Inget av de fyra dotterbolagen har uttryckligen tillkommit efter beslut i . Därför anser att en eventuell försäljning av något av AB inte ska underställas . Intressemotsättningar mellan staten, övriga ägare och bolaget I vissa frågor har intressemotsättningar funnits mellan staten, övriga ägare och bolagets ledning samt ibland mellan ägarna samlat och bolagets ledning. Bolagets soliditet byggdes upp som en förberedelse för en öppen marknad för kontrollbesiktning. En fondemission genomfördes också mot samma bakgrund. aktiekapital ökades från en miljon till . Ägarna har ansett att den höga soliditeten blivit ett problem för bolaget genom att det inte funnits incitament att hålla tillbaka kostnaderna. Staten har dessutom ansett att avgifterna inte ska höjas så länge bolaget har stora tillgångar. Det har också funnits en samstämmighet bland ägarna om att det är viktigt att få kontroll över kostnadsutvecklingen i företaget. På det sättet, menar några, har det varit en fördel att man inte fått höja priset. Det har tvingat fram en genomlysning av kostnadssidan. Däremot finns en samstämmighet om att en avgiftshöjning behövs. Stora utdelningar gjordes . I kontakter med företrädare för statens ägarandel har man framfört att några utdelningar inte blir aktuella. Denna uppfattning har inte delats av de privata ägarna. För att hantera den höga soliditeten har ägarna diskuterat att skulle lyftas ut för att genomföra projekt som gynnar trafiksäkerheten. Projekten skulle genomföras tillsammans mellan och ägarna i form av kampanjer som också låg i linje med ägarnas verksamhet. Ägarna kom dock inte överens om hur dessa medel skulle användas. Därefter har soliditeten sänkts genom de underskott som uppstått. En samlad uppfattning bland ägarna är att det sämre ekonomiska resultatet inte beror på ineffektivitet i besiktningsverksamheten. Avgifterna har legat stilla och kraven på besiktningsverksamheten har höjts. Från de privata ägarna har framförts att ledning ville få det att framstå som om var annorlunda än andra företag. När det gäller utvecklingskostnader, utbildning, köp av datautrustning etc. finns stora likheter. Man vill inte säga att t.ex. införandet av ny teknik ska göras långsammare, men har man inte pengarna måste man i andra företag ändra genomförandetakten. Ägarna har hävdat att basen för verksamheten ska vara bolagets "kärnaffär", att utföra periodisk fordonskontroll. Det finns bland ägarna en positiv inställning till att sälja konsulttjänster utomlands, men däremot får inte bolagets pengar riskeras genom ägarengagemang. Det är också viktigt att beakta att mottagarlandet uppfattar att det är svenska staten som man samarbetar med. Ägarna anser att man varit överens om en koncentration på kärnverksamheten men att det inte stämmer med hur bolagets ledning försökt driva verksamheten. Synpunkter har framförts om att bolagets ledning har haft en annan vision för verksamheten. Man har antagligen förutsatt att en privatisering förr eller senare skulle komma och agerat efter det. Målen om fler flygande inspektioner och ökad trafiksäkerhet Revisorerna har granskat organisationen för och genomförandet av flygande inspektioner på väg. En viktig anledning till granskningen är att mål om 120 000 flygande inspektioner aldrig uppfyllts. Vidare finns stora skillnader mellan länen när det gäller inspektionernas utfall. I budgetpropositionen 1997 behandlades verksamheten flygande inspektioner på väg. Regeringen gjorde bedömningen att det fanns brister både vad gäller samordning och måluppfyllelse. I olika sammanhang har avvägningen mellan periodisk fordonskontroll hos och flygande inspektioner på väg diskuterats. Det yttersta syftet med båda verksamheterna är ökad trafiksäkerhet. Det finns dock liten kunskap om hur sambanden mellan kontrollbesiktning, flygande inspektioner och trafiksäkerhet ser ut. Som en del i granskningen har därför revisorerna beställt en studie om vilken kunskap som finns inom området samt förslag om vilket beslutsunderlag som skulle behövas för att belysa sambanden. Regler för flygande inspektioner Bestämmelser om flygande inspektion finns i fordonskungörelsen (SFS 1972:595) och i föreskrifter (VVFS 2000:102). Flygande inspektion görs för att kontrollera beskaffenhet och utrustning hos fordon som anträffas på väg. Flygande inspektion ska förrättas av polisman eller bilinspektör som förordnat. Förrättningsmannen får också biträdas av tekniker som förordnats av . Om förrättningsmannen påträffar brister som endast är av ringa betydelse ur miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt ska dessa påpekas för fordonets förare. Om fordonet har stora brister kan det beläggas med körförbud. De brister som påträffas kan också leda till att fordonets ägare får föreläggande om att avhjälpa bristerna och inställa fordonet för kontrollbesiktning eller låta prova fordonet hos en ackrediterad verkstad. Vid en flygande inspektion av fordon kontrolleras sådana system och komponenter som har betydelse för fordonets trafiksäkerhets- och miljöegenskaper. Enligt VVFS 1998:109 punkt 5.1 ska flygande inspektion föregås av en bedömning av fordonets allmänna skick. Om fordonet bedöms vara i gott skick och en noggrannare kontroll inte är motiverad ska inte flygande inspektion utföras. En flygande inspektion kan vara fullständig eller begränsad. En fullständig flygande inspektion ska omfatta samtliga 17 nivåer som anges i VVFS 2000:102 punkt 5.7 (som gäller för det aktuella fordonet). Om det konstateras att fordonet har omfattande brister ska kontrollen antingen utföras som fullständig flygande inspektion eller omfatta flera av nivåerna. En begränsad flygande inspektion ska omfatta en eller flera nivåer enligt 5.7 (1-17). I VVFS 2000:102 finns bestämmelser om bedömningar och bedömningsresultat m.m. Som bilagor finns kontrollprogram för olika slags fordon. parentes nedan ges exempel på vad som kan ingå när olika system kontrolleras. Omfattning av flygande inspektion; nivåer, system och utrustning: Stomme (t.ex. bärande konstruktion som ram och plåtytor) Hjulsystem (t.ex. däck, fälg, hjullager, fjädring, stötdämpare, axel) Drivsystem (t.ex. motor, bränsle- och avgassystem, kraftöverföring) Bromssystem (t.ex. färdbroms prestanda, bromskraftfördelning) Styrsystem (t.ex. ratt, rattaxel, styrväxel) Karosseri (t.ex. karossens utsida, bilbälte, lastutrymme) Kommunikation (t.ex. strålkastare, backspeglar, körriktningsvisare) Instrumentering (t.ex. hastighetsmätare) Övrigt (t.ex. kopplingsanordning som dragkula, utskjutande detaljer, identifiering av fordonet) Miljökontroll (avgasreningens utrustning, injustering och funktion) Avgaser bensindriven (avgashalter koloxid och kolväten) Avgaser dieseldriven (avgasernas röktäthet avseende opacitet) Avgassystem (bl.a. bullernivå) Provkörning (Undersökning genom normal körning av fordonet för kontroll av broms- och manöverförmåga samt allmän körbarhet. Slutlig kontroll görs av system 1-8 med bl.a. tidigare iakttagelser/felindikationer som grund.) Kontroll av att enkla brister (2x) åtgärdats Förrättningsmannen ska ha tillgång till resultatet från den senaste kontrollbesiktningen eller flygande inspektionen. Förrättningen får dock utföras om det på grund av avbrott i dataförbindelsen med bilregistret inte är möjligt att erhålla uppgifter. Om samma fel kvarstår, som vid föregående kontrollbesiktning eller flygande inspektion bedömts med (2x), anses fordonet så bristfälligt underhållet att det efter att bristerna åtgärdats ska genomgå kontrollbesiktning. Utglesad kontrollbesiktning och utökad kontroll på väg godtog uttalanden av regeringen om att intervallen för kontrollbesiktning skulle glesas ut och att i stället flygande inspektioner på väg skulle öka kraftigt (prop. 1992/93:161, bet. TU29, rskr. Regeringen ansåg att antalet flygande inspektioner borde uppgå till 120 1994, vilket skulle innebära en fördubbling jämfört med volymen 1993. beslutade om en utglesning av de årliga kontrollbesiktningarna (prop. 1996/97:1, bet. TU1, rskr. Beslutet innebar att personbilar och lätta lastbilar inställs för kontrollbesiktning efter tre, fem och och därefter . Enligt tidigare ordning skulle besiktningen göras efter två och och därefter . Regeringen hade i sitt beredningsarbete haft tillgång till två förslag, dels från AB , dels från . Det av regeringen fram lagda förslaget överensstämde med förslaget från AB . hade föreslagit att personbilar och lätta lastbilar inställs till kontrollbesiktning vid två, fyra och ålder och därefter . Regeringen gjorde i budgetpropositionen 1997 (prop. 1996/97:1) bedömningen att samordningen av inspektioner och kontroller av fordon på väg har brister. Ytterligare insatser måste enligt regeringen göras för att förverkliga mål om trafiksäkerhets- och miljökontroller på väg. upprepade sin uppfattning att utglesningen av intervallen för kontrollbesiktning bör medföra en ökning av antalet flygande inspektioner (bet. 1997/98:TU08). Utskottet konstaterade också att målet - 120 000 - inte uppnåddes 1996. Då uppgick antalet genomförda flygande inspektioner till 91 568. Utskottet ansåg att flygande inspektioner bör genomföras i planerad omfattning och förutsatte att regeringen verkar för att så sker. Regeringen beslutade att de bilinspektörer som utför flygande inspektion samt kontroll av yrkesförares kör- och vilotider skulle överföras från till polisväsendet . I en redovisning till regeringen före beslutet skrev att överförandet av bilinspektörerna till polisen skulle underlätta för polisen att planera och utföra de av regeringen beslutade 120 000 flygande inspektionerna och 60 000 kör- och vilotidskontrollerna . Lämpliga arbetsuppgifter för bilinspektörerna skulle, förutom den planerade fordonskontrollen, vara utbildnings- och utvecklingsverksamhet inom det fordonstekniska området samt deltagande i den fordonskontroll som bedrivs inom polisens löpande trafikövervakning. delade inte uppfattning om lämpligheten i att överföra bilinspektörerna till polisen.