frsrdg · GO04Rr10 · 2001-01-01 00:00:00 — /menar att ett sådant samband ändå kan finnas. Detta förklaras med att data som har använts vid dessa studier har varit av dålig kvalitet. Resultaten tyder också på att mätfel kraftigt underskattar utbildningens effekter. framhåller /att inte heller en positiv relation mellan förändringar i ett lands utbildningsnivå och tillväxttakten säger något om eventuella orsakssamband. Det är nämligen svårt att säga om utbildning alstrar tillväxt eller om länder med hög tillväxt satsar mer på utbildning än vad andra länder gör. I en rapport till 1999 konstaterar två ekonomer vid - och - att i modern tillväxtteori betonas utbildning som en nyckelfaktor för bibehållen Forskningsresultat visar också att länder med mer välutbildad arbetskraft har en högre tillväxt. Betydelsen av undervisningens kvalitet betonas. Forskarna framhåller att det finns empiriskt stöd för att provresultaten i naturvetenskap och teknik har betydelse för tillväxten. I artikeln framhålls också två olika synsätt i resonemang kring humankapitalteorin. Med det ena synsättet betonas utbildningssatsningar som generellt tillväxtbefrämjande. Med det andra synsättet framhålls mer betydelsen av högre utbildning och forskning. Slutsatsen är att båda synsätten är viktiga, men att goda prestationer inom framför allt högre utbildning behöver belönas mer. I samarbete med forskare från , och har svenska forskargrupper under ledning av professorerna studerat det svenska högskole- och universitetssystemets betydelse för nationell konkurrensförmåga och regional utveckling. Bland annat beaktas frågor som universitetens traditionella roll i ett föränderligt samhälle, incitament för forskare att kommersialisera forskningsresultat, resursfördelning mellan traditionella universitet och regionala högskolor samt samarbetsformer mellan universitet och näringsliv. Flera slutsatser framträder i en rapport som publicerades . Av ovannämnda forskarrapport framgår att utbildning och forskning allmänt förknippas med regional framgång och att växande högskolor är attraktiva för de regioner där de finns. Men från det svenska högskolesystemet har länge framträtt en skepsis mot ett alltför nära samröre med kommersiella och andra externa krafter. Vidare omnämns den s.k. svenska paradoxen, dvs. att svensk forskning är av internationellt hög klass som tillväxten i den svenska ekonomin har varit relativt svag, särskilt i näringslivets forskningsintensiva delar. export av forskningsintensiva produkter är svag. Mest avkastning ger forskning och utbildning i storstäderna. I är det, enligt forskarna, strängt taget bara i som ett starkt positivt samband framträder mellan investeringar i högskolan och industriell tillväxt. Forskarna framhåller att detta samband troligen beror mer på tillväxtfrämjande egenskaper inom den stora och täta än på forskningens kvaliteter i regionen. Forskarna konstaterar också att det finns undantag från detta storstadsfenomen och enligt nya forskningsresultat finns ofta systematiska förklaringar till dessa undantag. Enligt slutsatserna i ovannämnda forskarrapport finns inget stöd för att nya universitet och högskolor överlag vänder en negativ utveckling i en region. Under vissa betingelser kan emellertid högskolor ge betydande regionala samhällseffekter. Som exempel nämns främst , men också , , och . Exempel från liksom nordiska exempel har visat att förklaringarna till en sådan positiv dynamik snarare finns i den mottagande miljön än i högskolan och dess profil. Forskarna poängterar att bakom varje framgångsrik högskolesatsning finns alltid en unik historia. Några gemensamma faktorer framträder ändå. Det lokala samarbetet mellan politik, näringsliv och entreprenörer betonas liksom en fungerande infrastruktur - i både fysisk och kulturell bemärkelse. Forskarna betonar vikten av sociala nätverk och att relationerna mellan olika aktörer präglas av tillit, en s.k. social väv. För att högskolesatsningar ska ge positiva effekter krävs således en kombination av flera faktorer. Ofta kan dessa fakto rer inte påverkas av centrala beslut. framhålls som ett intressant exempel. Det s.k. Blekingefenomenet, som föregick etableringen av , beskrivs närmare av fyra forskare vid högskolans och management. Efter några decennier med en vikande tillverkningsindustri och avtagande befolkning inom regionen lyckades man vända denna utveckling med hjälp av bl.a. satsningar på informationsteknik. sysselsatte denna sektor av regionens arbetskraft. Motsvarande siffra var för landet i genomsnitt. Den nya högskolan har fått betydelse för regionen både genom sin specialisering på telekommunikation och datavetenskap och genom en organisationskultur som bl.a. stimulerar forskare till att samspela med företagen. 3.4 Svårt att komma åt social snedrekrytering /konstaterar i sin rapport att forskningen tyder på att svårigheterna att påverka den sociala snedrekryteringen till högskolan kan förklaras av att den sociala skiktningen sker avsevärt tidigare i livet. 3.4.1 Den sociala selekteringen och skolreformerna Inom Lunds universitets sociologiska institution har segregering och svensk skola studerats under en lång följd av år, bl.a. i anslutning till skolreformerna under . Av en rapport framgår att den sociala skiktningen sker i flera led, först som en följd av principerna för att organisera skolområden och klasser och därefter som en följd av elevernas val inom klasserna. Elever från högre sociala skikt gjorde teoretiska val i högre grad än elever från lägre sociala skikt. En liknande skiktning fanns mellan elever som gick vidare till teoretiska linjer respektive yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan. I rapporten framhålls också att de elever som gick vidare till högskolestudier utgjorde en prestationselit. Men inom denna grupp fortsatte skiktningen i högskolan. Studenter på s.k. prestationsutbildningar rekryterades i högre grad från högre sociala skikt medan studenter på nyare högskoleutbildningar kom från lägre tjänstemannahem och arbetarhem. I en artikel som publicerades konstaterar docenterna att den formella differentieringen av elever på olika studievägar har minskat efterhand i läroplaner 1962, 1969 och 1980. Men elevernas egna studieval har fortsatt att följa ett socialt mönster som får betydelse för framtida studie- och yrkesval. Mönstret har också förstärkts allteftersom utrymmet för elevernas fria val har ökat. I en forskningsöversikt konstaterar professorerna att den sociala snedrekryteringen är djupt rotad i alla samhällen. menar ändå att erfarenheterna tyder på att har den sociala snedrekryteringen i minskat markant på lägre utbildningsnivåer, särskilt . Som huvudsakliga förklaringar till denna förändring anger forskarna minskade inkomstskillnader och minskad och/eller minskad arbetslöshet samt genomförandet av den obligatoriska, svenska . Forskarna menar att även om den sociala utjämningen inte har varit lika tydlig på högre utbildningsnivåer så ger en minskad påverkan av socialt ursprung på lägre utbildningsnivåer också återverkningar på högre nivåer. 3.4.2 Tveksam inverkan av högskolans regionalisering Ett viktigt motiv till att etablera högskolor på nya orter - reform - var att minska den sociala snedrekryteringen till högre utbildning. /konstaterar emellertid att denna - enligt genomförda studier - inte har påverkats av den högre utbildningens utbyggnad. I en studie, som avrapporterades , studerades demografiska förändringar vid de traditionella universiteten i anslutning till utökade utbildningsmöjligheter i , , , och . Data om studenter som påbörjade en högskoleutbildning läsåren 1962/63, 1966/67, 1967/68 och 1969/70 användes. Resultaten visade att antalet studenter minskade vid samtliga traditionella universitet i samband med denna decentralisering av den högre utbildningen. Resultaten visade också på en större andel personer utan akademisk bakgrund vid de nya högskoleorterna än vid de traditionella universiteten, vilket kan tolkas som en tendens till minskad snedrekrytering. /betonar emellertid att dessa resultat måste tolkas försiktigt då det finns stora metodproblem. I en annan studie, som avrapporterades , användes data från Folk- och bostadsräkningarna samt Universitets- och högskoleregistret. Data täckte personer i åldrarna för . Här studerades om etableringen av högskolorna i , och hade minskat den sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Effekterna skattades genom att andelen studenter från arbetarhem jämfördes med andelen studenter från akademikerhem före och efter etableringen av ovannämnda högskolor. Som jämförelse genomfördes samma typ av studie för personer med samma familjebakgrund, men som inte hade växt upp nära en högskola eller ett universitet. /bedömer resultaten i denna studie som mer tillförlitliga. Enligt dessa resultat påverkades inte rekryteringen av personer från arbetarhem av etableringen av nya högskolor. 3.4.3 Få universitet och högskolor är aktiva avrapporterade en genomgång av hur landets universitet och högskolor arbetar för att utveckla frågor om bl.a. social och etnisk mångfald. Verket konstaterar i rapporten att få lärosäten är aktiva i den meningen att frågan har utretts eller att policy har fastställts eller lokala regelverk har etablerats. Övriga lärosäten nyttjar inte den offentliga statistik som finns tillgänglig inom området och genomför inte heller egna undersökningar för att kunna bidra med olika former av stöd och information för dem som behöver det. Genomförda åtgärder rör i huvudsak områdena teknik och naturvetenskap. Där uppges rekryteringen till kortare högskoleutbildningar, främst ingenjörsutbildningarna, ha varit mest framgångsrik. Enligt har en svag utjämning skett vid rekryteringen till högskolan . Av verkets Årsrapport framgår att /91-1997/98 ökade andelen nybörjarstudenter från arbetarhem från . minskade andelen nybörjarstudenter från akademikerhem och högre tjänstemannahem från . 3.4.4 Kommitté för social och etnisk mångfald i högskolan tillsatte regeringen en kommitté för social och etnisk mångfald inom högskolan (dir. 1999:79). En särskild utredare utsågs med uppdrag att föreslå åtgärder inom högskolan för att öka mångfalden med avseende på social och etnisk bakgrund bland studenter och lärare för att högskolan bättre ska kunna svara upp mot mångfalden i samhället. Utredaren ska bl.a. lämna förslag till att bredda rekryteringen av studenter samt till att stödja nya grupper av studerande i högskolemiljön. lämnade Kommittén delredovisning om invandrare med utländsk, akademisk utbildning. Kommittén ska ha slutfört sitt uppdrag . 3.5 Högskoleutbildningen och den internationella marknaden I ett internationellt perspektiv är högre utbildning en av de största tillväxtmarknaderna. blir ekonomin alltmer internationell. Båda dessa trender bidrar till att marknaden för högre utbildning och arbete hastigt håller på att förskjutas från en nationell till en alltmer internationell arena. Denna förändring tar sig många olika uttryck. 3.5.1 Snabbt ökande intresse för utlandsstudier Studenternas snabbt ökande intresse för utlandsstudier är tydligt i de asiatiska och ostasiatiska länderna. I har organisationen - som har till uppgift att främja den internationella rekryteringen av studenter - beräknat att antalet asiater som söker sig till högre utbildning kommer att växa till 45 miljoner omkring , vilket kan jämföras med 1990. Brist på lokal utbildning kommer att medföra att många asiater söker sig till högre utbildning i andra länder. läste 20 000 studenter från asiatiska och ostasiatiska länder vid amerikanska universitet. var motsvarande siffra nästan 260 000. I har EU:s utbildningsprogram med högskoledelen spelat en viktig roll för ett ökande studentutbyte. Enligt deltog 3 264 svenskar i Sokratesprogrammet /98. Preliminära uppgifter tyder enligt verket på att antalet utresande svenskar i programmet nu håller på att stagnera medan antalet inresande studenter till fortsätter att öka. fanns en balans mellan in- och utresande studenter i . Den största och snabbast växande andelen svenska utlandsstudenter är emellertid de som åker utanför utbytesprogrammen, s.k. free movers. /98 var antalet free movers 19 100. Det totala antalet svenska utlandsstudenter var 25 500, dvs. ungefär lika många studenter som studerar vid Lunds eller , landets två största universitet. Regeringen har utsett en särskild utredare att utreda förutsättningarna för att öka antalet studenter från andra länder, särskilt utanför EES-området, vid svenska lärosäten (dir. 1999:100). I utredarens uppdrag ingår att utreda den internationella utvecklingen i fråga om avgiftsfinansiering av utbildning. Uppdraget ska redovisas . 3.5.2 Utbytet av lärare är mer begränsat Ett internationellt utbyte av lärare förekommer också både inom och utom EU:s utbytesprogram. Men utbytet av lärare är avsevärt mer begränsat och också lägre än planerat. Enligt beror detta främst på sen information och osäker planering samt på att lärarna har svårare att vara borta, även om det bara rör sig om en . var antalet utresande lärare 320 och antalet inresande lärare 603. 3.5.3 Ökade krav på harmonisering i Inom ramen för Europasamarbetet växer ett gemensamt system för den högre utbildningen fram. Vid 900-årsjubileet av i , 1988, undertecknade rektorer för europeiska universitet grundläggande principer för universitetens roll i ett föränderligt och i växande utsträckning internationellt samhälle. Deklarationen, som också benämns universitetens , omfattar fyra grundläggande principer. Dessa principer rör universitetens ställning som autonoma institutioner, vikten av att undervisning och forskning inte åtskiljs, vikten av frihet i universitetens forskning och utbildning samt universiteten som den europeiska, humanistiska traditionens förvaltare. , vid , lade utbildningsministrarna i , , och fram en deklaration som avsåg harmoniseringen av den högre utbildningen inom EU. Den har blivit ett betydelsefullt grunddokument för fortsatta diskussioner om förändringar av den högre utbildningen i de europeiska länderna och följdes upp genom ett möte i där företrädare för 29 europeiska länder beslöt att verka för en harmoniserad utbildningsstruktur. Enligt rör den pågående harmoniseringen av högskoleutbildningen en gemensam trend med två utvecklingslinjer. Den ena linjen rör en akademisk uppgradering av tidigare gymnasiala och postgymnasiala utbildningar som definieras in i högskolesystemet. Den andra linjen rör en reformering av långa, traditionella universitetsutbildningar, som gradvis ersätts av kortare, mer yrkesinriktade utbildningar, en form av professionalisering av universitetsutbildningen. Harmoniseringen av högskoleutbildningen berör också frågan om avgiftsbeläggning av högre utbildning. I har principen om en avgiftsfri högskoleutbildning betraktats som en viktig demokratifråga. Många utländska universitet tar emellertid betalt för bl.a. kurser och utbildningar på distans via Internet. I det svenska högskolesystemet saknas denna möjlighet, vilket minskar incitamenten att utveckla sådan utbildning. Som ovan har nämnts har en utredare nu regeringens uppdrag att bl.a. se över den internationella utvecklingen i fråga om avgifter för högre utbildning. (Se avsnitt 3.5.1.) 3.5.4 Utbildning som handelsvara Med en växande global utbildningsmarknad har frågan om utbildningens finansiering fått ökad aktualitet. I den internationella debatten talas i ökad utsträckning om en marknadsorientering av den högre utbildningen. Med en snabbt ökande efterfrågan på högre utbildning har marknadslösningar börjat ses som ekonomiskt nödvändiga. Men marknadslösningar har också drivits fram av ideologiska motiv. I vissa länder har varit pådrivande i dessa frågor. Frågan om avgiftsfinansiering av högre utbildning har aktualiserats i flera länder och handel med examensrätter har blivit allt vanligare. I anslutning till detta har ansvaret för kvalitetskontroll av utbildningarna blivit en kontroversiell fråga. Även har påverkats av denna utveckling. I en del länder har den högre utbildningen börjat betraktas som en viktig handelsvara. har t.ex. satt upp som ett mål att landet ska ha av den internationella marknaden för högre utbildning . I beräknades de utländska studenterna /99 bidra med till den amerikanska ekonomin. av dessa studenter får sin finansiering från källor utanför . I räknas försäljning av högre utbildning som ett av de viktigaste inslagen i landets internationella handelsbalans. exporterade landet högskoleutbildning till en kostnad motsvarande . På ett par av landets universitet utgör avgiftsintäkterna från inresande utbytesstudenter av lärosätenas totala inkomster. 3.5.5 Samhällsnyttan på en internationell marknad Diskussionen om högskoleutbildningens samhällsekonomiska belysning kan inte föras isolerat från de villkor som följer av en snabbt växande internationell marknad för den högre utbildningen. En central fråga är hur en samhällsekonomisk belysning av högskoleutbildningen och begreppet individ- och samhällsnytta med högskoleutbildning påverkas av en snabbt tilltagande internationalisering av utbildningen. Den nationalekonomiska forskningen om högre utbildning är av begränsad omfattning. Denna forskning utgår ofta från den s.k. humankapitalteorin. Resultat föreligger främst i fråga om direkta produktivitetseffekter av utbildningen. Befintliga forskningsresultat tyder på att utbildningen är privatekonomiskt lönsam. Forskare har inte studerat alla komponenter i utbildningens samhällsekonomiska lönsamhet. Utbildningens avkastning har emellertid minskat över tiden och varierar också mellan olika lärosäten. Det saknas mått för att över tiden följa studenternas efterfrågan på utbildning. Men en studie som redovisades 1997 visar att studenterna i stor utsträckning gör marknadsanpassade studieval. Den sociala skiktningen vid val av utbildning sker i huvudsak redan på lägre utbildningsnivåer. Enligt forskningen har en viss social utjämning skett , särskilt . Den sociala snedrekryteringen till högre utbildning har emellertid visat sig vara svår att bryta. Forskningsresultat visar på en fortsatt social selektering inom ramen för och gymnasieskolans reformerade system. Enligt genomförda studier är också inverkan av högskolans regionalisering tveksam. Sambandet mellan utbildning och tillväxt har belysts i flera studier och tycks vara starkt. Men inte i något fall har samband kunnat fastställas mellan förändringar i befolkningens utbildning och tillväxten. Det innebär inte att sådana samband är uteslutna. Forskare hänvisar både till mätproblem och att utbildningens positiva effekter kan ha underskattats. En växande internationell marknad för högre utbildning och arbete har bl.a. tagit sig uttryck i ett snabbt ökande antal utlandsstudenter i liksom i många andra länder. Alltfler länder börjar se den högre utbildningen som en viktig faktor i ett internationellt handelsutbyte. Det är oklart hur en fortsatt internationalisering av högskoleutbildningen återverkar på utbildningen och bedömningen av utbildningens samhällsekonomiska värde. Källor till kapitel 3 ./././. 1999 - a Regional Booster? - The case of 2000 Speech on Higher Education, 15 February 2000 at 1999 En akademisk fråga - en om ranking av C-uppsatser Ds 1999:65 1999 Internationella trender på högskoleområdet Omvärldsanalys av högskolan. 1999 Årsrapport för universitet och högskolor 1998 2000 Internationellt om högskolan Nr 3 och Nr 7, 2000 Red. 2000 Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald rapportserie 2000:8 R 2000 Sökande och antagna bland dem som inte har studerat i högskolan - vad har hänt ? . O./. 2000 Understanding Educational Inequality: The Swedish Experience Paper prepared for L´Année Sociologique 1989 Högskolestudier - det är frågan? UHÄ Forskning och utveckling för högskolan Arbetsrapport 1989:3 1996 Segregation och svensk skola - En tillbakablick och en reflexion över framtiden. Ur . Egensinne och mångfald 1999 Higher Education Report for the 1999-2000 Triennium, , , Training and Youth 2000 En ljusnande framtid.? En rapport om akademikers ekonomiska situation efter examen SOU 1991:82 Drivkrafter för produktivitet och välstånd Produktivitetsdelegationens huvudbetänkande Storesletten K./1999 Utbildning, utbildningspolitik och tillväxt Ur Tillväxt och ekonomisk politik 2000 Kunskap för välstånd - Universiteten och omvandlingen av , företag, samhälle 1999 Högre utbildning i - En problemorienterad diskussion om utbildningssatsningar 4 Revisorernas överväganden, slutsatser och förslag I internationell jämförelse investerar betydande resurser i högskolan. Till dessa investeringar har statsmakterna knutit stora förväntningar om ekonomiska och sociala effekter i samhället. Revisorernas högskolegranskning är i huvudsak inriktad på grundutbildningen. Denna är av strategisk betydelse för både dagens och morgondagens högskola. Denna delstudie rör samhällsekonomiska bedömningar av den högre utbildningen. I delstudien belyses vilken kunskap som finns om grundutbildningens resultat och effekter samt hur denna kunskap har använts i regeringens planering och styrning av högskolan. Revisorerna konstaterar att det finns allvarliga kunskapsbrister om såväl utbildningssystemet som dess resultat och effekter för samhället. finns dock flera tecken på bristande effektivitet i högskolesystemet. De möjligheter att styra högskolan som följde av högskolereform förefaller inte heller ha nyttjats i särskilt stor utsträckning. 4.1 Bristande kunskap om högskoleutbildningen Nationalekonomerna har sammanställt resultaten av nationalekonomisk forskning om den högre utbildningen som ett underlag i revisorernas granskning. Av deras sammanställning framgår att många frågor om högskoleutbildningen och dess samhällsekonomiska värde lämnas obesvarade. 4.1.1 Dålig kunskap om systemet för högre utbildning Trots högskolans stora omfattning och expansion konstaterar /i sin sammanställning av forskningen att få vetenskapliga studier har genomförts av högre utbildning. Viktiga utbildningspolitiska frågor har därmed inte blivit belysta, och möjligheterna att diskutera konsekvenser av genomförda utbildningssatsningar har begränsats. Också i revisorernas granskning har det visat sig att det saknas analyser av viktiga frågor kring bl.a. utbildningens resultat. Bristen på övergripande analyser av högre utbildning har framhållits från flera håll och rör inte enbart vetenskapliga studier. har uppmärksammat behovet av forskning om högre utbildning och forskning. I slutbetänkandet från , , framhöll utredaren att det saknades tvärgående och mer övergripande analyser av utvecklingen inom utbildningsväsendet och forskningen. Även i en rapport från pedagogiska institutionen vid , , framhåller författaren behovet av att den högre utbildningen utvärderas som system på nationell nivå, dvs. att statsmakternas centralt givna ramar och allmänna förutsättningar för lärosätenas verksamhet analyseras. Formerna för forskning om högskolan håller nu på att ändras. har ett av utbildning och forskning (in Education and Research, ) inrättats. lagt fram ett förslag om ny organisation för forskningsråden (prop. 1999/2000:81). 4.1.2 Brister i statistiken Det finns således oklarheter om högskoleutbildningens och högskolepolitikens effekter. Men det finns också flera oklarheter i fråga om själva resultatet av genomförd utbildning. Utflödet från högskolan mäts i examina och presterade högskolepoäng. I och med högskolereform ersattes högskolans tidigare nationella linjesystem med en examensordning. Denna skulle ge och regeringen bättre information om studiernas omfattning och resultat på olika nivåer. Examensordningen sågs också som ett viktigt instrument för kvalitetskontroll och lokalisering av olika utbildningar och för internationella jämförelser av utbildning. är all grundutbildning kursbaserad. Ovannämnda examensordning innebär att kurserna i vissa fall sammanförs till program som leder till en generell examen eller en yrkesexamen.