frsrdg · GO04RR9 · 2001-01-01 00:00:00 — Ett skäl till att i granskningen även innefatta fordonskontroll på väg var ambitionen att kunna göra en samlad avvägning mot effekterna för trafiksäkerheten. Revisorerna bedömer att flera problem är förknippade med verksamheten. har varit särskilt problemfyllt i och med att fått direktiv att omfördela medel inom givna anslag för att öka trafiksäkerhetseffekterna av verkets satsningar. Det har medfört dels att halverat medlen för att täcka polisens merkostnader för verksamheten, dels att den centrala överenskommelsen mellan fördröjts och undertecknats först . Revisorerna konstaterar att den bekymmersamma situationen 2000 ändå medfört det positiva att och polisväsendet enats om att koncentrera de inspektioner som görs till fordonens väsentligaste brister. Det finns stora skillnader mellan olika län när det gäller utfallet av de flygande inspektionerna. Med hänsyn till att spridningen är så stor anser revisorerna att det är förvånande att det inte, vare sig hos polismyndigheterna eller hos , har gjorts någon analys av vad skillnaderna beror på. Revisorerna anser att polismyndigheterna i samverkan med och bör analysera skillnaderna mellan olika län när det gäller utfallet av de flygande inspektionerna. Analysen bör ha till syfte att både utreda orsakerna till skillnaderna och att vara ett första steg i fortsatta jämförande studier mellan polismyndigheterna av metoder och arbetssätt. I viss mån har RPS fått ökade möjligheter att samordna verksamheten i och med att myndigheten fått en ändrad instruktion. Regeringen bör överväga hur samordningsrollen kan stärkas inom ramen för nuvarande organisation inom polisväsendet med självständiga polismyndigheter i länen. Revisorerna bedömer att betydligt större personalresurser används i verksamheten än som förutsatts i överenskommelserna mellan och . Det är enligt polisen rimligt att begränsa de polisiära insatserna för fordonskontroll till av trafikpolisens totala resurser. Polisens resurser ska i första hand användas för övervakningsverksamhet. Då hastigheten anses vara den variabel som är starkast olycks- och skaderelaterad bör polisen prioritera detta område. Revisorerna anser att regeringen bör uppdra till att sammanställa och redovisa resursanvändningen inom verksamheten flygande inspektioner på väg. Av redovisningen bör framgå dels hur polismyndigheterna avvägt resursanvändingen mellan flygande inspektioner och annan trafikövervakning, dels resursåtgången i olika län i förhållande till genomförda flygande inspektioner och kör- och vilotidskontroller. Revisorerna bedömer att AB har mycket goda förutsättningar att medverka i fordonskontroll på väg genom den stora erfarenhet som finns hos personalen. Medverkan vid fordonskontroll på väg kan även utnyttjas som uppföljning av arbetet i hall. För bolaget finns också ett stort värde i att ett större antal av besiktningspersonalen ges mera omväxlande arbetsuppgifter. Det finns även möjligheter att i utökad utsträckning utnyttja och utrustning för fordonskontrollen på väg. Revisorerna konstaterar att polisväsendets användning av tekniker uppgick till enbart sju manår, vilket är en kraftig minskning jämfört . Denna utveckling är inte i linje med de förutsättningar som diskuterades i de utredningar som föregick nuvarande organisation. Revisorerna anser att AB tekniker samt resurser i form av utrustning och lokaler i ökad utsträckning bör användas för flygande inspektioner och att de polisiära insatserna i huvudsak bör koncentreras till övervakningsverksamhet. saknas en nationell planering för tillgången till och utrustningen av kontrollplatser. Utbyggnad av kontrollplatser hanteras helt på regional nivå. Det har medfört att polisväsendets tillgång till kontrollplatser varierar mycket mellan länen. Denna variation behöver inte vara felaktig, men en samlad avvägning saknas. Efter att investeringar gjorts i mobila rullbromsprovare är det särskilt angeläget att det finns kontrollplatser med eluttag med en lämplig spridning över vägnätet. Det behövs också ett nationellt perspektiv för att anpassa kontrollplatsernas lokalisering till den långväga tunga yrkestrafiken. Möjligheten att använda och resurser bör också övervägas i denna planering. Revisorerna konstaterar med tillfredsställelse två nyheter i den centrala överenskommelse som träffades mellan och i En kodning efter vid vilken kontrollplats den flygande inspektionen gjorts införs. Det kommer att göra det möjligt att både följa upp i vilken utsträckning olika typer av kontrollplatser används och utfallet av dessa kontroller. Underlaget kan också bli ett bra stöd i en starkare nationell planering av tillgången till och utrustningen av kontrollplatser. Myndigheterna har även enats om att förstärka uppföljningen och utvärderingen av verksamheten. Ökad trafiksäkerhet är det främsta syftet med flygande inspektioner på väg. Det är viktigt att beakta att det även finns andra positiva effekter av verksamheten. Genom flygande inspektioner har polisen en inkörsport även till andra typer av kontroller som kan leda till att brottslighet upptäcks eller upp. Vidare kontrolleras om utländska förare följer bestämmelser om last, vikt och kör- och vilotider. Detta är viktigt ur konkurrenssynpunkt. Miljökontroller utförs både vid den periodiska fordonskontrollen och vid kontroll på väg. verksamhet har också betydelse för fordons- ekonomin. Revisorerna har tagit del av VTI:s redovisning som visar att det i en mycket liten andel av trafikolyckorna är fordonsfel som bidragit till olycksuppkomsten eller förvärrat olyckans konsekvenser. Revisorerna anser att den information som VTI tagit fram är ett värdefullt underlag för revisorernas överväganden. Det är också angeläget att förbättra beslutsunderlaget när det gäller avvägningen mellan periodisk fordonskontroll i hall och flygande inspektioner på väg. VTI har i sin rapport presenterat två förslag till studier. Revisorerna bedömer att det är angeläget att studierna kan komma till utförande. Revisorerna är dock inte beredda att av hittillsvarande underlag dra slutsatsen att fordonskontroll inte behövs. När den periodiska fordonskontrollen infördes medförde det en direkt trafiksäkerhetseffekt. Om man hypotetiskt skulle anta att kontrollbesiktningen skulle slopas skulle det antagligen få påtagliga negativa effekter för trafiksäkerheten. När den information som VTI sammanställt ska övervägas är det viktigt att ta med i bilden att utgångsläget är en situation då i en internationell jämförelse kommit långt på trafiksäkerhetsområdet och har ambitionen att ytterligare minska antalet döda och skadade i trafiken. I ett sådant utgångsläge är marginalkostnaden hög när man vill ta ytterligare steg som kan rädda liv. Eftersom den information som föreligger tyder på att trafiksäkerhetseffekterna av kontrollbesiktningen är små finns det dock anledning att överväga om intervallen för kontrollbesiktningen kan glesas ut för vissa fordon. Revisorerna anser att en ytterligare utglesning bör övervägas och att detta bör utredas. Ett sätt att göra detta kan vara att de fordonsägare som har väl underhållna fordon med få eller inga brister premieras. För dessa fordons ägare skulle perioden till nästa kontrollbesiktning förlängas. Det medför en utglesning av den periodiska fordonskontrollen och resurser skulle också kunna överföras till kontroll på väg genom att tekniker ytterligare engageras i den verksamheten. Revisorerna anser att en sådan förändring kan kombineras med ett nytt inkallelsesystem. I dessa överväganden är det viktigt att ha som en utgångs punkt att bör få en ökad kontroll över sin produktion genom att bolaget ges ett större ansvar för kallelsen till kontrollbesiktning. Revisorerna anser också att , mot bakgrund av hur verket bedömer trafiksäkerhetseffekterna, bör få föreslå vilken omfattning verksamheten flygande inspektioner ska ha. Verket får då göra en avvägning mot andra satsningar på trafiksäkerhetsområdet. Förslagen bör bekräftas av regeringen i regleringsbreven, så att det finns tydliga direktiv för verksamheten. Revisorerna anser dock inte att det finns skäl att förändra nuvarande organisation med som beställare av flygande inspektioner. Det innebär att även i fortsättningen bör betala polisens merkostnader för verksamheten. Vid granskningen har framförts att målet om 120 000 flygande inspektioner i det närmaste kunde ha uppnåtts om inte betydande problem uppstått med förbindelserna till handdatorerna. Slutresultatet påverkades även av att ett nytt kontrollprogram togs i bruk , samt av en ovana att använda handdatorerna. Revisorerna anser att den planerade utvärderingen av utfallen från inspektionerna, kvaliteten i de flygande inspektionerna samt även frågor om samordning av verksamheten inom polisväsendet är mer väsentliga än att nu ta ställning till omfattningen av verksamheten. Revisorerna bedömer att de flygande inspektionerna och andra kontroller som utförs av yrkestrafiken har en viktig trafiksäkerhetseffekt. Det kan dock vara så att en tydligare inriktning av fordonskontrollen kombinerad med ett lägre antal kontroller än 120 000 kan medföra lika stor trafiksäkerhetseffekt som att hålla fast vid 120 000 som kvantitativt mål utan att i övrigt se över inriktningen av verksamheten. AB (1998), Affärsplan 1998-2000 AB (1998), Affärsplan 1999-2001 AB (1999), Affärsplan 2000-2002 AB (2000), Arbetsordning AB och (), Avtal avseende hyra av bilprovningsbanor m.m. AB och (), Konsultavtal AB , Bildiagnos för privatpersoner AB (), väntetider, skrivelse till näringsministern AB (), Bolagsordning för aktiebolaget AB (), Konsortialavtal AB (), Bolagsordning för aktiebolaget AB (), Etablering av i kommun AB (), Fordonskontroll på väg, slutrapport AB (), Förslag till ändringar i förordningen om förrättningsavgifter för AB , skrivelse till AB (1999), Kvalitetsmanual AB , protokoll från styrelsesammanträde AB , protokoll från bolagsstämma AB , protokoll från bolagsstämma AB (), Sammanställning av antal besiktningar AB (), Sammanställning utdelning AB (), Ang. sänkning av soliditetsnivån i AB , skrivelse till AB , Årsredovisning 1986/87, 1987/88, 1988/89, 1990, 1996, 1997, 1998, 1999 , ESV Cirkulär 1999:6, föreskrifter och allmänna råd till avgiftsförordningen (1992:191) , ESV 1999:16, Att styra avgiftsbelagd verksamhet Grufman 1998, Benchmarking mot bilprovningarna i , och samt verkstäder i (1995), Bilbesiktning i konkurrens - effekter på trafiksäkerheten, miljön, servicen och kostnaderna, Rapport 95/1263Ads (), Angående obligatorisk fordonskontroll, skrivelse till regeringen 2000:1, Konkurrensen i - problem och förslag Lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet (), Betr. utvidgad verksamhet inom AB , skrivelse till (), Ang. Dnr 407/1998, skrivelse till (), Klagomål till Europeiska kommissionen om underlåtelse att följa gemenskapsrätten , Öppet brev från Tom till näringsminister , Brev från Tom till näringsminister 1999, Årsredovisning för räkenskapsåret 13 november 1997-31 december 1998 , Spelregler för Kontrollerad Bilverkstad , Dokumentation från ägarseminarium , Förordning (1997:884) om förrättningsavgifter för Aktiebolaget , Fordonskungörelsen (1972:595) (1999), Översyn av bestämmelserna inom fordonsområdet, Direktiv 1999:66 betänkande 1991/92:10, Privatisering av statligt ägda företag, m.m. betänkande 1997/98:15, Statens roll som ägare av bolag i och i region (), Överenskommelse om samverkan mellan länspolismästaren i och Vägdirektören i region sydöst angående trafiksäkerhetssamarbetet i länet i och i region (utkast ) Överenskommelse om samverkan inom områdena trafiksäkerhet och miljö i och region (1999) Överenskommelse 1999, F-län, Flygande inspektion m.m. i och region (2000), Överenskommelse om samverkan mellan länspolismästaren i och Vägdirektören i region angående trafiksäkerhetssamarbetet i länet i (2000), Handlingsplan för trafikpolisen vid polismyndigheten i Regeringsbeslut , Framställan om ändring i förordningen (1997:844) om förrättningsavgifter för Aktiebolaget , m.m. Regeringens proposition (Kungl. Maj:ts) 1963:91, angående säkerhetsinspektion av motorfordon m.m. Tredje lagutskottets utlåtande nr 1963 Regeringens proposition 1991/92:69, om privatisering av statligt ägda företag, m.m. Regeringens proposition 1992/93:161, om trafiksäkerheten på vägarna inför 2000-talet Regeringens proposition 1993/94:167, En effektivare fordonskontroll Regeringens proposition 1994/95:69, Viss lagstiftning om besiktning på fordonsområdet Regeringens proposition 1996/97:1, Budgetpropositionen för Regeringens proposition 1999/2000:140, Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald Regeringens proposition 1999/2000:1, Budgetpropositionen Regeringens skrivelse 1995/96:93, Organisationen av den periodiska fordonskontrollen Regeringens skrivelse 1999/2000:20, redogörelse för företag med statligt ägande 1999 2000, Företag med statligt ägande 2000 revisorer 1993, Förslag till 1993/94:RR2, revisorers förslag angående polisen revisorer 1998, Förslag till 1997/98:RR9, Statens roll som ägare av bolag (2000), Polisväsendets budgetunderlag 2001-2003 (), Inspektion av trafikövervakningsverksamheten vid i (), Inspektion av trafikövervakningsverksamheten vid i (), Inspektion av trafikpolisverksamheten vid i län (), Inspektion av trafikpolisverksamheten vid i och (), Överförande av bilinspektörer från till polisväsendet, skrivelse till regeringen och (1998), Utvecklingsprogram, fordonskontroll på väg och (1999), Ramöverenskommelse mellan angående trafikövervakning på väg och (2000), Ramöverenskommelse mellan angående trafikövervakning på väg (), Statistik från flygande inspektioner 1989, Den statliga fordonskontrollen, revisionsrapport SOU 1991:79, Det framtida trafiksäkerhetsarbetet, Betänkande av trafiksäkerhetsutredningen SOU 1992:81, Trafikpolisen mer än dubbelt bättre, Betänkande av Statskontoret (2000), Uppdrag angående konkurrensutsatt verksamhet i den statliga sektorn, Rapport 2000:16, 2000:16A, Staten som kommersiell aktör SWEDAC, Kontrollordningar i öppna system - Uppföljning och analys 1998 SWEDAC, Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll allmänna föreskrifter för ackrediterade organ (SFAFS 1998:2) SWEDAC (), Slutrapport från årlig tillsyn av kompetensbedömt besiktningsorgan SWEDAC (), Slutrapport från årlig tillsyn av kompetensbedömt besiktningsorgan yttrande till näringsutskottet /92:TU2y, Privatisering av statligt ägda företag m.m. betänkande 1992/93:29, Trafiksäkerheten på vägarna inför 2000-talet betänkande 1993/94:35, En effektivare fordonskontroll betänkande 1994/95:8, Viss lagstiftning om besiktning på fordonsområdet betänkande 1996/97:1, Budgetpropositionen för , utgiftsområde 22 Kommunikationer betänkande 1997/98:08, Trafiksäkerhet m.m betänkande 1999/2000:05, Trafiksäkerhet m.m. VTI (2000), Periodisk fordonskontroll eller flygande inspektion-Trafiksäkerhetseffekt, underlagsrapport till revisorers rapport /01:2 , föreskrifter om flygande inspektion VVFS 1998:109 och VVFS 2000:102 (), Redovisning av förslag till utglesning av den periodiska fordonskontrollen (), Redovisning av regeringsuppdrag angående återkommande fordonskontroll (), Ändring av kontrollbesiktningsintervall (), Redovisning av regeringsuppdrag att utreda förutsättningarna för och effekterna av ett besiktningssystem för fordon som premierar välskötta fordon , Redovisning av regeringsuppdrag att införa öppna system för provning och kontroll () (), Sammanställning av statistik från flygande inspektion samt kör- och vilotidskontroll inkl. företagsbesök (), Inspektioner och kontroller 1998, Skillnader i beslut/rapporter mellan län/regioner Ylvinger , Cost Efficiency in Ylvinger (1998), The operation of Swedish Motor-Vehicle Inspections: Efficiency and Some Problems Concerning Regulation Sammanfattning av remissyttranden över rapport /01:2, , fordonskontrollen och trafiksäkerheten Följande remissinstanser har yttrat sig: , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i län, i , , i , i , i , Statskontoret, , , , , , , AB , (yttrande enligt uppdrag från , If skadeförsäkring, och ), , , , , Kungliga Automobil Klubben, samt . Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig men avstått: : och , Polismyndigheterna i , , och . Förslagen i revisorers rapport har fått ett brett stöd hos remissinstanserna. Det gäller bland annat att bolaget mer aktivt bör arbeta med frågor om verksamhetens effektivitet och produktivitet. Flera remissinstanser anser att detta bäst främjas genom att marknaden för kontrollbesiktningar öppnas för konkurrens. Remissinstanserna instämmer i revisorernas förslag att nuvarande system för kallelse till kontrollbesiktningen bör förändras för att åstadkomma en jämnare belastning över året. Ingen remissinstans har haft någon erinran mot förslaget att regeringen bör klarlägga SWEDAC:s tillsynsansvar för verksamhet. Flera remissinstanser framhåller svårigheterna med att fördela kostnader och intäkter mellan AB olika verksamheter så att man helt förhindrar en snedvridning av konkurrensen, men många delar revisorernas uppfattning att bör förbättra kvaliteten i underlaget. Även i detta sammanhang förordar flera remissinstanser att bolagets kärnverksamhet utsätts för konkurrens. Bolagets minoritetsägare menar att ägarstyrningen från statens sida varit bristande. Remissinstanserna tillstyrker förslaget att formerna för beslut om AB avgifter bör ses över. Huvuddelen av polismyndigheterna instämmer i att () bör samordna arbetet med flygande inspektioner, men några anser att RPS inte bör få samordnande operativa funktioner. anser att en gemensam ledningsorganisation för verksamheten bör utredas. Flera polismyndigheter anser att överenskommelserna med tar att få fram och att det motverkar en långsiktig planering av verksamheten. En majoritet av remissinstanserna inom polisorganisationen anser att medel för fordonskontroll på väg bör anvisas över polisens anslag. Det finns dock ett antal polismyndigheter som förordar att ska kvarstå som beställare, men man betonar att det är viktigt att betalar polisens fulla merkostnader för flygande inspektioner. När det gäller frågan om utglesning av kontrollbesiktningen framhåller flera remissinstanser att frågan måste utredas ytterligare. Vidare menar man att en eventuell utglesning av kontrollbesiktningen bör göras selektivt för olika fordonsslag, så att exempelvis tunga fordon inte omfattas. 2 Bolagets verksamhet och effektivitet Revisorerna föreslog i rapporten att tyngdpunkten i det fortsatta arbetet med effektivitetsjämförelser ska ligga inom företaget genom systematiska jämförelser mellan stationer, och att nuvarande system för kallelsen till kontrollbesiktning förändras för att åstadkomma en jämnare belastning över året. AB borde få ansvaret att, inom de ramar som fordonskungörelsen ger, styra när i tiden kallelse ska gå ut. Vidare föreslog revisorerna att regeringen klarlägger SWEDAC:s tillsynsansvar för AB verksamhet. Revisorerna belyste hur bolagets ekonomiska resultat kraftigt försämrats och att måluppfyllelsen 1999 försämrats för samtliga målområden utom för den tekniska kvaliteten. Revisorerna uppmärksammade även att köerna hos ökade markant och att det finns stora skillnader mellan olika stationers produktivitet. Statskontoret har inget att invända mot revisorernas förslag angående effektivitetsjämförelser och systemet för kallelse till kontrollbesiktning. Statskontoret är dock tveksamt till om detta är tillräckligt för att uppnå önskad effektivitet i företaget. Statskontorets principiella uppfattning är att ensamrätt att utföra fordonskontroll bör avskaffas och ersättas med ett öppet system med ackrediterade verkstäder. () instämmer i revisorernas förslag om systematiska jämförelser mellan stationerna och i att sådana vore värdefulla för att dra nytta av goda erfarenheter och med dessa som underlag försöka förbättra produktiviteten hos stationer som ligger sämre till. ESV instämmer också i att regeringen bör klarlägga SWEDAC:s tillsynsansvar för verksamhet. () anser att det är svårt att dra några säkra slutsatser av sådana systematiska jämförelser mellan stationerna som revisorerna föreslår. Det är heller inte lämpligt att använda dem för central planering och styrning av verksamheten. RRV anser vidare att det inte är helt nödvändigt att ta med produktivitetsmåtten i uppföljningen av verksamhet, eftersom produktiviteten nära samvarierar med rörelsemarginalen. Sammanfattningsvis bedömer RRV att de åtgärder som föreslås inte kommer att lösa problemet med långa väntetider och minskade rörelsemarginaler. RRV:s bedömning är att problemen kommer att förvärras och att det kommer att bli nödvändigt att kraftigt höja avgifterna för att nedbringa väntetiderna och för att i övrigt klara de kvalitetskrav som ställs på företaget. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) delar revisorernas uppfattning att regeringen bör klarlägga SWEDAC:s tillsynsansvar. SWEDAC anser också att tillsynsansvaret för besiktningsorganen SAQ (nuvarande DNP) och SMP bör preciseras. SWEDAC föreslår att det förtydligas att SWEDAC inte ska hantera enskilda klagomål som avser utfallet av kontrollbesiktningar. SWEDAC föreslår också att får ange de kvalitetskrav som ska uppfyllas i interna kvalitetsarbete. anser att bör koncentrera sig på och effektivisera själva kontrollbesiktningarna. saknar en förklaring av vad som avses med att beslutat koncentrera sig på sin kärnverksamhet, mer än att detta knutits till väntetidernas längd. När det gäller frågan om effektivitetsjämförelser anser verket att systematiska jämförelser normalt inte kan ersätta den effektivitetspress som följer av att verksamheten bedrivs på en marknad med fungerande konkurrens. stöder förslaget att regeringen bör klarlägga SWEDAC:s tillsynsansvar. AB anser att rapporten ger en bra bild av verksamhet, struktur och problemområden. har vidtagit ett antal åtgärder för att förbättra förutsättningarna för bolaget. I syfte att minska antalet fordon som ska besiktigas har regeringen på önskemål av och ändrat inställelsetiden för slutsifferstyrda fordon med slutsiffra 5, till . testar också ett nytt sätt att kalla till besiktningen. Det innebär att ett förslag på besiktningstid finns angiven i kallelsen. Syftet är att studera ombokningsfrekvensen. Vidare har tagit initiativ till att tunga fordon ska kunna besiktigas av personal i exempelvis åkeriföreningars lokaler. En studie ska påbörjas för att utreda möjligheten till mobila stationer i glesbebyggda områden. anser att AB spelar en framträdande roll vad gäller trafiksäkerheten i landet och har en betydande roll när det gäller trafikens miljöhänsyn och fordonsekonomi. För försäkringsbolagens del är bolaget en viktig samarbetspartner exempelvis inom har ingen erinran mot revisorernas förslag. () anser att revisorerna på ett förtjänstfullt sätt analyserar AB verksamhet och de problem företaget har. Så länge kärnverksamhet inte utsätts för konkurrens måste effektiviteten kontinuerligt mätas och utvärderas. MRF tillstyrker de åtgärder som i denna del föreslås av revisorerna. Motormännens R iksförbund stödjer förslaget att förändra kallelseförfarandet samt att genom jämförande studier mellan stationer åstadkomma förbättringar rörande de stora skillnader i produktivitet som föreligger. () instämmer i revisorernas förslag angående kallelsen. MHF framhåller att tankarna om konkurrensutsättning och att denna inriktning sedan förändrades har skapat osäkerhet vad gäller utveckling. instämmer i revisorernas slutsatser och förslag, men anser att huvuddelen av effektivitetsbristerna beror på monopolsituationen. Kungliga Automobil Klubben (KAK) anser att revisorernas analys på ett utomordentligt sätt täcker verksamheten och de problem som föreligger. KAK anser att huvuddelen av de konstaterade effektivitetsbristerna beror på monopolsituationen. Vidare anser KAK att har hög teknisk kvalitet. KAK tillstyrker förslaget om att förändra kallelseförfarandet.