frsrdg · GO04NR1 · 2001-01-01 00:00:00 — angående verksamheten 2000/01 NR1 får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 52:a session samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 3.2 Vismanspanelens rapport 11 3.3 Uppföljning av rekommendationer 12 3.4 Nordiskt informationsfönster 12 3.5 Möte mellan delegationen och samarbetsministern 13 3.7 stipendieordning 2000 14 4 , 6-7 mars 2000 15 5 Barnforum II, i 17 6 Den 52:a sessionen i , 6-8 november 2000 18 6.1 Statsministrarnas redogörelse 18 6.2 Utrikesministrarnas redogörelse 19 6.3 Försvarsministrarnas redogörelse 21 6.5 Frågestund med samarbetsministrarna 30 7.1 Medlemmar och möten 34 7.3 Internationellt samarbete 35 7.4 Ärenden under 52:a sessionen 38 8.2 Medlemmar och möten 43 8.3 Gemensamt seminarium med Nordiska Bioetiska Kommittén, "En nordisk dimension i bioetiken? ", i 43 8.4 Seminarium "Gränssamarbete i ", i 43 8.5 Höring "Främlingsfientlighet och Rasism", i 44 8.6 Övriga aktiviteter och möten 44 8.7 Arbetsgrupper och rapportörer 45 8.8 Ärenden före och under 52:a sessionen 45 9.1 Medlemmar och möten 51 9.2 Ärenden före och under 52:a sessionen 51 10.1 Medlemmar och möten 58 10.3 Ärenden före och under 52:a sessionen 59 11.1 Medlemmar och möten 62 13 , musikpris och natur- och miljöpris 67 Rekommendationer, yttranden och interna beslut antagna vid 52:a session 6-8 november 2000 samt framställningar antagna av presidiet 69 Resolution antagen vid den 9:e parlamentariska Östersjökonfernsen 89 Uttalanden från den 4:e arkitiska parlamentarikerkonferensen 91 , som firar sitt 50-årsjubileum, har genomgått mer genomgripande förändringar än tidigare under sin historia. De dramatiska förändringar i omvärlden som inledde nittiotalet påverkade redan från början rådets verksamhet, men det var först mot mitten av årtiondet som man allmänt såg nödvändigheten av en mer genomgripande förändring av rådets organisation och arbetssätt. De lättast genomförda förändringarna var de ökade kontakterna med de nu självständiga baltiska staterna, vars talmän inbjöds till session redan innan de hade fått sin formella självständighet. Nordiskt samarbete i en ny tid Ett större problem var att några började ifrågasätta relevansen av rådets debatter och arbete i övrigt i det förändrade politiska landskapet. Det var denna diskussion som föranledde rådet att låta en arbetsgrupp under ordförandeskap av Per utarbeta rapporten , som utgjorde grundvalen för den nya organisation och det nya arbetssätt för rådet som beslöts 1995. En förstärkning av partigruppernas ställning och en ny utskottsindelning infördes med ett , ett och ett . Syftet var att åstadkomma både en koncentration till politiskt viktiga eller relevanta områden och en geografisk breddning av rådets verksamhet. Som svar på de omedelbara utmaningarna var omorganiseringen framgångsrik, men problem har senare visat sig bl.a. vad gäller placeringen av olika sakfrågor i respektive utskott. I några fall har man sökt lösa detta genom att bilda en arbetsgrupp med deltagare från mer än ett utskott. Kontakten med regeringssidan har också blivit svåröverskådligare då dess ämbetsmannakommittéer inte motsvarat den nya utskottsstrukturen i rådet. Samma problem föreligger gentemot nationella departement och myndigheter. Till detta kommer att den bildade har en utskottsindelning av traditionellt slag med ämnesvisa utskott och att det före trepelar-indelningen av var lättare att anordna utskottsvisa gemensamma möten med . öppet för världens vindar Mot denna bakgrund tillsatte en vismansgrupp - där från svensk sida statsrådet ingick - för att framlägga ett eller flera scenarier över vilka utvecklingsmöjligheter och tendenser som gör sig gällande i början av nästa årtusende och de krav och önskemål detta föranleder gällande det nordiska samarbetet. Vismansgruppens rapport förelåg som ett dokument vid 52:a sessionen och kommenterades av flera talare i generaldebatten. Debatten vid sessionen gav vid handen att det förelåg en bred parlamentarisk enighet om att rådets struktur måste förändras för att bl.a. förbättra samspelet med de nationella parlamenten. Därför måste man diskutera det politiska sakinnehållet i rådets arbete, så att en reformerad utskottsindelning motsvarar de sakområden som framöver blir prioriterade. Vismansgruppen utgick från en analys av tio utvecklingstrender och deras följder för och det nordiska samarbetet. Utvecklingstrenderna avsåg områdena globalisering, teknologisk utveckling, integration i , säkerhet, demografi och migration, kultur och utbildning, marknad och ekonomi, välfärd, demokrati samt miljö. I rapporten påpekas att de utmaningar globaliseringen och EU:s kommande utvidgning innebär förändrar innehållet i politiken på flera sätt. Flera skäl talar för att man bör frångå den trepelarmodell som präglat rådets struktur . En geografisk indelning av verksamheten är från substanssynpunkt inte hållbar i längden. Europapelaren är en alltför allmän och oklar referens, och nordvästra blir i praktiken det enda "närområdet" sedan de baltiska länderna godkänts som kandidatländer för EU-medlemskap. Därför föreslår vismansgruppen bl.a. att trepelarstrukturen ersätts med "en flexibel temainriktad cirkelstruktur som även är öppen för närområden i öst och grannar i väst" samt att de nationella parlamentsutskotten involveras i . Presidium, ministerråd och partigrupper kommer att diskutera de olika förslagen, och ett beslut förväntas tas vid den 53:e sessionen. En offentlig debatt kring dessa frågor skulle kunna få en gynnsam effekt på det folkliga engagemanget för både nordiskt och europeiskt samarbete om den kunde göra allmänheten mer medveten om sammanhangen mellan det egna landet, , närområdena och . Det gäller att aktualisera den nordiska värdegemenskapen, kombinationen av en mogen välfärdsstat och en fungerande marknadsekonomi, och med den som utgångspunkt finna gemensamma lösningar på problemen både i närområdet och i ett vidare europeiskt perspektiv. Möjligheten att skapa engagemang kring är, som det ofta påpekats i debatten, sannolikt mest beroende av att rådet tar upp ämnen som bedöms som politiskt relevanta, dvs. har aktualitet och bidrar till den nationella politikutvecklingen eller har betydelse för deltagande i och möjlighet att påverka internationella processer. Utvidgningen av rådets aktionsradie både geografiskt och ämnesmässigt har bidragit härtill. Säkerhetspolitiken i vid bemärkelse har kommit att inta en alltmer prominent plats i rådets arbete. Mest har detta gällt generaldebatterna och den har bidragit till att ge dessa större uppmärksamhet i medier. Säkerhetsfrågor har spelat mindre roll i det dagliga arbetet på utskottsnivå, med visst undantag för den organiserade brottsligheten och kärnsäkerheten, som behandlats inom . Men väckte den vänstersocialistiska gruppen ett medlemsförslag om konfliktförebyggande åtgärder och civil krishantering i . Förslagsställarna vill ha en rekommendation till regeringarna att arbeta för en överföring av uppgifter inom den civila krishanteringen från Nato till , att verka för att EU betydligt starkare prioriterar konfliktförebyggande åtgärder och civil krishantering samt stöder målsättningar, att ta initiativ till ett europeiskt nätverk för att samordna människorätts-, freds- och andra humanitära medborgarorganisationers verksamhet samt att verka för ekonomiskt stöd till utbildningen av nordiska demokrati- och människorättsaktivister. Presidiet tillsatte en arbetsgrupp för konfliktförebyggande civil krishantering som enligt sitt mandat bör samverka med relevanta aktörer, t.ex. forskare, organisationer inklusive medborgarorganisationer och liknande, samt höra experter. Arbetsgruppen höll sitt första möte efter sessionen och fortsätter , bl.a. med ett seminarium dit representanter för inbjuds. Presidiet ser detta arbete som en uppföljning av de diskussioner presidiet haft med utrikesministrarna angående konflikter i . Nära samband med säkerhetsfrågorna har den alltmer framväxande främlingsfientligheten och rasismen. Politikerna i rådet har länge varit engagerade i de problem som rasism skapar och ställt kritiska frågor till ministrarna. För att medverka till attityder som mobiliserar försvar av enskilda och grupper som utsätts för ringaktning och förakt, hat, mobbning, diskriminering och förföljelse arrangerades i regi ett seminarium om främlingsfientlighet och rasism i samband med de samlade utskottsmötena i . För att följa upp seminariet har tillsatt en särskild arbetsgrupp mot rasism, främlingsfientlighet, integration och livs-kvalitet i flyktingmottagning i . presidium har också i ett särskilt uttalande mot rasism och nynazism hemställt om att de nordiska regeringarna skall redovisa vad som gjorts i respektive land för att komma till rätta med rasism, främlingsfientlighet och diskriminering i vardagen. Huvudfrågor vid 52:a sessionen Debatten vid den 52:a sessionen visar, att det fortsatt råder stor enighet om värdet och nyttan av det nordiska samarbetet. Generaldebatten kom i stor utsträckning att handla om plats i världen, både genom dess medverkan i EU:s nordliga dimension, som hade undersökts av en arbetsgrupp under presidiet, och de utblickar som grundades på vismansgruppens rapport och den rapport om globaliseringen som presenterades inför sessionen 1999. Vad gäller arbetet inom ser rådet fram mot en handlingsplan från ministerrådet för avvecklande av störande gränshinder. Redan till sessionen 1999 lade rådet fram en rapport om ett gränslöst . Det kommande finländska ordförandeskapet i ministerrådet inger förhoppningen att samarbetet inriktas på att ytterligare vidga medborgarnas möjligheter och rättigheter, vilket bidrar till att det nordiska samarbetet har en starkare folklig förankring än annat internationellt samarbete som de nordiska länderna deltar i. Ett problem som ofta berörs i rådets debatter och utskottens betänkanden är ministerrådets och regeringarnas uppföljning av rådets rekommendationer. Medan regeringarna enligt är förpliktade att lämna meddelanden om sina åtgärder med anledning av rådets rekommendationer ända till dess rådet beslutar att anse rekommendationen slutbehandlad har de senaste årens meddelanden lämnat mycket i övrigt att önska. På grundval av en konsultrapport och förslag av sin kontrollkommitté antog rådet 1999 en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar att bl.a. se över sina rutiner för handläggning och politisk behandling av rådets rekommendationer, att så långt möjligt redovisa effekten av vidtagna åtgärder samt att återinföra ett system där nationella bidrag till meddelandena görs tillgängliga för rådets medlemmar. besvarade rekommendationen i ett meddelande till den 52:a sessionen som kontrollkommittén fann ytterst otillfredsställande. Meddelandet redovisade enligt kommitténs uppfattning ingen som helst åtgärd med anledning av rekommendationen och inte heller några resonemang om varför det som rekommenderas skulle vara omöjligt eller olämpligt att genomföra. Därmed bekräftade man med stor tydlighet att mycket återstår göra vad gäller uppföljningen av rådets rekommendationer. Denna fråga kvarstår sålunda på sessionernas dagordning framöver. Konsultrapporten föranledde också rådet att anta ett internt beslut om uppföljning och förankring nationellt och särskilt i de nordiska parlamenten. Frågan har diskuterats av svenska delegationen som i princip ställt sig bakom rapportens förslag. är ett samarbetsorgan för de nordiska ländernas parlament och regeringar. Samarbetet bygger på en överenskommelse mellan , , , och , det s.k. , och senare genomförda ändringar. Rådet är initiativtagande, rådgivande och kontrollerande. Plenarförsamlingen utgörs av rådets 87 valda medlemmar samt av regeringsrepresentanter och möts till ordinarie session minst en gång . Plenarförsamlingen är rådets högsta beslutande organ. Den skall anta rekommendationer och yttranden, fastställa rådets arbetsordning, utse rådets presidium, bestämma utskottens antal och verksamhetsområden och ange plats och tidpunkt för nästa session. Extra session eller temamöte hålls när presidiet så beslutar eller när minst två regeringar eller minst tjugofem valda medlemmar begär det. Rösträtt i rådet har enbart de valda medlemmarna, dvs. Rådets presidium består av en president och högst tolv andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet utgör rådets högsta beslutande organ då plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet skall bereda övergripande politiska fågor, frågor om den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet och arbetsformer samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. På presidiet ankommer också att leda och samordna rådets verksamhet samt tillse att rådets verksamhet samordnas med verksamhet i de nationella parlamenten och i internationella organisationer. Rådet har tre utskott: , och . Utskotten förbereder ärenden innan beslut fattas av plenarförsamlingen eller presidiet. De behandlar medlemsförslag, regerings- och ministerrådsförslag, berättelser från nordiska institutioner, regeringarnas och ministerrådets meddelanden med anledning av antagna rekommendationer, inkomna skrivelser samt andra ärenden som enligt rådets arbetsordning hör till utskottets ansvarsområde. Kommitténs uppgift är att utöva kontroll över verksamhet som finansieras via nordiska medel och svara för kontrollverksamheten av det nordiska samarbete som plenarförsamlingen beslutar om. Kommittén svarar också för ärenden i samband med tolkningen av och andra nordiska samarbetsavtal samt rådets arbetsordning och andra interna stadganden. uppgift är att förbereda val som beslutas av plenarförsamlingen samt eventuella suppleringsval som presidiet förrättar på plenarförsamlingens vägnar. Varje lands valda medlemmar, suppleanter och regeringsrepresentanter utgör landets delegation i rådet. delegation består av tjugo medlemmar och tjugo suppleanter, valda av , samt de av regeringen utsedda representanterna. till delegationen förrättas och gäller för tiden till nästa val. Delegationen utser inom sig ordförande, vice ordförande och ett arbetsutskott. Rådets medlemmar och suppleanter väljs av parlamenten med hänsyn till partiernas styrkeförhållanden. Fördelningen av förtroendeposter liksom olika ärenden under behandling dryftas och förbereds i partigrupperna inför beslut i rådets organ. Det finns fyra partigrupper i rådet, Konservativa gruppen, Mittengruppen, Socialdemokratiska gruppen och Vänstersocialistiska gruppen. (), ordförande () (), vice ordförande () () () () () (v) () () () () () () () () () () () Per () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () Ordförande i den svenska delegationen är () och vice ordförande (). I arbetsutskottet ingår förutom ordföranden och vice ordföranden (), (), () och (). Fördelning på utskott m.m. () (v) () () (), vice ordförande () (), vice ordförande () () () Per () () () (), vice ordförande (), ordförande () Delegationen och dess arbetsutskott har under verksamhetsåret hållit fyra respektive sju möten. Delegationen har vid sina möten diskuterat och följt upp rådets olika aktiviteter som t.ex. temakonferensen , Barnforum II i och seminariet om rasism och främlingsfientlighet i . I såväl arbetsutskottet som i delegationen har särskild uppmärksamhet ägnats förberedelserna, genomförandet och uppföljningen av 52:a session, som ägde rum i . Frågan om ett nordiskt informationsfönster i är ett annat ämne som diskuterats i delegationen. Till delegationens möte hade statsrådet inviterats i sin egenskap av medlem i den s.k. Vismanspanelen. informerade om att vismansgruppen hade för avsikt att framlägga sin rapport till rådets session i . Gruppen hade startat med att undersöka och därefter ägnat sig åt en trendbeskrivning av det nordiska samarbetet och kommit fram till tolv viktiga trender som formar samhällsutvecklingen i . Vid delegationens möte anförde samarbetsminister att vismansgruppens rapport skulle presenteras vid 52:a sessionen av , dansk samarbetsminister. Han underströk att förslagen i rapporten inte var något uttryck för regeringarnas uppfattning utan att avsikten med rapporten var att väcka debatt och avlyssna bl.a. parlamentarikernas synpunkter. Ordförandelandet skulle lägga fram förslag om rapportens fortsatta behandling. Från delegationens sida framfördes önskemålet att rapporten skulle behandlas i nära samarbete mellan rådet och ministerrådet. Delegationen diskuterade vid sitt möte uppföljningen av rekommendationer. Anledningen var att rådet vid den 51:a sessionen antagit ett internt beslut om uppföljningen. Proceduren för främst nationell uppföljning hade undersökts i en särskild konsultrapport som legat till grund för rådets beslut. Delegationen ställde sig bakom flertalet av de i rapporten framlagda förslagen. För att förbättra rådsmedlemmarnas insyn när det gäller regeringarnas åtgärder med anledning av rekommendationerna bör i alla länder införas rutinen att de bidrag till meddelandena som utarbetas i regeringskanslierna i sin helhet skickas till de nationella rådsdelegationerna för kännedom. För att uppnå en bättre samordning av arbetet i de internationella parlamentarikerförsamlingarna bör i varje parlament anordnas för dessa gemensamma informationsmöten, om sådana ej redan förekommer. Här-igenom skulle risken för dubbelarbete särskilt när det gäller närområdes- och Europasamarbetet undvikas. Det nordiska samarbetet debatteras i parlamenten på grundval av regeringens respektive den nationella rådsdelegationens berättelse. Debatten bör om möjligt hållas strax före en rådssession. bör användas oftare. För att fortlöpande informera varandra om pågående arbete bör i alla länder etableras ett regelbundet samråd mellan tjänstemän i de nationella rådssekretariaten och de nordiska kontaktpersonerna i departementen eller ministerierna. Delegationen och arbetsutskottet har vid ett antal möten diskuterat frågan om finansieringen av Arena , ett nordiskt informationscenter i regi och planerna på ett informationsfönster i finansierat över den samnordiska budgeten. Vid delegationens möte informerade ambassadråd Per om den aktuella situationen när det gällde det nordiska informationsfönstret i . Det framkom att samarbetsministrarna senare samma månad skulle diskutera möjligheten att upprätta nordiska informationsfönster i de nordiska huvudstäderna. Vidare att samarbetsministerns ambition var att säkra Arena fortbestånd till dess att det nya fönstret öppnar i . Vid möte med delegationens arbetsutskott informerade direktör om att förhandlingar nu pågick om att etablera ett nordiskt informationsfönster i Arena nuvarande lokaler. Förhoppningen var att verksamheten skulle komma i gång . uttalade sin tillfredsställelse över frågans positiva lösning och noterade att detta bredare koncept skulle kunna bidra till att skapa ett forum för nordisk samhällspolitisk debatt och ge en förstärkning i undervisningen om de nordiska länderna och det nordiska samarbetet. Möte mellan delegationen och samarbetsministern Samarbetsminister hade inbjudits till delegationens möte . Samarbetsministern var förhindrad att delta och hade ersatts av statssekreterare som informerade om samarbetet i närområden samt om den bilaterala gränsproblematiken i bl.a. . Även budgeten berördes och härav framkom att vissa omprioriteringar skulle göras inom den nordiska budgeten till förmån för projektet . Delegationen framförde för sin del att man tidigare diskuterat anslaget till projektet och att man gärna såg att anslaget till projektet höjdes och att anslagen blev treåriga för att underlätta framtidsplaneringen. Vid möte informerade den nordiske samarbetsministern om viktiga frågor inför 52:a session och om Nordiska ministerrådets planer . Samarbetsministern berörde också budgeten och framförde att det funnits olika uppfattningar om behovet att utöka budgetramen. Delegationen informerades också om det pågående arbetet med att kartlägga olika former av gränshinder i syfte att finna åtgärder för att undanröja dessa. Vid den svenska delegationens möte uppdrogs åt sekretariatet att tillsammans med och eventuellt andra aktörer framlägga förslag till aktiviteter inför . beslöt vid möte att anta nedanstående förslag till aktiviteter under jubileumsåret: Interaktiv resa i , ett samnordiskt projekt som riktar sig till skolbarn Demokratiseminarium i samband med i Seminarium i med medverkan av nuvarande och tidigare medlemmar i svenska delegationen samt representanter för de politiska ungdomsförbunden. Inom ramen för stipendieordning besökte ryska och baltiska parlamentariker och . Temat var jämställdhet. Delegationen har också tagit egna initiativ och inbjudit relevanta personer till delegationens möten. Så t.ex. har direktör informerat om Nordiska Ekumeniska Rådet, som är ett samarbetsorgan för alla kristna kyrkor och samfund i . Representanter för har också varit inbjudna till delegationen för att presentera sin verksamhet och särskilt då informerat om Arena situation och det av finansierade projektet . Hallå är en gratis servicetelefon till nordbor som reser eller pendlar mellan de nordiska länderna och som fastnat i den nordiska byråkratin. Professor och redaktörerna var inviterade till arbetsutskottet för att presentera bokprojeketet "i sicksack". Boken, som senare utgivits, behandlar tre spårbyten inom nordiskt samarbete. Vid arbetsutskottets möte informerade informationschef och rådssekreterare om och Nordiska ministerrådets gemensamma informationsverksamhet. Bland annat informerades om förändringen av "Politik i " från en månatlig tidning till ett magasin med olika temanummer som utkommer . Vidare informerades om utvecklingen av rådets och ministerrådets gemensamma hemsida. , 6-7 mars 2000 arrangerade en konferens om "Viden og vækst i . Strategi for det 21. Århundrede" i . I konferensen deltog parlamentariker och ministrar från de nordiska länderna samt experter och företagsledare från såväl som utanför . Konferensen berörde ett stort antal frågor och fokuserade bl.a. på vilka insatser som krävs för att stärka och utveckla som en kunskaps- och tillväxtregion, hur framtidens arbetsmarknad ser ut, hur man med hjälp av ny teknik kan främja utbildning och sysselsättning i glesbygden och hur man uppnår en hög livs-kvalitet och en stabil arbetsmarknad i . Flera av de frågor som de gästande forskarna och företagsledarna ställde berörde globalisering, gränshinder samt arbetslivets förändring. I sitt öppningsanförande påminde president om drivkrafterna i det nya kunskapssamhället och de krav som ställs på parlamentariker som skall kunna formulera framtidens politik. Presidenten lade särskild vikt vid att det nordiska samarbetet även skulle vara en viktig arena för utveckling av mål och metoder för kvalitetsarbetet i skolan. Hon pekade på klara samband mellan allmän utbildningsnivå och ekonomisk tillväxt i ett samhälle. Inom konferensens första tema potential i dagens världsbild medverkade professor från med ett föredrag om Kunskapssamhället och globaliseringen. Hennes huvudfrågor rörde sig kring forskningsetiken och behovet av skärpning inom offentlig eller allmän moral vad gäller riktlinjer för nya regelverk för vetenskapligt arbete. fördelar och möjligheter - dagens status redovisades av vice talmannen vid som konstaterade att man uppnått många goda resultat inom det nordiska samarbetet, men att det behövs mer dynamik. Han beklagade att man fortfarande inte kunnat åstadkomma enkla lösningar för att förbättra den nordiska samhörigheten, som t.ex. gratis tillgång till varandras TV-program. Men han såg också nya möjligheter för att vitalisera det nordiska samarbetet och pekade på det ökade intresset för historia bland nordbor. Han såg också det ökade intresset för som ett samarbetsfält. Avslutningsvis såg Haarder stora möjligheter i det ökade utbudet för unga att studera i ett annat nordiskt land.