frsrdg · GO04NR1 · 2001-01-01 00:00:00 — att en grupp tillsätts med experter, inklusive representanter för frivilligorganisationer, med uppdrag att kartlägga situationen för frivilligorganisationerna i närområdena, bedöma möjligheterna till samarbete och att lämna förslag till en samlad nordisk strategi för samarbetet med de frivilliga organisationerna samt att det som ett led i arbetet att förstärka de ungdomspolitiska nätverken i närområdena arrangeras ett seminarium för baltiska, nordiska och ryska ungdomar om demokratins villkor i . Deltagandet bör omfatta ett brett spektrum av frivilliga organisationer som arbetar med samhälleliga frågor, bl.a. miljöfrågor och sociala frågor. Mittengruppen hade väckt ett medlemsförslag om inrättande av en nordisk informationspunkt i . En informationspunkt skulle bl.a. ta hand om ungdoms- och studentutbyte med , bidra till genomförande av närområdesprojekt och allmänt vara en knutpunkt för informationsutväxling mellan de nordiska länderna och . Informationspunkten upprättas med sikte på etablering av ett egentligt nordiskt informationskontor så raskt som möjligt. Förslagsställarna hänvisade till de positiva erfarenheterna av informationskontoren i , , och och ansåg att geografiska närhet till gjorde det till ett speciellt intressant område för rådet. Utskottet ansåg också att borde inkluderas i arbetet med handlingsplanen för barn och unga i närområdena. Vidare fanns ett stort behov av bl.a. informationsinsatser riktade till barn och unga för att förhindra fortsatt spridning av hivsmitta och minska narkotikamissbruket. Den utveckling som skett i samband med att enligt den lag som president infört om som en ekonomisk frizon var mycket intressant i ett nordiskt perspektiv men hade inte fått avsett resultat i form av stark tillväxt i näringslivet i regionen. De utländska investeringarna var begränsade och det fanns stort behov av bistånd för rådgivning och marknadsföring gentemot potentiella investerare. En viktig orsak till problemen var isolering från omvärlden. Utskottet, som från ministerrådet fått besked om att man inlett diplomatiska sonderingar för att etablera en informationspunkt, beslöt efter sina kontakter med att föreslå att presidiet skulle avge en framställning enligt vilken rekommenderar att möjligt etablera en nordisk infopunkt i Kalinin-grad (framst. nr 1). Bioetik samt livsmedelssäkerhet "från jord/fjord till bord" hade till överlämnat ett ministerrådsförslag om handlingsprogram för nordiskt jord- och skogsbrukssamarbete 2001-2004. Ovanstående rubrik härrör från en ministerkonferens om livsmedelssäkerhet . I det nya programmet presenteras följande prioriterade områden: bärkraftigt/hållbart jordbruk, bärkraftigt/hållbart skogsbruk, genetiska resurser och biologisk mångfald, livsmedelssäkerhet och landsbygdsutveckling. Produktionen i jord- och skogsbruk förklaras vara av väsentlig betydelse för sysselsättning och ekonomi och därmed för landsbygdens vitalitet. Konsumenterna skall tryggt kunna äta nordisk och importerad mat i förvissning om att den producerats utifrån höga kvalitetskrav rörande etik, djurhälsa och djurvälfärd, arbetsmiljö och näringsinnehåll samt frihet från föroreningar. uttrycker sin avsikt att fortsatt aktivt använda det nordiska samarbetet för att uppnå genomslag för gemensamma nordiska värderingar och intressen i internationella sammanhang. Programmet konkretiserar de målsättningar som lagts fast under arbetet med den kommande strategin för ett hållbart . Stor vikt läggs vid samarbetet med närområdet i öster, där en gynnsam landsbygdsutveckling med utveckling av basnäringarna är en förutsättning för en demokratisk och stabil samhällsutveckling. Detta samarbete är också kopplat till österut. Inom området livsmedelssäkerhet skall aktivt samverka för att påverka den europeiska dagordningen. Internationellt skall medverka till att ge reellt innehåll åt hållbarhetsbegreppet i , bl.a. inom skogs- och genresursområdena. Det noteras att de internationella konventionerna om biologisk mångfald, klimatkonventionen och ökenkonventionen innehåller åtaganden som med fördel kan behandlas i ett regionalt nordiskt perspektiv. Utskottet konstaterade att ministerrådsförslaget hade en hög ambitionsnivå inom en relativt begränsad budget - för , innebärande en liten förstärkning - och utgjorde ett värdefullt bidrag till arbetet för ett bärkraftigt och en positiv landsbygdsutveckling i . Utskottet tillstyrkte de föreslagna styrmedlen och den organisatoriska uppbyggnaden, innebärande bl.a. inrättande av ett nytt organ, Nordiska genresursrådet för rådgivning, bl.a. om hur de nationella programmen skall ansluta till det nordiska arbetet. För genomförande av programmet erfordrades dels nordiska resurser, dels en omfattande nationell medfinansiering. Denna förutsatte en god nationell förankring och en förståelse för behovet av samnordiska insatser. Det kunde vara önskvärt med en insats från sida för att åstadkomma en förankring av programmet i de nationella parlamenten. På utskottets förslag antog rådet en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar (nr 16) att införa ett nätverk på myndighetsnivå nationellt för att ge snabb information när det inträffar fall som hotar livsmedelssäkerheten och verka för att det inom EU byggs upp motsvarande nätverk. På utskottets förslag antog rådet dessutom en rekommendation till (nr 17) att fastställa ministerrådsförslag B 196/när med beaktande av de synpunkter som framförts i utskottets betänkande över förslaget. hade överlämnat ett ministerrådsförslag om strategi för det nordiska fiskerisamarbetet 2001-2004, som avlöser det tidigare programmet för fiskerisamarbete 1997-2000. Strategin omfattar alla aspekter på livsmedel med ursprung i fiskeri eller akvakultur. Den överordnade målsättningen för fiskerisamarbetet är att verka för en bärkraftig utveckling i fiskerisektorn i de nordiska länderna, samt en god havsmiljö som grund därför. Därmed säkras konsumenternas möjligheter att välja sund och säker mat av god kvalitet. Skyddet av de nordiska ländernas ekosystem och en bärkraftig utveckling av havets levande resurser utgör följaktligen grundläggande element i det nordiska fiskerisamarbetet. Strategin tar sin utgångspunkt i statsministrarnas deklaration "Ett hållbart ", som bl.a. fastslår att nuvarande och kommande generationer skall säkras ett tryggt och sunt liv, att ett bärkraftigt samhälle måste vila på demokrati, öppenhet och deltagande, att den biologiska mångfalden och ekosyste-mens produktivitet skall bevaras samt att förnybara resurser måste utnyttjas inom ramarna för deras produktionskapacitet. Utskottet såg ministerrådsförslaget som ett viktigt bidrag, tillsammans med övriga sektorsprogram, till arbetet inom ramen för ett hållbart . Tillgången på rikliga havsresurser var en grundläggande faktor för att bevara underlaget för bosättningen i Nordens kustområden, och fiskens betydelse som livsmedel torde komma att öka . Fiskerisektorn spelade, tillsammans med jord-, skogsbruks- och livsmedelssektorn, en mycket viktig roll för bärkraft/hållbarhet. Åtgärder för att minska utsläpp och tillförsel av föroreningar i havet samt att utreda de mekanismer som ledde till föroreningar var viktiga uppgifter. Utskottet påpekade att uppnående av ministerrådets målsättningar förutsatte en modernisering och gemensam anpassning av de nordiska ländernas fiskeri-, jord-, skogsbruks- och livsmedelssektorer till de framtida kraven. Det var också av stor vikt att ministerrådet genomförde målsättningarna vad gällde medverkan till en gynnsam utveckling i närområden samt europeiskt och internationellt samarbete kring livsmedelssäkerhet, inom genresursområdet, om biologisk mångfald m.m. Ett annat viktigt steg i en hållbar förvaltning var att verka för en gemensam syn på och förpliktande avtal om selektiva fångstredskap. Slutligen påpekade utskottet att förslaget ej var fullfinansierat och att det för att öka möjligheterna till nationell medfinansiering kunde vara önskvärt med en insats från sida för att åstadkomma en förankring av programmet i de nationella parlamenten. På utskottets förslag antog rådet en rekommendation (nr 18) till ministerrådet att med beaktande av de synpunkter som framförts i betänkande över ministerrådsförslag B 197/när fastställa strategin för det nordiska fiskerisamarbetet 2001-2004. Den socialdemokratiska gruppen hade väckt ett medlemsförslag om havets miljöproblem och hållbar förvaltning av fiskeresurserna. Förslagsställarna påpekade att fisket och fiskerinäringen var mycket viktiga näringssektorer i och hade stor betydelse inte minst inom kustområdena. av all fisk som konsumerades inom EU kom från de nordiska havsområdena , , , och . Värnet om de resurserna var följaktligen ett stort gemensamt ansvarsområde för . Fiskerinäringen var numera medveten om miljöproblemen och vikten av att säkra ett bärkraftigt utnyttjande av havets resurser samt att eko-systemet kvalitetsmässigt måste förbättras. Genom att tillämpa försiktighetsprincipen och undvika exploatering av resurser togs hänsyn till miljömässiga och biologiska variationer samt de ekologiska aspekter som fisket i sig kunde förorsaka. Det största hotet mot fisket var troligen föroreningarna av haven. Då omvärlden ofta inte kände till miljöförhållandena i havet och villkoren för det nordiska fisket borde en informationskampanj bedrivas på internationellt plan härom samt rekommendationer för konsumtion av fisk mot bakgrund av näringsmässiga aspekter och även med hänsyn till fångstplats och innehåll av främmande ämnen ges. Utskottet fann att medlemsförslagets problemställningar hade stor relevans för en kommande satsning på ett hållbart och var enigt med förslagsställarna om stora ansvar för havets resurser. Det var hög tid att kraftfullt verka för en minskning av tillförseln av främmande ämnen till havet och för en enhetlig förvaltning av havsområdena. Denna förvaltning borde i första hand byggas på samverkan mellan befintliga internationella samarbetsorgan. Vidare behövdes ytterligare forskning om fiskets påverkan på andra organismer och bottendjurliv liksom även dokumentation av hur andra mänskliga aktiviteter påverkade havsmiljön (långtidseffekter av främmande ämnen, ballastvatten etc.). Det var också angeläget att öka konsumenternas kunskap om fisken som föda. På utskottets förslag antog rådet en rekommendation (nr 23) till att säkra ett nordiskt tvärsektoriellt engagemang för att kommande Nordsjökonferenser prioriterar frågeställningen om att reducera föroreningarna till haven, att på ett tvärsektoriellt plan (fisk, konsument, livsmedel och miljö) dokumentera föroreningstillståndet för att säkra att fisk från hav är sund och säker mat, att i relevanta internationella organ verka för utveckling av en mer enhetlig förvaltning av havsområdena med en samlad värdering av alla viktiga påverkande faktorer, att verka för utveckling och enhetligt bruk av selektiva fångstredskap och att genom medverkan av relevanta sektorer, t.ex. konsument, fiske, skola och ungdom, kultur och information, initiera en informationskampanj om sund och säker mat från hav. Utskottet har prioriterat IT-frågor och frågan om social dumping samt skatteharmonisering inom EU. Utskottet har även följt upp utvecklingen inom tidigare prioriterade områden såsom WTO-förhandlingarna, konsument- och livsmedelsfrågorna samt öppenheten i EU. Svenska medlemmar i har varit (), vice ordförande, (), Per () och (). har hållit fem möten. Vid mötet i fick utskottet en redogörelse för aktuella IT-frågor. Vid utskottets möte i debatterades bl.a. EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna med inledning av talman. Under utskottets sommarmöte i /Jakobstad hölls en framtidsdebatt "2050" där ordföranden för framtidsutskott i , riksdagsman , och Europaparlamentarikern inledde. möttes även i och i . besökte utskottet för att informera sig om lagstiftningen avseende skatteharmonisering och frågan om svindel inom EU samt de institutionella reformerna och utvidgningsprocessen. Ambassadör informerade utskottet om det förestående svenska ordförandeskapsprogrammet. Utskottets arbetsgrupp om IT-frågor, som leddes av , lämnade en slutrapport där gruppen pekade på ett antal centrala områden där det finns skäl att intensifiera det nordiska samarbetet. I rapporten föreslås en höjd ambitionsnivå för det nordiska samarbetet inom IT-området, mot bakgrund av de nordiska ländernas framskjutna position och unika möjligheter att etablera sig som en stor, dynamisk och avancerad region i den nya ekonomin. Arbetsgruppen har i rapporten formulerat fem mål som bör vara vägledande för det fortsatta nordiska samarbetet: IT ska vara ett verktyg tillgängligt för alla invånare i de nordiska länderna. Hela ska vara ett attraktivt område för etablering av och investering i kunskapsintensiva företag. Genom IT ska stärka sin position som en region med hög och jämn utbildningsnivå. ska vara föregångare i användningen av IT för att förnya social service. ska gemensamt använda IT för att stärka insyn och delaktighet samt den nordiska identiteten. Som ett resultat av arbetsgruppens arbete väcktes fyra utskottsförslag som behandlades under den 52:a sessionen. Utskottets arbetsgrupp om social dumping lämnade även en slutrapport . Arbetsgruppen begränsade sin analys till EU/EES-området och förhållanden som berör . Den definition av begreppet social dumping som arbetsgruppen använde var: "Social dumping uppstår när företag medvetet utnyttjar orimliga löne- och arbetsvillkor i andra länder, eller villkor som är sämre än de normala i det egna landet, för att vinna fördelar i konkurrensen med andra företag, och detta leder till arbetslöshet eller försämrade villkor för företagare och anställda inom den aktuella branschen." Arbetsgruppen konstaterade i rapporten att generellt sett är social dumping inget omfattande problem på de nordiska arbetsmarknaderna. Den kommande utvidgningen av EU:s medlemskrets gör det dock angeläget att bevaka arbetsmarknadsaspekterna både avseende vilka villkor som kommer att gälla i de nya medlemsländerna och vilka effekter utvidgningen kan få för de nordiska arbetsmarknaderna. Gruppen föreslår fortsatt arbete på två huvudområden: Den illegala arbetsmarknaden och Förberedelser för en utvidgning av EU/EES. Som ett resultat av arbetsgruppens arbete väcktes ett utskottsförslag avseende social dumping i EU/EES. Förslaget behandlades under den 52:a sessionen. Vid utskottets möte tillsattes fyra nya arbetsgrupper. Arbetsgruppen om en tematiserad arbetsmarknadsrapport skall i enlighet med den vid 52:a sessionen antagna rekommendationen, nr 10, utarbeta förslag till ämne/ämnen sysselsättningsdebatt. Arbetsgruppen om en nordisk stadga för små och mellanstora företag tar utgångspunkt i Europeiska stadgan för små och mellanstora företag och skall bidra till att skapa en bättre grund för den nordiska uppfinnar- och egenföretagarkulturen. Arbetsgruppen om EU:s regionalpolitik skall undersöka principerna och grunderna för . Arbetsgruppen om näringslivsbeskattning skall inhämta upp-lysningar och jämföra skatter och avgifter inom olika branscher och sektorer. Ärenden före och under 52:a sessionen har behandlat sju medlemsförslag och tre ministerrådsförslag. överlämnade ett ministerrådsförslag om kapitalförhöjning för Nordiska utvecklingsfonden (NDF), deltagande i skuldsaneringsinitiativet HIPC, övergång till euro i räkenskaps- och kapitalvaluta och motsvarande ändringar i statuterna. hade inga erinringar mot ministerrådsförslaget (nr 4). En uppföljning av temakonferensen "Viden og vækst i " överlämnade ett ministerrådsförslag om program för samarbete på arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdet - 2004. I förslaget underströks att det är centralt för det nordiska samarbetet att man i länderna i stigande grad fokuserar på områden som "individens sysselsättningsförmåga, arbetslivets förändring och kompetensutveckling". Fram t.o.m. har valt att koncentrera sig på fyra huvudmål: full sysselsättning, det goda arbetet, avskaffande av gränshinder i och främjande av den nordiska välfärdsmodellen, det europeiska perspektivet och samarbetet med närområdena. gjorde vid sin behandling av ministerrådsförslaget fyra generella kommentarer: Det saknades på flera ställen konkretiseringar av de uppställda målen, det saknades strategiska målsättningar för hur integrationen av flyktingar och invandrare skulle ske, utskottet ansåg att det borde fokuseras på kunskapsekonomins effekter på utbud och efterfrågan av arbetskraft samt att en prioritering borde ske av inom vilka arbetsmarknadspolitiska områden man vill göra en särskild insats i förhållande till nuvarande (implementering) och kommande EU-lagstiftning. Programmet antogs med beaktande av utskottets synpunkter (nr 9). antog en rekommendation till om att lämna en årlig sysselsättningsredogörelse till vilket även har skett. Debatten om sysselsättningsredogörelsen finns återgiven i det tryckta protokollet. Mot bakgrund av att den årliga sysselsättningsredogörelsen inte har ansetts fungera i enlighet med intentionerna valde att avskriva den tidigare rekommendationen (9/1996/euro) och omformulera sina önskemål till de nordiska ländernas regeringar att utarbeta ett bakgrundsmaterial till en tematiserad arbetsmarknadsrelaterad debatt på sessionen där ämnet/ämnena för debatten formuleras av (nr 10). Som ett resultat av arbetet med IT-frågor behandlades under sessionen fyra utskottsförslag. Det första förslaget utmynnade i en rekommendation om en nordisk infrastrukturstudie, digitala signaturer vid e-handel och gemensamma lösningar avseende utvecklingen av regelverk för kryptering (nr 11). Det andra förslaget utmynnade i en rekommendation om att genomföra en studie av den nordiska innovationsmiljön inom IT-teknologin och identifiera möjligheter för uppbyggnaden av gränsöverskridande makroklusters (nr 12). Det tredje förslaget utmynnade i en rekommendation om IT-redskap och direktdemokrati i (nr 13) och det fjärde förslaget i en rekommendation om att inrätta en extern IT-expertgrupp som skall fungera som rådgivande organ för (nr 14). Som ett resultat av arbetet med social dumping i EU/EES behandlades under sessionen ett utskottsförslag som utmynnade i en rekommendation om att genom erfarenhetsutväxling utarbeta kontrollsystem för bekämpande av företag som använder sig av illegal arbetskraft i , införa och samordna stränga sanktioner så att det inte lönar sig att rekrytera illegal arbetskraft, arbeta för att de nya medlemsländerna i EU kan bygga upp kontrollmyndigheter och fackliga organisationer så att de vid inträdet i EU kan uppfylla gällande EU-direktiv rörande arbetsmarknadsförhållanden samt att överväga hur EU:s struktur- och regionalfonder kan användas till förbättring av arbetsmarknadsförhållanden i de nya medlemsländerna så att EU-direktiven följs och att det därmed inte skapas orimliga konkurrensvillkor (nr 15). Bioetik samt livsmedelssäkerhet från jord/fjord till bord hade till översänt ett förslag till handlingsprogram för det nordiska livsmedelssamarbetet fram . Ministerrådsförslaget är utarbetat mot bakgrund av Nordiska ministerrådets konferens om säker mat. Ramarna för samarbetet är en helhetssyn "Fra jord/fjord til bord". Målet är att säkra en höjd nivå för livsmedelssäkerhet och kvalitet utan att lägga onödiga hinder i vägen för fri handel över gränserna och lika konkurrensvillkor. anser att det överordnade målet måste vara att fasthålla och utveckla en yrkesmässig beredskap i de nordiska länderna på de toxikologiska, mikrobiologiska, kemiska och näringslivsmässiga områdena. Det skall fokuseras på följande områden: antibiotikaresistens, zoonos-bekämpning, nya livsmedel (särskilt GMO), bättre konsumentinformation, näringsriktig kost och stöd till utvecklingen i närområden. framförde att man är mycket nöjd med förslaget till handlingsprogram som innehållsmässigt ligger i förlängningen av de rekommendationer som antog 1998. Utskottets synpunkter på förslaget var att de nordiska länderna skall arbeta för att säkra en restriktiv tolkning av försiktighetsprincipen. Utskottet förväntar sig ett samarbete avseende utveckling av livsmedelskontroll och uppmanar att avsätta medel till ökad forskningsinsats avseende riskvärderingar och ser fram emot att få höra hur avser att vidareutveckla samarbetsmöjligheterna avseende utbyggnad av databaser på detta område. Med beaktande av utskottets synpunkter antogs handlingsprogrammet (nr 19). () och () hade väckt ett medlemsförslag med utgångspunkt i att de nordiska ländernas regeringar utarbetar en strategi för hur man inom EU/EES får obligatorisk GMO-märkning på alla livsmedel, skärpning av nuvarande märkningsregler för majs och sojabönor, förbättringar av regelverket rörande produktsäkerhet, intensifiering av det skadeförebyggande arbetet, effektivare marknadskontroll och märkning av ursprungsland för allt kött samt att rekommenderar att i de nordiska handlingsplanerna för livsmedelssäkerhet och konsumentskydd tillföra åtgärder i enlighet med förslaget. föreslog vid sin behandling av medlemsförslaget att rekommenderar att med utgångspunkt i slutdeklarationen från ministerkonferensen om säker mat arbeta för en mycket restriktiv politik i förhållande till godkännande av marknadsföringstillstånd för genmodifierade livsmedel samt att med utgångspunkt i slutdeklarationen från ministerkonferensen för säker mat arbeta för att säkra konsumenternas fria val av livsmedel, också det fria val som kan vara betingat av etiska förhållanden och som därför förutsätter att livsmedel märks, om det i produktionsledet har använts genmodifierade innehållsämnen (nr 22). Rådet beslöt i enlighet med utskottets förslag. Svensk medlem och tillika ordförande för kontrollkommitté har varit (). har haft sex möten. huvudsakliga uppgift är att utöva den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras över Nordiska ministerrådets budget inklusive de nordiska institutionerna, utföra särskilda kontrolluppgifter, kontrollera och godkänna årsredovisningar och revisionsberättelser inom ministerrådets verksamhetsområde samt granska rådets redovisningar och revisionsberättelser. Medlem i presidiet kan inte vara medlem av kontrollkommittén. Kommittén har funnit det lämpligt att komplettera den granskning som genomförs på grundval av inkommen rapportering genom särskilda granskningsprojekt, s.k. kontrolluppgifter. En av kontrolluppgifterna 2000 har avsett uppföljningen av konferenser, seminarier, höringar och rapporter, dvs. de aktiviteter som i enlighet med reform-arbetet arrangerar utöver rådets ordinarie mötesverksamhet. En annan kontrolluppgift har varit att belysa hur NORDJOBB-verksamheten utvecklats , bl.a. vad gäller information till ungdomar, antal ansökningar och deltagare. har även slutfört arbetet med kontrolluppgift att granska huruvida inriktningen på Nordiska kulturfondens bidragsgivning stämmer med de ursprungliga intentionerna och huruvida bestämmelser och riktlinjer kan behöva ses över. Kommittén har också fortsatt sitt arbete med effektivitetsgranskningen av rådets verksamhet. Kommitténs ordförande har deltagit i möten mellan presidenten och utskottsordförandena i syfte att utväxla erfarenheter av olika arbetsformer och ge information om pågående verksamhet i respektive organ. Kommittén har också i syfte att förenkla arbetet fortsatt uttalat önskemål om en standardiserad utformning av olika rådsdokument. Kommittén har granskat revisionsrapporterna rörande , Nordiska ministerrådets och Nordiska kulturfondens verksamheter och räkenskaper och konstaterar med tillfredsställelse att ett omfattande arbete igångsatts och till stora delar genomförts i syfte att stärka de ekonomiska och administrativa rutinerna på olika nivåer och förbättra styrning och uppföljning inte minst beträffande institutioner och projekt.