frsrdg · GO04Rr10 · 2001-01-01 00:00:00 — Ny pedagogik och nya undervisningsformer, som problembaserad inlärning och IT-stöd i undervisningen, kan ge ny innebörd åt möten mellan studenter och lärare. Trots en i grunden positiv inställning till denna kvalitetsaspekt är många remissinstanser skeptiska eller avvisande till att ge studenternas lärartid en alltför framträdande inverkan på utbildningen via t.ex. fastställda mål och mått. Men undantag finns. ser med tillfredsställelse om regeringen ställer upp mål för undervisningstäthet. skulle sådana mål förmodligen leda till en omformulering av högskolans mål och ge incitament till förändringar av resurstilldelningssystemet. framhåller att dagens situation i längden är ohållbar. Resultat av högskolans grundutbildning I rapporten konstaterar revisorerna att det finns flera begränsningar i de resultatmått som används för högskolans grundutbildning. Prestationsgrad ger på aggregerad nivå information om prestationer av studenter och lärosäten. Men måttet ger inte information om vare sig enskilda studenters prestationer eller om utbildningsnivå för genomförda prestationer. Prestationsgraden har varit relativt . Vid utbildningens expansion innebär detta att ett större antal studenter fullföljer påbörjad utbildning med godkända tentamina. Men det betyder också att ett större antal studenter inte gör det. Regeringen har inte analyserat och redovisat vare sig orsaker bakom dessa förhållanden eller vidtagna åtgärder. Med högskolereform fick examina en central betydelse för kvalitetskrav på högskolans grundutbildning. Kvalitetskrav för olika examina anges i den s.k. examensordningen. Den genomsnittliga studietiden för en examen är lång och har också förlängts. Antalet examina är också ett osäkert resultatmått. Någon mer ingående analys av skillnader eller förändringar i examensfrekvens har inte genomförts av vare sig regeringen eller . Regeringens signaler till lärosätena om betydelsen av att följa upp och analysera grundutbildningens resultat är också oklara. Revisorerna föreslår att regeringen initierar analys och diskussion om nya eller alternativa resultatmått samt att regeringen tar fram ett underlag för hur utbildningens resultat kan förbättras. Flertalet remissinstanser yttrar sig även i denna fråga. Många instämmer i revisorernas förslag som man påpekar de svårigheter som är förknippade med att hitta relevanta och rättvisande resultatmått. Alla mått har begränsningar. Som redan har framgått inledningsvis, uttalar sig några remissinstanser -bl.a. och - kritiskt om regeringens återrapporteringskrav. menar att det är uppenbart att regeringen inte har haft som ambition att belysa effekten av en utbyggd högskola med minskade resurser. uppfattar kraven på återrapportering som alltmer omfattande och även spretiga som tidsplanerna är orealistiska. En helhetssyn efterlyses i kraven på återrapportering. menar också att det förhållandet att flera av lärosätena inte når upp till takbeloppen i sig fungerar som pådrivande för att följa upp verksamheten. Flera remissinstanser motsätter sig också bestämt av regeringen fastlagda prestationsmål för utbildningen. Flera uttalar sig för att möjligheterna att utveckla alternativa kvalitetsmått studeras samt att orsakerna till en relativt sett minskande examensfrekvens påpekar att det är en begränsning att enbart magisterexamina och inte också kandidatexamina följs upp. Den senare gruppen menar högskolan har väl så stor betydelse vid högskolans expansion. Frågan om prestationsgrad orsakar flera kommentarer. Många, bl.a. , och ifrågasätter revisorernas resonemang kring oförändrad prestationsgrad expansion. Detta menar man måste tolkas som effektivitets-höjande med en ökad andel nya grupper i högskolan. En miniminivå för prestationsgrad, angiven av regeringen avvisas emellertid bestämt. Man befarar att ett sådant mål skulle kunna få en effekt motsatt den avsedda. Många bl.a. , , och , påpekar att en genomströmning på är orealistisk. Flera framhåller också att grundutbildningens resultat inte alltid kan fångas med hjälp av poängmått. Studenter inom det s.k. livslånga lärandet tas i flera fall som exempel. påpekar emellertid att det behövs åtgärder för deltidsstuderande som förvärvsarbetar, ofta på heltid. Dessa grupper av studerande kännetecknas enligt av mycket låg genomströmning. De flesta är positiva till revisorernas förslag om ett fåtal nyckeltal för att följa upp prestationer och resultat i grundutbildningen. Men kritiska röster förekommer bl.a. från studentkår. Man befarar att ett fåtal nyckeltal kan bidra till en mekanisk anpassning från lärosätena och även till en ensidig belysning av grundutbildningen. Många remissinstanser yttrar sig positivt om rapporten och dess inriktning. Men kritiska kommentarer förekommer också. Några menar att revisorerna i sin rapport inte tillräckligt väl beaktar det styrsystem för högskolesektorn som antog med högskolereform. Några påpekar att högskolesektorn är mångfasetterad och komplicerad och efterlyser en bredare och djupare analys av flera frågor, bl.a. mått för återrapportering. Några menar att revisorernas skrivningar om besparingar i högskolans grundutbildning hör till rapportens mer förtjänstfulla delar. Också i fråga om revisorernas förslag om en individbaserad kostnadsredovisning kommer skilda uppfattningar fram. Många instämmer i revisorernas förslag. påpekar man flera frågor som behöver utvecklas och problem som måste lösas innan en sådan redovisning kan byggas upp. Ett problem som förs fram rör strukturen för återrapportering av kostnader. På lärosätena saknas den indelning i utbildningsområden, som används för de ersättningsbelopp som ligger till grund för anslagstilldelning. På lärosätena är den minsta bokslutsenheten institutioner medan utbildningen är kursbaserad och uppbyggd i program. Samma kurs kan ingå i flera program. Institutioner kan också samverka kring de enskilda kurserna. - En del lärosäten menar att det är förenat med så stora svårigheter att få fram en nationellt jämförbar kostnadsredovisning att en lokal uppföljning över tiden är att föredra. Flera remissinstanser avvisar också revisorernas förslag till kostnadsredovisning helt under hänvisning till att redovisningen blir alltför kostnadskrävande och ändå får allvarliga kvalitativa brister. Nästan alla remissinstanser instämmer i revisorernas förslag att utveckla enhetliga mått för studenternas lärartid och att löpande följa upp . I de kommentarer som lämnas finns också en bred enighet. Man framhåller att måtten måste vara tydligt definierade och att måtten vid användningen måste vara inordnade i ett sammanhang som en av flera kvalitetsaspekter. Man varnar också för att måtten kan ha en konserverande inverkan på utbildningens utveckling när nya undervisningsformer växer fram. Många remissinstanser lämnar kritiska kommentarer till revisorernas överväganden om undervisningens resultat. Svårigheten att fånga undervisningens resultat med hjälp av poäng framhålls bl.a. när det gäller bl.a. det livslånga lärandet. Många påpekar att en hundraprocentig genomströmning är orealistisk samt att bibehållen prestationsgrad expansion med bl.a. nya studentgrupper i högskolan bör ses som en effektivitetshöjning. Däremot önskar flera remissinstanser mer samordnade återrapporteringskrav från regeringen. Remissinstanserna instämmer emellertid i revisorernas kritik mot befintliga resultatmått och delar revisorernas uppfattning att nya och alternativa mått behöver utvecklas. 1 Granskningens bakgrund och inriktning 1 3 Revisorernas iakttagelser och remissinstansernas synpunkter 3 3.1 granskande och främjande roll 3 3.2 Högskoleutbildning i samhällsekonomisk belysning 5 3.3 Grundutbildningens högskolemässighet 6 3.4 Resursanvändningen inom högskolans grundutbildning 8 4 Aktuella förändringar 10 4.2 Mångfald i högskolan 11 4.3 Högskolans styrning 12 4.4 Ökad rekrytering av utländska studenter 13 5 Revisorernas överväganden 13 5.1 Expansion och besparingar 13 5.2 Brister i redovisningen av grundutbildningens kostnader 15 5.3 Utbildningens högskolemässiga kvalitet 16 5.4 Brist på kunskap om utbildningens resultat 17 5.5 Oklarheter kring roll och uppdrag 19 6 Revisorernas förslag 20 Bilaga 1 revisorers rapport granskande och främjande roll (rapport /2000:3) 21 Högskolan under förändring 25 uppdrag och oklara förväntningar på det nya verket 25 Revisorernas slutsatser och förslag 26 1 Granskningens uppläggning 27 2 Den grundläggande högskoleutbildningen 28 2.1 Utvecklingen i ett nationellt perspektiv 28 2.2 Jämförelser med andra länder 34 3 beslut om högre utbildning 37 3.1 Frihet för kvalitet 37 3.2 Nytt system för resurstilldelning 39 3.3 Ett nytt verk för högskolan 39 3.4 Anslag till utbildning och forskning 41 3.5 Högskolans ledning, lärare och organisation 42 4.1 En ny högskolemyndighet med många uppgifter 45 4.2 Verkets granskande och främjande uppgifter 49 4.3 Synpunkter från intressenter 66 5 Regeringens styrning av 72 5.1 Regeringens behov av stabsfunktion begränsar verkets planering 72 5.2 Dialogen mellan departementet och verket 72 6 Internationella jämförelser av högskoleadministrationen 75 6.1 Möjligheter och begränsningar 75 6.2 Likheter och skillnader 76 7 Revisorernas överväganden, slutsatser och förslag 78 7.1 Högskolesektorn i stark förändring 78 7.2 med det nya verket för högskolesektorn 80 7.3 Revisorernas slutsatser och förslag 83 Kontakter under granskningsarbetet 88 Bilaga 2 revisorers rapport i samhällsekonomisk belysning (rapport /2000:9) 91 Stora satsningar och stora förväntningar 95 Allvarlig brist på kunskap 95 Tecken på bristande effektivitet 96 1 Revisorernas beslut om att granska högskolan 97 2 Den grundläggande högskoleutbildningen 98 2.1 Stora satsningar och stora förväntningar på högskolan 98 2.2 In- och utflöden i utbildningssystemet 101 2.3 Styrningen av den högre utbildningen 109 3 Högskoleutbildningen och samhällsekonomin 117 3.1 Högskoleutbildningens samhällsekonomiska värde 117 3.2 Grundutbildningens avkastning 118 3.3 Samband mellan utbildning och tillväxt 121 3.4 Svårt att komma åt social snedrekrytering 123 3.5 Högskoleutbildningen och den internationella marknaden 125 4 Revisorernas överväganden, slutsatser och förslag 130 4.1 Bristande kunskap om högskoleutbildningen 130 4.2 Tecken på bristande effektivitet i högskoleutbildningen 132 4.3 Styrningen av högskolans grundutbildning 134 4.4 Revisorernas slutsatser och förslag 136 Kontakter under granskningsarbetet 139 Bilaga 3 revisorers rapport högskolemässighet (rapport /01:1) 141 En högskolemässig grundutbildning 145 Stora förändringar i högskolesektorn 145 Erfarenheter från åtta lärosäten 146 1 Revisorernas beslut om att granska högskolan 147 2 Krav på en högskolemässig grundutbildning 148 2.2 Forskningens behandling av krav 154 2.3 Nationell kontroll av högskolemässighet 158 3 Hantering av högskolemässigheten på åtta lärosäten 161 3.1 Urval av lärosäten och genomförande 161 3.2 Generella tendenser 162 3.3 Stora skillnader i förutsättningar mellan olika lärosäten 164 3.4 Innebörden av en högskolemässig utbildning 167 3.5 Flera likheter i lärosätenas arbete med högskolemässighet 169 3.6 Lärosätenas kontroll och redovisning av högskolemässigheten 172 3.7 Nationellt bedriven kvalitetskontroll 174 4 Revisorernas överväganden och slutsatser 178 4.1 Innebörden av en högskolemässig grundutbildning 178 4.2 Många obalanser i kravet på en högskolemässig utbildning 180 4.3 Lärosätenas kontroll och redovisning av högskolemässigheten 181 4.4 Nationell kontroll av högskolemässighet 182 4.5 Revisorernas slutsatser 183 Bilaga 1 Frågor till lärosäten 185 Bilaga 2 Kontakter under granskningsarbetet 187 Bilaga 4 revisorers rapport inom högskolans grund-utbildning (rapport /01:4) 189 Brister i redovisning och analys av resursanvändning 193 Många oklarheter kring grundutbildningens resultat 193 Studenternas tillgång till lärare följs inte upp 194 1 Granskningens inriktning 195 2 Resurstilldelning till högskolans grundutbildning 196 2.1 krav på en effektiv resursanvändning 196 2.2 Regeringens precisering av kraven på högskolorna 198 2.3 Högskolans resurser och redovisning 200 3 Redovisning på lokal nivå 203 3.2 Faktorer som påverkar lärosätenas resursanvändning 210 3.3 Redovisning av undervisningstid 211 4 Grundutbildningens resultat 215 4.1 Mått för att bedöma utbildningens resultat 215 4.2 Olika bilder av grundutbildningens resultat 216 4.3 Regeringens roll och insatser 219 5 Revisorernas överväganden och förslag 220 5.1 Brister i redovisning och analys av resursanvändning 220 5.2 Studenternas undervisningstid följs inte upp 222 5.3 Resultat av högskolans grundutbildning 223 Bilaga 5 granskande och främjande roll - Sammanställning över remissyttranden 227 granskande och främjande roll 227 Sammanställning av remissyttranden 227 Revisorernas slutsatser och förslag 230 Bilaga 6 Högskoleutbildning i samhällsekonomisk belysning - Sammanställning över remissyttranden 235 Revisorernas slutsatser och förslag 242 Bilaga 7 Grundutbildningens högskolemässighet - Sammanställning över remissyttranden 245 Revisorernas slutsatser och förslag 253 Bilaga 8 Resursanvändningen inom högskolans grundutbildning - Sammanställ-ning över remissyttranden 257 Revisorernas iakttagelser och slutsatser 261