frsrdg · GO04RR12 · 2001-01-01 00:00:00 — styrelsen för utbildningen bestämma det antal undervisningstimmar som ska gälla. För varje elev bestäms det antal undervisningstimmar som bedöms motsvara elevens behov. Innehållet i kursen är dock detsamma för alla. Enligt förordningen ska styrelsen för utbildningen (dvs. den kommunala nämnd som ansvarar för sfi) i samarbete med arbetsförmedlingen verka för att undervisningen kan kombineras med sådan arbetsplatsorientering eller sådant förvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet att träna sig i att tala svenska. I kursplanen för svenska för invandrare framgår att invandrare ska få möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på svenska i vardagsliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv. Kursen ska förbereda för en vid och varierad språkanvändning. Kursens centrala innehåll är kunskaper om och i det svenska språket samt kunskaper om och svenska förhållanden. Vidare framgår att sfi också ska vara en brygga till livet i . Varierande aspekter av samhällsliv och kultur i samt samhällets organisation ska därför integreras i språkundervisningen så att eleverna blir delaktiga i de förhållningssätt och de traditioner som kännetecknar det land som de nu bor i. Av kursplanen framgår också att invandrarna genom utbildningen bör få möjlighet att komma i kontakt med det omgivande samhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. Enligt kursplanen ska hänsyn tas till de skilda förutsättningar olika grupper har. Analfabeter och lågutbildade har exempelvis andra behov än högutbildade. För den förra gruppen bör enligt kursplanen sfi kombineras med läs- och skrivinlärning i grundläggande vuxenutbildning. För ungdomar i åldrarna kan sfi kombineras med studier på ett individuellt program i gymnasieskolan. Målet för sfi är enligt kursplanen att eleverna tillägnar sig sådana kunskaper i svenska att språket fungerar som ett kommunikationsmedel i vardagsliv, utbildning och yrkesliv. När en elev har avslutat kursen ska läraren sätta betyg. Enligt förordningen om svenskundervisning för invandrare bör lärarna använda centralt fastställda prov som ett hjälpmedel för att bedömningsgrunderna ska bli så enhetliga som möjligt över landet. Proven fastställs av . Om en elev inte når upp till nivån för betyget Godkänd ska läraren i ett intyg ange vad eleven kan i förhållande till kursens mål. Den som, utan att vara elev i sfi, vill ha ett betyg från sfi har rätt att gå igenom prövning. Betyg och intyg ges då på motsvarande sätt. Enligt skollagen ska det allmänna anordna utbildning för vuxna som ska ge dem tillfälle att i enlighet med individuella önskemål komplettera sin utbildning. vuxenutbildning (komvux) består av grundläggande vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Rätt att delta i komvux har varje kommuninvånare från och med andra kalenderåret det år han fyller , om han saknar sådana färdigheter som normalt uppnås i . Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till grundläggande vuxenutbildning och för att motivera dem att delta i utbildningen. Syftet med grundläggande vuxenutbildning är att utbildningen utifrån de enskilda elevernas förutsättningar och behov ska ge kunskaper som grund för samhällsliv, yrkesliv och fortsatta studier. För de elever som har kort eller ingen tidigare utbildning ska grundläggande vuxenutbildning ge grundläggande kunskaper i läsning, skrivning och räkning. I kursplanen för svenska som andraspråk inom den grundläggande vuxenutbildningen ska de elever som har annat modersmål än svenska få möjlighet att vidareutveckla sin förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på svenska i vardagsliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv. Till utbildningen i svenska som andraspråk i den grundläggande vuxenutbildningen kommer studerande av två kategorier. Den första kategorin kan ännu inte läsa och skriva eller har mycket begränsad sådan färdighet. De får inom grundläggande vuxenutbildning lära sig grunderna i läsning och skrivning så att de kan nå målen i en första del av utbildningen. får de lära sig svenska i sfi. Den andra kategorin har uppnått godkänd nivå i sfi eller på annat sätt inhämtat motsvarande kunskaper i svenska och går vidare i en andra del av utbildningen. var det 1995 oklart i vilken utsträckning invandrare deltar i grundläggande vuxenutbildning innan eller som de går i sfi och det rådde en splittrad bild mellan kommunernas praxis i detta avseende. En viktig orsak till detta menade man var att de ansvariga i kommunerna har svårt att tolka lagstiftningen. Enligt uppgifter från är det fortfarande oklart hur många invandrare som går på grundläggande vuxenutbildning i anslutning till sfi. Likaså är det okänt hur många som går vidare till gymnasial vuxenutbildning efter avslutad sfi. Organisationen av sfi har således varit under utredning ett flertal gånger. Den senaste utredningen tillsattes efter delbetänkanden (SOU 1998:51 och 1999:39), där kommittén ansåg att sfi borde upphöra som egen skolform och utbildningen integreras i den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen gav Statskontoret uppdrag (regeringsbeslut ) att utreda organisationen för svenskundervisning för invandrare. Syftet med översynen var att åstadkomma en bättre undervisning och att underlätta övergången till såväl arbetsliv som vidare studier. Bland annat skulle Statskontoret överväga för- och nackdelar med en inordning av sfi i komvux och gymnasieskolan samt analysera de organisatoriska konsekvenserna av en eventuell integrering och på vilket sätt en integrering kan genomföras som samarbetet med aktörer utanför skolvärlden stärks. Resultatet redovisas i Svenskundervisning för invandrare (sfi) - egen skolform eller del av komvux? (2000:27). Statskontoret menade att en inordning av sfi i komvux skulle kunna leda till bättre möjligheter för fortsatt utbildning för de studerande. Man menade att sfi som separat skolform utgör ett visst hinder för deltagande i annan vuxenutbildning. Sfi skulle vid ett inordnande bli en naturlig del av övrig vuxenutbildning. Utbildningssystemet skulle bli tydligare och deltagarna skulle på ett bättre sätt kunna få del av hela utbudet av vuxenutbildning i ett perspektiv av livslångt lärande. Statskontoret menade å andra sidan att sfi kan ses som ett viktigt integrations- och arbetsmarknadspolitiskt instrument. En fristående ställning i egen skolform kan underlätta anpassade lösningar för olika individer och grupper med sikte på en etablering på arbetsmarknaden eller en förberedelse för yrkesutbildning. En inordning i komvux skulle i alltför hög grad kunna sätta utbildningsprägel på hela sfi- och introduktionsverksamheten. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag om vuxnas lärande. Avsikten är att frågan om sfi:s organisation då ska behandlas. Omfattningen på sfi-undervisningen följer av naturliga skäl omfattningen av invandringen till . har antalet sfi-elever minskat påtagligt. /99 deltog knappt 36 000 elever i sfi. Det var ca 25 000 elever färre än /95. Antal nybörjare under läsåret har minskat från drygt 32 000 nybörjare /95 till drygt 14 000 nybörjare /99. Tabell 3.1 Antal elever, andel flyktingar, övriga invandrare samt antal nybörjare i sfi läsåren 1994/95-1998/99 Läsår Elever totalt Andel flyktingar Andel övriga invandrare Antal nybörjare 1994/95 61 017 71,6 28,4 32 136 1995/96 51 486 60,8 39,2 19 364 1996/97 41 134 47,9 52,1 13 231 1997/98 35 746 43,9 56.1 14 119 1998/99 34 701 38,5 61,5 14 336 Källa: Andelen flyktingar bland eleverna i sfi har minskat från två tredjedelar /95, till ca en tredjedel /99. Antalet övriga invandrare har varit relativt oförändrat . Elever som deltar i undervisning i svenska för invandrare kan delta i grundläggande vuxenutbildning. Vissa skolor eller utbildningsanordnare redovisar då inte att eleven också deltar i sfi. Detta leder enligt till underrapportering av antalet sfi-elever. När det gäller åldersfördelning för sfi-elever är den relativt likartad mellan läsåren. De flesta sfi-elever är , med en medelålder . Åldersfördelningen har varit relativt stabil . Tabell 3.2 Elevernas ålder läsåren 1994/95-1998/99 Läsår Ålder, andel elever -55 år- ålder 1994/95 4,2 14,7 21,0 20,1 26,7 9,1 4,2 33 1995/96 2,9 13,6 19,9 19,9 27,6 10,7 5,4 34 1996/97 2,7 13,7 20,5 20,2 26,8 10,8 5,3 34 1997/98 2,8 13,8 21,4 20,3 27,5 10,0 4,2 34 1998/99 3,3 14,6 21,9 20,4 26,7 9,8 3,4 32 Källa: Utbildningsanordnarna lämnar uppgifter om elevernas utbildningsbakgrund från hemlandet baserade på elevens egna uppgifter. Dessa uppgifter visar att en betydande del av sfi-eleverna har en utbildning högst motsvarande . Omkring en femtedel har inte någon eller mycket lite utbildning. Tabell 3.3 Elevernas utbildningsbakgrund läsåren 1994/95-1998/99 Läsår Antal elever totalt Antal utbildningsår i hemlandet (andel elever) 10 år- 1994/95 61 017 13,6 17,2 69,2 1995/96 51 486 16,5 19,8 63,7 1996/97 41 134 20,8 20,0 59,2 1997/98 35 746 21,8 18,7 59,5 1998/99 34 710 19,5 17,7 62,8 Källa: Sfi-eleverna uppvisar stor spridning i modersmålsbakgrund. Tabell 3.4 Antalet sfi-elever fördelade på modersmål 1996/97 1997/98 1998/99 Albanska 3 321 2 682 2 257 Arabiska 5 901 5 653 5 807 Engelska 1 489 1 408 1 563 Kurdiska 2 026 2 128 2 488 Persiska 1 791 1 515 1 522 Ryska 1 101 1 007 1 171 Serbokratiska* 8 634 5 688 4 159 Somali 1 580 1 454 1 215 Sorani 570 745 1 194 Spanska 2 248 2 029 2 013 Turkiska 1 180 1 110 1 083 * Bosniska, kroatiska och serbiska /99 anordnades sfi i 246 kommuner. I de flesta kommuner bedrevs undervisningen i egen regi. Åtta kommuner hade undervisning både i egen regi och anlitade annan anordnare, medan tolv kommuner anlitade annan anordnare, t.ex. studieförbund, folkhögskola eller privat anordnare. Sfi var en relativt liten verksamhet i många kommuner. Under /99 hade drygt 160 kommuner färre än 100 elever, varav 70 kommuner under 25 elever. Av tabellen nedan framgår att andelen kommuner som har sfi-undervisning i regi har, med undantag , ökat mellan /94 och 1998/99. Andelen elever som får sin undervisning i sfi hos annan anordnare än kommunen har dock minskat något. Tabell 3.5 Studieanordnare och elever läsåren 1993/94-1998/99 kommuner Antal elever 1993/94 277 47 235 Därav, procent 10,5 1994/95 277 61 017 Därav, procent 13,0 1995/96 276 51 486 Därav, procent 10,6 1996/97 268 41 134 Därav, procent 8,7 1997/98 255 35 746 Därav, procent 9,3 1998/99 246 34 701 Därav, procent 11,1 Källa: . Kommunernas sfi-verksamhet för nyanlända flyktingar finansieras genom en statlig schablonersättning för flyktingmottagningen. De kostnader som övriga deltagare medför för sfi-verksamheten finansieras som övrig verksamhet, i huvudsak genom kommunala skatter. Kommunernas kostnader för sfi uppgick till (1999). Kostnaden per heltidsstuderande var enligt i genomsnitt 1995 och 1998. Det är en ökning med . Den största förändringen inträffade dock då också antalet elever sjönk kraftigt. Kostnaderna varierar starkt mellan kommunerna. Många kommuner har litet elevantal. Det försvårar gruppindelning och leder till högre kostnader. Elevantalet kan också variera under ett och eftersom elever kan påbörja och avsluta utbildningen under hela läsåret. Varierande elevantal innebär ofta minskning eller ökning av lärartätheten och därmed kostnaderna. Det kan också vara svårt att särskilja kostnader för sfi och grundläggande vuxenutbildning i en del kommuner där undervisningen bedrivs integrerat. I tabellen nedan redovisas ett antal kommuners kostnader för utbildningen per elev, lärartätheten per 100 elever, i vilken utsträckning lärarna har pedagogisk utbildning, andelen godkända elever samt andelen som avbryter utbildningen. Som framgår av tabellen är det svårt att se några samband mellan de olika faktorerna. Någon bearbetning av uppgifterna görs inte av . Tabell 3.7 Kostnader, lärartäthet och andel pedagogiskt utbildade lärare i ett antal kommuner 1998 Kostnad/ elev, kr Lärare/100 elever . procent Godkända, procent Avbrott, procent 29 900 3,0 84 31 32 45 900 3,4 94 16 35 26 800 12 72 19 33 9 500 6,6 88 29 27 14 900 3,3 84 19 28 38 200 6,8 77 18 43 41 400 7,3 88 18 36 Källa: . Statistiken i sfi-registret visar att en stor del av dem som påbörjar sfi-studier aldrig fullföljer dessa och då inte heller uppnår sfi-målen och får betyg. Av figur 3.1 nedan framgår hur stor andel av nybörjarna läsåren 1993/94, 1994/95 och 1995/96 som uppnår sfi-målen . Figuren visar att de elever som påbörjade sina studier /96 nådde målen i lägre utsträckning än de som påbörjade studierna /94 och 1994/95. Källa: SCB. Av alla som påbörjar sfi-studier är det drygt hälften som uppnår godkänd sfi-nivå. En mindre del - - avslutar med intyg på genomgången sfi-kurs, utan att ha uppnått godkänt resultat för sfi-nivån. I tabellen nedan framgår på vilket sätt och varför eleverna under /99 avslutat utbildningen. Tabell 3.8 Studieresultat i sfi för elever som påbörjade studier /97 Antal elever 13 997 Andel i procent Avslutat utbildningen 41,7 Varav - sluttestas direkt 0,5 - uppnått sfi-målen 34,1 - ej uppnått målen 5,1 - avskilts 1,3 - lämnat landet 0,8 Avbrutit studierna 47,3 Fortsätter utbildningen 11,0 Källa: Av tillgängliga statistik framgår också vilket modersmål eleverna har. Således redovisas exempelvis hur elever med ett visst modersmål har avslutat sina studier och varför de, i förekommande fall, har avbrutit sina studier. Andelen som uppnår godkänd sfi-nivå är i hög grad beroende av hur många års skolutbildning eleven har då han eller hon påbörjar sfi. Källa: SCB. Revisorerna har givit i uppdrag att med hjälp av registerdata över sfi-deltagare närmare analysera vilka faktorer som har betydelse för möjligheterna att uppnå godkänd sfi-nivå. Genom en s.k. logit-analys har SCB skattat hur sannolikheten att uppnå sfi-nivån samvarierar med ett antal bakgrundsvariabler som elevens ålder, utbildningsbakgrund, språkbakgrund etc. Resultaten redovisas i tabell 3.9 i form av s.k. oddskvoter, som anger hur mycket högre eller lägre sannolikheten att uppnå sfi-nivån är för en elev som har en viss egenskap i jämförelse med en referenselev. Oddskvoten för kvinna kan tolkas som att en kvinnlig elev, som i övrigt har samma egenskaper som referenspersonen, har större sannolikhet att uppnå sfi-nivån än denne. Tabell 3.9 Faktorer som påverkar sannolikheten för att uppnå godkänd sfi-nivå efter 2½ år respektive efter 1062 h. Oddskvoter där referenspersonen är man, under , har utbildning, talar ett germanskt eller romanskt språk och där uppgift om lärartäthet saknas och som inte har gjort något kursavbrott. Studietid 2½ år* 1 062 h** Man 1,27 Under 20 år 4,32 Germanskt eller romanskt Slaviska och baltiska språk 0,97 Uppgift om lärartäthet saknas*** Lärartäthet >0 och <=7 Lärartäthet över 7 1 0,09 *beräknas på ett läsår. **motsvarar 2½ års studier men behöver inte vara sammanhängande. *** Antal lärare per 100 elever De slutsatser som kan dras av denna statistiska analys är bl.a. Äldre elever, speciellt i åldrarna , har allt annat lika väsentligt svårare att klara sfi-nivån än yngre och medelålders elever. Utbildningsbakgrund spelar en avgörande roll för möjligheten att inom den angivna tidsrymden på 2 ½ år, uppnå godkänt sfi-resultat. Språklig bakgrund spelar mindre roll. Invandrare från baltiska och slaviska språkområden klarar sig emellertid påfallande bra. Skillnaden kan bero på den språkliga bakgrunden, men den kan också bero på att motivationen är olika eller att skolsystemen är olika beroende på vilket land man kommer ifrån. Om sex års utbildning i ett visst land ger mer kunskaper än i ett annat kan detta påverka resultatet. Lärartäthet spelar roll. Elever som undervisats i små grupper har signifikant bättre resultat, mätt med sannolikheten att uppnå sfi-nivån inom 2 ½, än övriga. Om en elev avbryter utbildningen är sannolikheten mycket låg att han eller hon återupptar studierna och uppnår sfi-nivån inom 2½ år eller . Den bild som den statistiska analysen ger bekräftas till stor del av den enkät som revisorerna skickat ut till ett urval av sfi-ansvariga. tyder på att cirka en tredjedel av sfi-eleverna har betydande svårigheter att klara sfi-nivån och många bedöms inte alls kunna nå upp till denna nivå på svenskkunskaper. De sfi-företrädare som besvarat revisorernas enkät menar att det ofta är en kombination av orsaker till varför en elev inte klarar sfi-studierna. Låg utbildning från hemlandet eller avsaknad av studievana anses vara de vanligaste orsakerna till att sfi-nivån inte uppnås. Därtill har många elever en så dålig psykisk hälsa att de inte klarar att lära sig det nya språket. Framför allt flyktingar angavs ha psykiska besvär. Även fysiska sjukdomar angavs som anledning till svårigheter att följa undervisningen. Knappt hälften av de sfi-ansvariga som besvarade enkäten angav också låg motivation hos eleven som orsak till att dessa inte tillgodogör sig undervisningen så att sfi-nivån kan uppnås. Den låga motivationen kan bero på att eleverna inte visste om de kommer att stanna i eller att de inte tror att de kommer att hitta något arbete. Problematiska sociala förhållanden, t.ex. oro för familjen eller släkt i hemlandet, svårt att finna sig till rätta i och ekonomiska problem, angavs också som orsak till att många inte klarar sina studier. Andra svar som återkom relativt ofta var hög frånvaro och många avbrott, hög ålder hos eleverna samt brist på svenskkontakter utanför skolan. Endast några sfi-ansvariga angav skäl som hade med språkliga och kulturella skillnader att göra, exempelvis att elevernas kulturella och språkliga avstånd från svenskan är för stort. Andelen elever som sfi-företrädarna bedömer inte kommer att klara sfi-nivån varierar mellan kommunerna mellan inga alls och mer än hälften. De lärare som revisorerna intervjuat framhöll också att elevernas utbildningsbakgrund var den viktigaste faktorn för att klara sfi. Lärarna beskrev också att motivationen hos eleverna kan brista eftersom man inte ansåg att man behöver uppnå sfi-nivån för att klara sig i samhället. Vissa lärare menar att motivationen är olika hos eleverna beroende på vilket sätt de försörjer sig på under studierna. De som tvingas gå på sfi för att få socialbidrag anses ha lägre motivation än övriga. När det gällde situationen för elever som har hög utbildning från hemlandet angav lärarna att det framför allt var övergången till andra studier som kunde vara besvärlig. Det kan gälla väntetider till annan utbildning, men också brist på lämplig vidareutbildning. Även försörjningsproblem förekom då en viss utbildning inte "passade" med en viss försörjningsform. Ett exempel på detta är att studier på komvux inte går att kombinera med socialbidrag i många kommuner. Lärarna påpekade att många invandrare med sfi-betyg tappar sina kunskaper medan de väntar på andra utbildningar. Ett annat problem är att eleverna ofta bor i segregerade områden och inte använder svenska. I någon kommun menar man att en arbetssökande som har ett sfi-betyg som är gammalt behöver genomgå en ny sfi-test för att visa att han eller hon fortfarande har kunskaper som motsvarar nivån. Handläggarna på arbetsförmedlingen skickar därför de arbetssökande med sfi-betyg tillbaka till sfi för att göra ett nytt sfi-prov. Klarar de inte provet får de gå om kursen. Kommunerna rapporterar också hur många elevtimmar som eleverna deltar i undervisningen. I tabellen nedan redovisas antal elevtimmar per elev för samtliga elever under läsåren 1996/97, 1997/98 och 1998/99. En uppdelning görs också på elever som avslutat, avbrutit eller fortsätter utbildningen. Av uppgifterna framgår att antalet elevtimmar har minskat i alla kategorier. Tabell 3.10 Studietid läsåren 1996/97-1998/99 för elever som avslutat, avbrutit eller fortsatt utbildningen, per elev Timmar , per elev utbildningen, per elev eller uppehåll, per elev utbildningen, per elev 1996/97 213 235 135 243 1997/98 196 219 123 225 1998/99 195 211 117 229 Källa: , Skolan i siffror 1998, 1999 och 2000, Del 1 påpekar i sin redovisning av antalet elevtimmar att från några skolor lämnades för /99 mycket ofullständiga uppgifter och att antalet elevtimmar som redovisas i rapporten därför kan vara underskattade. Uppgiften om antal elevtimmar är osäker för hela perioden. En grupp sfi-elever finns kvar i undervisningen under mycket långa perioder. Figur 3.3 nedan visar att en fortsatt utbildning utöver ett visst antal dagar inte nämnvärt ökar sannolikheten att uppnå godkänd sfi-nivå. Kurvorna visar sannolikheten att inte vara godkänd efter en viss tids studier. Det är troligt att antalet personer som inte blir godkända skulle vara högre om inte många elever avbröt utbildningen. Av den anledningen underskattas sannolikheten att inte vara godkänd efter en viss tids studier. Statistiken tar dock ingen hänsyn till att antalet timmar eleverna går i sfi per dag kan variera. Källa: SCB. I samtliga kommuner där företrädare för sfi intervjuats finns det elever som bedöms inte kommer att klara sfi-undervisningen. I de flesta kommunerna får dessa elever fortsätta att delta i undervisningen. Man menar att eleverna inte har någonting annat att göra , och att det därför är bättre att de går på sfi än att de inte gör något alls. I en kommun stänger man av eleverna när de inte längre gör framsteg på ett sådant sätt att de kan tänkas klara sfi-nivån. I en kommun får även de som på grund av sjukdom inte kan få arbete gå kvar på sfi om det finns plats. En lärare beskriver sfi som en utbildningsinstitution som håller på att få ansvar inom andra områden eftersom sfi är det sista stället där man får vara kvar. Några lärare menar att man måste bestämma sig för vad sfi egentligen är - en social verksamhet eller en undervisningsform. En stor andel av eleverna avbryter studierna. samlar in uppgifter om orsaker till att eleverna gör studieavbrott, se tabell 3.11. I omkring en tredjedel av fallen finns emellertid ingen uppgift om orsak till att studierna avbryts. Enligt uppgift från torde det alltid finnas en känd orsak till avbrottet, men man tror att lärarna menar att orsaken ibland är av en sådan privat natur att man inte vill ange den i statistiken. En del av dem som avbryter återkommer senare till sfi. Detta gäller dock långt ifrån alla. Som framgick ovan har studieavbrotten en negativ effekt på studieresultaten. Tabell 3.11 Studieavbrott och studieuppehåll i sfi för elever som påbörjade studier /97 Antal elever 13 997 Andel i procent Avbrott/uppehåll 47,3 varav på grund av - annan utbildning 2,8 - studieuppehåll 2,0 - flyttat 2,8 - fått arbete 5,0 - sjukdom 2,3 - barnomsorg 4,3 - okänd anledning 28,0 Avbrutit studierna 41,7 Fortsätter utbildningen 11,0 Källa: Figur 3.4 nedan visar förändringar mellan nybörjarelever från tre läsår, 1993/94-1995/96 vad avser antalet avbrott eller studieuppehåll . De som påbörjat sina studier /96 har i högre grad avbrutit sina studier eller gjort studieuppehåll än de som påbörjat sina studier /94 eller 1994/95. Källa: SCB. För att ytterligare belysa vilka grupper det är som avbryter studierna har med samma statistiska metod som för sannolikheten att klara sfi (se ovan) analyserat hur sannolikheten att avbryta studierna samvarierar med ett antal bakgrundsvariabler. Resultatet framgår av tabell 3.12. Tabell 3.12 Faktorer som påverkar sannolikheten för studieuppehåll eller Oddskvoter där referenspersonen är man, under , har utbildning och talar ett germanskt eller romanskt språk. Händelse Studieuppehåll Studieavbrott Man 0,80 Under 20 år 0,57 Germanskt eller romanskt 0,75 Källa: SCB Av analysen kan man dra slutsatserna att ju äldre en elev är desto större är risken för studieuppehåll eller -avbrott. Det är också högre risk för uppehåll eller avbrott för dem med kortare utbildning än för dem med längre. När det gäller studieavbrotten har en analys gjorts av studieavbrott på grund av okänd anledning (inkluderat de som avskiljts) och på grund av att eleven har fått arbete. Referenspersonen är densamma som ovan.