frsrdg · GO04RR9 · 2001-01-01 00:00:00 — Vidare ifrågasätter KAK om bolaget på alla verksamhetsorter, främst i glesbygd, behöver egna lokaler. har inga erinringar mot de förslag som revisorerna lämnar och den bakomliggande analysen. () anser att så länge har monopolställning bör bolaget koncentrera sig på sin kärnverksamhet. BR belyser de svårigheter för bussbranschen som följer av att vill undvika stora nyinvesteringar genom att reducera antalet anläggningar som kan ta emot tunga fordon. BR menar att det finns skillnader mellan lastbilstrafiken och bussarna, genom att busstrafiken huvudsakligen bedrivs i och omkring tätorter. BR menar att , så länge man har monopol, måste ta ett större samhällsansvar för att se till att det inte blir för dyrt för kunderna att ombesörja besiktningen. kan bussföretag som verkar i glesbygd ha att åka för att få bussen besiktigad. Möjligheten att ha en ambulerande personalstyrka från som t.ex. genomför besiktningar på auktoriserade verkstäder, bör utredas. 3 Avgränsningen av den konkurrensutsatta verksamheten Revisorerna föreslog i rapporten att AB betydligt förbättrar kvaliteten i underlaget för att fördela direkta och indirekta kostnader inom företaget samt aktivt använder detta underlag för prissättning och prisjustering av konkurrensutsatta produkter, samt för strategiska beslut om Vidare föreslog revisorerna att preciserade regler utformas för myndigheters och statligt hel- eller delägda monopolföretags näringsverksamhet på konkurrensmarknader. Revisorerna redovisade i rapporten hur avgränsar den konkurrensutsatta verksamheten från monopolverksamheten. AB använder en s.k. ABC-kalkyl för att fördela direkta och indirekta kostnader mellan olika produkter. Revisorerna fann i granskningen att kostnaderna beräknade enligt ABC-kalkylen i flera fall var högre än priserna på de konkurrensutsatta produkterna. Men det finns också exempel på produkter vars pris översteg kostnaden. Statskontoret anser att särredovisning och en konsekvent tillämpning av ABC-kalkylen inte är en garanti för att den konkurrensutsatta verksamheten fullständigt avgränsas. Statskontoret menar att det är svårt att åstadkomma en korrekt fördelning av direkta och indirekta kostnader och att behovet av fortlöpande uppdatering illustrerar ett av problemen. () anser att det bör klarläggas om efterkontrollerna ska höra till den obligatoriska fordonskontrollen eller redovisas i dotterbolag i samband med att regeringen eventuellt delegerar beslut om avgifterna till . () delar revisorernas uppfattning att underlaget för att fördela bolagets direkta och indirekta kostnader bör förbättras. RRV bedömer dock att det kommer att bli svårt att helt förhindra en snedvridning av konkurrensen. Om en myndighet eller ett bolag som har monopol inom sin huvudverksamhet bedriver en omfattande konkurrensutsatt verksamhet, så bör den konkurrensutsatta verksamheten överföras till ett särskilt bolag, för att minska risken för korssubventionering. Att utvidga det aviserade uppdraget till ESV, att överväga generella regler för myndigheters verksamhet i konkurrens med exempelvis småföretag, till att även omfatta ställer sig RRV tveksam till. Vidare anser RRV att prissättningen på efterkontroller nu bör ses över. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) instämmer i revisorernas förslag att preciserade regler bör utformas för myndigheters och statligt hel- och delägda monopolföretags näringsverksamhet på konkurrensmarknader. Enligt SWEDAC uppfyller verksamhet inte kraven på opartiskhet enligt den europeiska standarden EN 45004 typ A. anser att bildandet av dotterbolag och aktuella bestämmelser i konkurrenslagen inte är tillräckligt för att hantera berörda konkurrensproblem. Det är vidare en grannlaga uppgift att kartlägga sambandet mellan kostnader och pris för en verksamhet som bedrivs tillsammans med andra verksamheter. hade önskat att rapporten belyst effekter på marknaden med avseende på t.ex. etableringsbenägenhet, företagens utveckling och lönsamhet utifrån aktuella marknadsförhållanden. Enligt kan lika villkor för aktörerna åstadkommas på tre alternativa vägar: strukturell separation, alltså att konkurrensutsatta verksamhet helt avskiljs, vilket skulle öka kostnaderna, att Bil provningen inte får erbjuda produkter vid sidan av den obligatoriska fordonsbesiktningen eller att monopol slopas. beskriver att bolaget nu koncentrerat verksamheten till obligatoriska kontroller, frivilliga sådana som med stor sannolikt kommer att bli obligatoriska (t.ex. brandtest för bussar och extra bromskontroll för tunga fordon) samt Kontrollerad Bilverkstad. De frivilliga kontrollerna görs endast då de inte inkräktar på de obligatoriska kontrollerna vad gäller väntetider och utförs på affärsmässiga grunder. Nya utlandsaktiviteter genomförs ej, och befintliga, genom dotterbolaget , håller på att avyttras. anser att en konkurrensutsättning av verksamheten är viktig. På så sätt skapas klara konkurrensförutsättningar inom alla delar av verksamheten. Problemen med prissättningen av konkurrensutsatta produkter hade kunnat undvikas om konkurrenter även hade fått uppträda på marknaden för kontrollbesiktningar. () anser att huvuddelen av företagets problem har sin grund i att företaget inte är konkurrensutsatt i sin kärnverksamhet. MRF är i huvudsak positivt till att utvecklat sin konkurrensutsatta verksamhet. MRF bedömer att det är viktigt att denna verksamhet inte nedmonteras i tider av resursbrist eftersom detta skulle drabba de nya kunderna och trovärdighet som långsiktig aktör. Prissättningen måste dock grundas på de verkliga självkostnaderna. anser att revisorernas rapport väl speglar de faktiska omständigheterna, och man delar den kritik som framförs mot bolaget. Man hade dock önskat att det faktum att bedriver verksamhet utanför kärnverksamheten, som har konkurrenssnedvridande effekter, hade framhållits tydligare. Motormännen menar att det saknas motiv till varför ska verka utanför det ursprungliga uppdraget. () menar att möjligt bör konkurrensutsättas. MHF sympatiserar med revisorernas förslag om förbättrat underlag för att fördela kostnader, men man hyser tveksamhet till om det går att sätta ett helt korrekt pris när bolaget disponerar så mycket lokaler, utrustning, personal etc. inom monopolverksamheten. anser att prissättningen av den konkurrensutsatta verksamheten har varit helt felaktig och att monopolverksamheten subventionerat den konkurrensutsatta delen. Förbundet anser vidare att en konkurrensutsättning av verksamheten skulle eliminera problemen inom företaget. Kungliga Automobil Klubben (KAK) menar att det är viktigt att fulla kostnader tas ut av kunderna för de konkurrensutsatta produkterna. KAK är positiv till internationella verksamhet, som rätt utformad ger bättre , miljö och säkerhet i kundlandet, som affärsmöjligheter och kontakter öppnas. har inga erinringar mot revisorernas förslag men anser att fordonskontrollverksamheten bör avregleras. När en fungerande marknad existerar bör AB privatiseras. () anser att besiktningsverksamheten bör konkurrensutsättas, vilket skulle ge bolaget större legitimitet att ägna sig åt andra affärer om ägarna finner det lämpligt. 4 Ägarnas styrning av bolaget Revisorerna föreslog i rapporten att regeringen tar ställning till AB bolagsordning. Vidare föreslog revisorerna att regeringen bör ange tydliga riktlinjer för AB avgiftssättning samt se över formerna för beslut om avgiftssättningen. Revisorerna ansåg också att regeringen borde utveckla ägarstyrningen för samägda företag. Granskningen av har omfattat frågan hur staten agerar som majoritetsägare. Trots tydliga mål har det funnits en viss osäkerhet om bolagets verksamhetsförutsättningar. Intressemotsättningar mellan bolagets ledning, staten och övriga ägare har gjort att bolaget blivit extra svårt att styra. Revisorerna konstaterade vidare att bolagets avgifter inte har varit anpassade till självkostnaderna. Statskontoret instämmer i revisorernas uppfattning att regeringen bör ange tydliga riktlinjer för avgiftssättning. Statskontoret anser att avgifter under självkostnaderna inte är långsiktigt hållbara och strider mot regeringens uttalande i budgetpropositionen om att verksamhet ska bedrivas med marknadsmässiga avkastningskrav. () redovisar verkets förslag i rapporten (ESV 2000:24). ESV fick regeringens uppdrag att föreslå en ny modell för beräkningen av avgifter för den återkommande fordonskontrollen inom AB m.m. ESV föreslår att själv ska kunna sätta sina avgifter under vissa förutsättningar. Dessa förutsättningar bör, enligt ESV, anges i en ny förordning. Avgifterna för den obligatoriska fordonskontrollen är tvingande, och därför bör tillämpa motsvarande regler och riktlinjer som gäller för offentligrättslig avgiftsbelagd verksamhet bedriven av statliga myndigheter. ESV föreslår vidare bl.a. att avgifterna ska vara kostnadsbaserade och lika i hela landet och att de ska sättas så att full kostnadstäckning uppnås. ESV instämmer i att regeringen bör ta ställning till bolagsordning. () anser att ESV:s förslag att ska samråda med ESV om sina avgifter inte kommer att tillgodose konkurrenters krav på kontroll av Bilprovningens prissättning och att risken är stor att många kunder kommer att klaga på avgifter om dessa höjs. RRV anser att ESV:s förslag kommer att leda till att alltmer kommer att likna en myndighet med därav följande restriktioner på det affärsmässiga handlingsutrymmet och avgiftssättningen. RRV bedömer att det till följd av överklagandemöjligheten i realiteten alltjämt kommer att bli regeringen som fattar beslut om avgifterna, vilket bl.a. kan komma i konflikt med reglerna i aktiebolagslagen. Att har monopol på kontroll besiktningarna skapar ett synnerligen svårlöst problem vad gäller avgiftssättning och ägarnas styrning av det samägda bolaget. konstaterar att i bolagets styrelse finns representanter för konkurrerande verksamheter (MRF och M). Detta är enligt verket otillfredsställande från konkurrenssynpunkt och kan skapa intressekonflikter mellan aktörerna. anser att ägarstyrningen varit bristande. En utveckling till det bättre kan skönjas sedan bolagsstämman 1999. bedömer att revisorernas förslag behöver genomföras skyndsamt för att rädda företagets lönsamhet samt återupprätta förtroendet hos bilisterna och yrkestrafiken för service. Det gäller bl.a. förslag om ändrad avgiftssättning och ändrade beslutsformer med större frihet för bolaget att under kontroll få påverka sin egen prisbild. () menar att även om det finns förklaringar till en viss del av företagets resultatförsämring har bristen på ägarstyrning varit avgörande för negativa kostnadsutveckling och resultat. MRF instämmer i revisorernas förslag men vill i första hand avskaffa monopol på kontrollbesiktning. anser att bolagets avgifter borde anpassas till de faktiska kostnaderna. () anser att det är nödvändigt att höja avgifterna för att snabbt komma till rätta med bolagets ekonomiska situation. MHF framhåller bakgrunden till att nuvarande delägare i bolaget en gång inbjöds att tillsammans med staten bilda bolaget. MHF anser att det är förvånande att majoritetsägaren inte fullt ut accepterar denna bakgrund för bolagets tillblivelse och ägande. menar att staten haft en undermålig eller obefintlig styrning av verksamheten t.o.m. sommaren/, vilket ökat problemen inom . Kungliga Automobil Klubben (KAK) förutsätter att bolaget drivs på affärsmässiga grunder och enligt aktiebolagslagen. menar att ägarstyrningen hade blivit bättre om marknaden varit avreglerad. () tillstyrker att en översyn görs av avgifter. BR anser inte att det är självklart att en rent företagsekonomisk beräkning ensam ska ligga till grund för storleken på avgifterna. Mot bakgrund av att ska främja trafiksäkerheten måste ett samhällsekonomiskt perspektiv anläggas där fordonen värderas ur trafiksäkerhetssynpunkt. Busstrafiken svarar för en mycket liten andel av dem som dödas eller skadas svårt i trafikolyckor, vilket enligt BR kan motivera att avgifterna för bussarna är lägre än de företagsekonomiska kostnaderna. 5 Målen om fler flygande inspektioner och ökad trafiksäkerhet Revisorerna föreslog i rapporten att regeringen bör överväga hur samordningsroll kan stärkas inom ramen för nuvarande organisation med självständiga polismyndigheter i länen samt att polismyndigheterna i samverkan med och analyserar skillnaderna mellan olika län när det gäller utfallet av de flygande inspektionerna. Revisorerna föreslog också att , mot bakgrund av hur verket bedömer trafiksäkerhetseffekterna, får föreslå vilken omfattning verksamheten flygande inspektioner ska ha och att detta bekräftas i regleringsbreven. Revisorerna ansåg också att även fortsättningsvis bör kvarstå som beställare av flygande inspektioner och betala polisens merkostnader för verksamheten. Vidare förslog revisorerna att en ytterligare utglesning av kontrollbesiktningen övervägs. Revisorerna konstaterade i rapporten att det finns stora skillnader mellan länen när det gäller utfallet av de flygande inspektionerna. Behovet av ökad samordning har framhållits från olika håll. Revisorerna berörde även medverkan och menade att den kan bidra till en större likformighet i bedömningarna. , , hade på revisorernas uppdrag redovisat kunskapsläget avseende trafiksäkerhetseffekterna av fordonskontrollen. VTI drog slutsatsen att i enbart av de polisrapporterade olyckorna hade fordonsbrister bidragit till olyckan. VTI föreslog också hur kunskapsunderlaget kan förbättras genom ytterligare studier. () anser att möjligheten till en stärkt samordningsroll, enligt revisorernas förslag, redan finns inom ramen för den förändrade instruktionen för RPS. En analys och utvärdering av utfallet från flygande inspektioner kommer att genomföras. Detta bör, enligt RPS, ge svar på varför spridningen i utfallet är så stor. Analysen är planerad att genomföras . RPS håller fast vid att medel för fordonskontroll på väg bör anvisas över polisens anslag. Om så inte blir fallet - utan anslaget även fortsättningsvis ska komma polisen till del via ett avtal med - måste ett långsiktigt bindande avtal tecknas. Om en utglesning av kontrollbesiktningen kommer till stånd bör det göras selektivt för olika fordonsslag baserat på statistik och erfarenheter från de senaste årens felpåpekanden samt de olika fordonsslagens inblandning i trafikolyckor. i anser att det är önskvärt med en samordningsroll för (), inom ramen för nuvarande organisation med självständiga polismyndigheter. Den ska avse att tillvarata specifika trafiksäkerhetsintressen och verka för en likriktning av övervakningsinriktning och bedömningsgrunder. Myndigheten är positiv till att samlokalisera kontrollplatser för fordonskontroll på väg med stationer. Man anser att VTI bör ges uppdraget att genomföra trafiksäkerhetsanalyser för att klarlägga sambandet mellan trafiksäkerhet och förändringar av kontrollbesiktningen innan ytterligare utglesning görs. i län anser att polisen bör få ett självständigt ansvar för flygande inspektioner på väg. Man anser även att RPS bör meddela nödvändiga beslut för verksamheten till polismyndigheterna. bör innehålla nivå och kostnadsberäkning. Erfarenheten av nuvarande system är att det tar att få fram avtalen med och att detta skapar osäkerhet. menar att på egen bekostnad ska tillhandahålla personal för flygande inspektioner. Vidare menar man att det varit svårt att i länet få bra kontrollplatser, men man uppger att arbetar för att ordna fler. Myndigheten anser att nuvarande övervakningsnivå inte får sänkas och att risken för att utsättas för flygande inspektion måste ökas om det blir mellan kontrollbesiktningarna. i motsätter sig en ökad samordningsroll från om detta innebär direktiv om verksamheten till tid, plats och personalinsats. har ingen erinran mot att får föreslå vilken omfattning verksamheten ska ha. Det operativa genomförandet ska dock beslutas av respektive polismyndighet. Man motsätter sig att ska kvarstå som beställare av flygande inspektioner och betala polisens merkostnader. Nuvarande system gör det svårt att planera verksamheten. Överenskommelserna med har inte varit klara . är kritisk mot när det gäller kontrollplatser. I finns ingen kontrollplats med eluttag och belysning. hyrde 1995 och 1996 in tekniker från men har sedan anställt två ytterligare bilinspektörer eftersom kostnaderna för medverkan ansågs för höga. Om en utglesning av kontrollbesiktningen ska övervägas bör man ha i åtanke att kvaliteten på en flygande inspektion sällan kan nå samma nivå som en kontroll i besiktningshall. i ifrågasätter det lämpliga i att även fortsättningsvis ska betala polisens merkostnader för flygande inspektioner. Myndigheten anser att verksamheten bör finansieras över polisens anslag. Den föreslagna ordningen att omfattningen av verksamheten ska beslutas i regleringsbrevet för är för kortsiktig för polisens planering. I övrigt har man ingen erinran mot revisorernas förslag. i instämmer i alla delar i revisorernas förslag. När det gäller RPS samordningsroll har polismyndigheten noterat att RPS ej nämnt verksamheten flygande inspektioner i de reviderade planeringsförutsättningarna . Man anser det vara av största vikt att analysera den länsvisa skillnaden i utfall av de flygande inspektionerna och att arbeta för en större likformighet länen emellan. anser att det är viktigt att betalar polisens fulla merkostnader för flygande inspektioner. Vidare påpekas en tröghet i att utnyttja inhyrda tekniker från , då dessa måste genomgå särskild utbildning och först därefter kan förordnas av RPS. När det gäller utglesning av kontrollbesiktningen är man av trafiksäkerhetsskäl tveksam till om lätta släpfordon bör omfattas. Myndigheten är positiv till att premiera fordonsägare med väl underhållna fordon genom att förlänga perioden till nästa kontrollbesiktning. Vidare betonas att kallelseförfarandet till kontrollbesiktningen bör ändras. i län anser att målet om 120 000 flygande inspektioner är för högt satt med hänsyn till att polisen enbart haft 80 bilinspektörer till förfogande. Enligt myndigheten torde RPS med fördel kunna styra hela verksamheten på riksplanet och ha mandat att utfärda enhetliga regler. anser att en analys bör göras av de länsvisa skillnaderna i utfall av de flygande inspektionerna, en analys som även beaktar de grundläggande förutsättningarna vad gäller statistikhandhavandet. När det gäller att använda tekniker från menar man att det finns stora skillnader i arbetsuppgifter mellan en bilinspektör och en tekniker och att besiktningsmannen enbart skulle kunna vara en förstärkning i den rent tekniska fordonskontrollen. Förslaget att utnyttja och utrustning är enligt myndigheten inte förankrat i verkligheten, och man nämner en rad praktiska svårigheter. När det gäller kontrollplatser finns enligt myndigheten få arbetsfickor med eluttag och de som finns är ej bra planerade. i instämmer i revisorernas förslag med några reflektioner. anser det givet att RPS och ska samverka för att få en större likformighet mellan länen. Myndigheten anser att det skulle ge arbetsro för bilinspektörerna om polisen får full ersättning för merkostnaden för verksamheten. Eftersom har det övergripande ansvaret för trafiksäkerheten och har en roll som föreskrivande myndighet faller det sig naturligt att är beställare. har vidare uppfattningen att vissa fordonslag inte behöver kontrollbesiktigas med så täta intervaller, och man är positiv till att premiera fordonsägare med väl underhållna fordon. Detta bör dock inte omfatta tunga fordon. Man anser att det är viktigt att systemet för att kalla till kontrollbesiktning ändras. i framhåller att de direkta trafiksäkerhetsåtgärderna är en mindre del av samhällets åtgärder på trafik- och vägområdet. Vidare anser polismyndigheten att det under inga omständigheter är rimligt att flygande inspektioner konkurrerar med de prioriterade områdena inom polisen. instämmer i revisorernas förslag att bör få föreslå omfattningen av verksamheten. Förslagen bör bekräftas i regleringsbreven så att det finns tydliga direktiv för verksamheten och för den ekonomiska ersättningen. Detta innebär att även i fortsättningen bör ersätta polisens merkostnader för verksamheten. Full ersättning måste utgå vilket skulle innebära stabilitet i de ekonomiska förutsättningarna. motsätter sig att RPS operativt får samordna trafikverksamheten. Mellan och finns ett samförstånd om kontrollplatser. Vidare anser man att det är viktigt att förändra systemet för kallelse till kontrollbesiktningen i syfte att förkorta väntetiderna. i instämmer i RPS preciseringar av vilka insatser som är viktigast i trafiksäkerhetsarbetet, nämligen kontroller av hastigheten, trafiknykterheten och bilbältesanvändningen. Myndigheten anser att revisorernas förslag om beställning och betalning av flygande inspektioner är bra, men kan bli ännu bättre med beställning från RPS och med "öronmärkta pengar" för verksamheten. är positiv till målsättningar, men tillräckliga medel måste tillföras. missnöje med systemet med överenskommelser med eftersom man uppfattar uppdraget som "pinnajakt". Kvantitet uppfattas som viktigare än kvalitet. Sena överenskommelser upplevs som betungande. mår bilinspektörerna dåligt eftersom de är oroliga för uppsägning. Myndigheten har noterat resultaten av VTI:s studie och menar att detta bör analyseras ytterligare. Om resultaten stämmer är det tveksamt att utöka kontrollen av fordon på väg. i anser att fordonskontroller på väg bör finansieras via anslaget för polisorganisationen. Uppgiften att genomföra fordonskontroller på väg bör prioriteras i ett sammanhang med övriga polisuppgifter inom ramen för polismyndigheternas verksamhetsplanering och efter samråd med . Det är inte lämpligt att utan ytterligare överväganden ge RPS samordnande operativa funktioner inom ett resultatområde. Eventuella förändringar måste övervägas i ett större sammanhang där möjligheterna övervägs att åstadkomma en effektivare styrning inom samtliga huvudområden - ordning och säkerhet, utredningsverksamhet och trafik. ställer sig avvisande till en lösning som innebär att ges möjlighet att styra polisens verksamhetsinriktning och resursplanering när det gäller fordonskontrollen. Myndigheten anser att ökat samarbete med kan förbättra trafiksäkerheten, som man anser att det finns skäl att minska den periodiska fordonskontrollen. i delar revisorernas uppfattning. i län stödjer förslaget om en samordnande roll för RPS, men anser att RPS inte ska reglera det operativa arbetet hos polismyndigheterna. Vidare anser man att mer fakta bör finnas om betydelsen av fordonskontrollerna innan nya kvantitativa mål fastställs. Medelstilldelningen bör gå direkt till RPS och fördelas efter den situation som råder inom varje polismyndighet. anser att processen med överenskommelser med har varit alltför tidskrävande och att olikheterna i överenskommelserna har varit betydande. Osäkerheten år om vad som gällt har skapat ett passivt agerande. Polismyndigheterna och de anställda har känt tveksamhet till verksamheten på grund av att en annan myndighet, , varit beställare och beslutat om de medel som avsätts. i bedömer att för att erhålla ett enhetligt och likartat trafiksäkerhetsarbete i hela landet erfordras klara och entydiga riktlinjer från de centrala myndigheterna både vad gäller utbildning, bedömningar och övervakningsmetoder. De stora skillnaderna mellan olika läns värdering av brister kan i första hand tillskrivas utbildningen. anser att de nationella överenskommelserna mellan och fastlagt så högt antal flygande inspektioner att bilinspektörerna tvingats arbeta på ett sätt som inte överensstämmer med det kvalitetssäkrade kontrollprogrammet. delar inte revisorernas bedömningar när det gäller teknikers medverkan vid kontroll på väg. Vägkontroller med civil personal fordrar att polispersonal medverkar vid kontrollen. framhåller att varit problemfyllt genom att har fått omfördela medlen inom givna anslag. Detta har medfört att inspektionerna ska koncentreras till fordonens väsentligaste brister.