frsrdg · GO04JO1 · 2001-01-01 00:00:00 — om hon haft det formella läget klart för sig, i stället skulle ha utfärdat ett vårdintyg beträffande B. Då kraven för att återkalla ett permissionstillstånd är jämförbara med de krav som ställs vid intagningsprövning enligt 6 § LPT, får det förutsättas att det i vart fall förelåg sannolika skäl för att förutsätt- ningarna för tvångsvård var uppfyllda. De formella förutsättningarna för en begäran om polishandräckning hade därmed också varit för handen. ständigheterna synes därför förmildrande. Med stöd av 6 § tredje stycket lagen (1986:765) med instruktion för Riks- dagens ombudsmän anmäler jag ärendet till Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd med yrkande om disciplinär påföljd för och Vid min granskning av handlingarna i ärendet har jag kunnat konstatera att journalföringen även i andra hänseenden än vad som påtalats synes bristfäl- Bl.a. saknas signering i ett flertal fall. Jag överlämnar därför en kopia av detta beslut till för den åtgärd som styrelsen kan finna +lOVR RFK VMXNYnUGHQV DQVYDUVQlPQGV +6$1 SU|YQLQJ I ett beslut anförde bl.a. följande delar JO:s bedömning att åsidosatt sina skyldigheter i yrkesutövningen genom att i sin anteckning 1997 inte anteckna den av länsrätten medgivna längsta vårdtiden och genom att i sin signerade epikrisanteckning ange en felaktig vårdtid. utom ansökt om medgivande till fortsatt tvångsvård, trots att det inte funnits formella förutsättningar för detta. Hans fel är varken ringa eller ursäktligt och bör medföra disciplinpåföljd i form av en varning. beslut om att B. skulle återintas ledde till att B. frihets- berövades utan laga stöd. ställningstagande grundades dock på de felaktiga datumangivelserna i journalen. Såvitt framkommit fanns det inte skäl för henne att misstänka att datumangivelserna kunde vara felaktiga och det fanns således inte heller anledning för henne att kontrollera uppgifterna Hennes fel framstår som ursäktligt. Det skall därför inte medföra beslutade med stöd av 5 kap. 3 § lagen (1998:531) om yrkesverk- samhet på hälso- och sjukvårdens område att ålägga en lämnade anmälan i övrigt utan åtgärd. Beslutet vann laga kraft. Stöd och service till vissa funktionshindrande Kritik mot kommun för bristande rutiner och åtgärder vid en anställds övergrepp mot boende i ett kommunalt gruppboende (Dnr 585-1999) I en anmälan till JO framförde klagomål mot kom- mun. Klagomålen avsåg kommunens handläggning i anledning av en an- ställds övergrepp mot boende i ett kommunalt gruppboende. tog upp bl.a. att varken de boendes gode män och förvaltare eller över- förmyndaren informerades av kommunen angående misstanken om över- grepp. Han tog vidare upp att den anställda personalen borde ha anmält sina iakttagelser till ledningen i ett tidigare skede och att det ytterst var kommunens organisation och bristande rutiner som hade fördröjt en an- mälan. tingsrätts dom nr DB 22, meddelad i mål nr B 324/98, infordrades och granskades. Av denna framgår att den aktuella vårdaren dömdes av för ofredande enligt 4 kap. 7 § , bl.a. gentemot H.A. kommun anmodades att inkomma med utredning och yttrande över vad som framfördes i anmälan. Skola-, fritids- och omsorgsstyrelsen i kom- munen anförde huvudsakligen följande i sitt remissvar. kommun och därmed omsorgsverksamheten har anmälts av god man till ombudsman vad gäller utredning av kommunens handläggning av ärende rörande personal vid vårdenhet som misstänkts för att ha ofredat vårdtagare. Anmälaren riktar sin kritik mot kommunens organisation och mot brist- fälliga rutiner vilket skulle ligga till grund för att ofredande pågått under, enl anmälaren . Tiden måste från anmälarens sida vara en mycket grov skattning eller en felräkning. Första tillfället enl. dom var våren 97 men det ogillades varför första tillfället var sommaren 97 och det sista i feb. 98 alltså ett drygt halvår. Detta är dock inte acceptabelt men tiden bör relateras rätt. kommun beslutade 92 om en ny platt organisation med långt- gående decentralisering till enskilda arbetstagare och arbetslag. Organisa- tionen justerades ur funktionsynpunkt 95 men fortfarande med samma mål- sättning att ansvar och befogenheter skulle decentraliseras så långt ut som möjligt. Detta innebär att styrning och uppföljning måste ske utifrån fast- ställda riktlinjer och föreskrifter vilka måste av arbetsledningen delges och tydliggöras. När det gäller rutiner för anmälan om övergrepp inom den kommunala äldre- och handikappomsorgen i kommun fastställdes dessa 970415 och de bygger på SOSFS 1996:11. Samtlig berörd personal gavs en grundlig information varvid det personliga ansvaret förtydligades av resp. resultatchef inom verksamhetsområdet. En organisation måste bygga på att varje individ tar sitt ansvar men också 2000/01:JO1 ges förtroende av arbetsledning vilket leder till en individuell anpassad vård En chefstätare organisation skulle knappast ge bättre effekter utan förr passivisera och därmed minska effektiviteten. När det gäller rutiner så anser vi dessa tillfyllest men efter det som inträffat måste vi ytterligare informera och samtala om det ansvar det innebär för var och en inom verksamheten. Att anmälan till resultatchef ej skett för- stärker detta och tyder på att det finns problem att överbygga när det gäller den kollegiala samhörigheten gentemot den professionella inställning som yrket kräver. Vi måste också förstärka uppföljningen så att det inte bara sker information utan även kontinuerlig kontroll vilket kan ske vid årliga ut- vecklingssamtal samt som en stående punkt vid personalmöten. Med händelseförloppet bakom oss ser vi också att information till anhöriga och gode män missats vilket vi kommer att komplettera våra rutiner med. Kommunens bestämmelser angående anmälan om och utredning av över- grepp inom den kommunala äldre- och handikappomsorgen bifogades remissvaret KlU XWHOlPQDW yttrade sig över remissvaret. Från Överförmyndaren i kommun inhämtades att var förordnad som förvaltare för H.A. enligt 11 kap. 7 § . Skola-, fritids- och omsorgsstyrelsen upplyste att H.A:s boende utgjorde en insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS). Slutligen inhämtades att tingsrätts dom i mål nr B 324/98 inte hade överklagats vad gällde skuldfrågan. I sitt beslut anförde -2 $QGUp följande. allmänna råd 1996:11 Anmälan om övergrepp inom kom- munernas äldre- och handikappomsorg samt den därtill knutna hälso- och sjukvården upphävdes genom kungörelse SOSFS 1999:3, beslutad . Anledningen till beslut var ändringar i socialtjänstlagen (1980:620) som trädde i kraft , bl.a. en bestämmelse 71 a § angående anmälan om missförhållanden i omsorger om äldre och funktionshindrade. Vid den tidsperiod som är aktuell i förevarande ärende gällde emellertid allmänna råd 1996:11. bestämmelser angående anmälan om övergrepp inom den kom- munala äldre- och handikappomsorgen, se bilaga ( KlU XWHOlPQDG . melserna, som utgår från allmänna råd, är väl avvägda. Jag har inte något att erinra mot kommunens rutiner i allmänhet. En viktig del i kommunens bestämmelser är anmälningsplikten. I linje med allmänna råd föreskriver kommunen att All personal som arbetar inom vård och omsorg skall anmäla kända eller misstänkta missför- hållanden till resultatchefen. I förevarande fall anmälde vissa vårdare vid den aktuella gruppbostaden att en arbetskamrat hade utsatt boende för övergrepp. Anmälan upptogs skriftligt . Av utredningen hos JO framgår att det i vart fall och fram till början av 1998 förekom sådana missförhållanden vid den aktuella grupp- bostaden som omfattades av de anställdas anmälningsplikt. Missförhålland- ena bestod av närmare angivna övergrepp gentemot de boende från en vårdares sida. Vidare framgår det av tingsrättens dom och övriga handlingar att vårdarens arbetskamrater hade iakttagit övergreppen , utan att anmäla saken till arbetsledningen. Personer som vårdas i särskilda boendeformer har som regel ett stort vård- behov och är på olika sätt beroende av anhöriga och vårdpersonalen. Det kan antas att de boende upplever att de har ett sådant beroendeförhållande till personalen att de har svårt att framföra klagomål mot en vårdare, även om kritiken skulle vara befogad. Vidare är hjälptagarna oftast försvarslösa om de utsätts för övergrepp. Mot bakgrund härav är det av yttersta vikt att de bestämmelser och rutiner som finns inom en kommun kring dessa frågor kontinuerligt diskuteras och förs ut till de anställda för att motverka att de anställda av solidaritet eller något annat skäl avstår från att anmäla en arbets- kamrats övergrepp mot de boende. Jag kan konstatera att kommunen i förvarande fall inte hade vidtagit tillräckliga åtgärder för att tillse att de anställda följde bestämmelserna om anmälningsplikt. Styrelsen har i remiss- svaret angett att vissa åtgärder avseende information och uppföljning kommer att vidtas för att säkerställa att kommunens bestämmelser följs. Jag förutsätter att styrelsen numera har vidtagit dessa åtgärder. ,QIRUPDWLRQ WLOO JRGH PlQ RFK I|UYDOWDUH är enligt 11 kap. 7 § förordnad som förvaltare för H.A. Förvaltaruppdraget är inte begränsat, vilket innebär att uppdraget även innefattar att sörja för H.A:s person. är med andra ord H.A:s ställföreträdare även när det gäller H.A:s personliga förhållanden. Som förvaltare hade följaktligen ett berättigat intresse av att få kännedom om den anmälan om övergrepp som gjordes jämte de bakom- liggande omständigheterna. Att en förvaltare erhåller sådana upplysningar utgör närmast en förutsättning för dennes möjlighet att fullgöra förvaltar- uppdraget i de fall uppdraget innefattar att sörja för huvudmannens person. Det saknas dessutom anledning att anta att det finns några motstående intressen mellan förvaltaren och huvudmannen när det gäller information till förvaltaren om misstänkta eller konstaterade övergrepp mot huvudmannen. Bestämmelserna i 7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) utgjorde därför inte något hinder mot att informera . I stället borde kommunen på eget initiativ ha tagit kontakt med och upplyst honom om de anmälda missförhållandena vid gruppbostaden. Som förvaltare hade ju att överväga och vidta lämpliga åtgärder på H.A:s vägnar i an- ledning av det som hade inträffat. När det gäller gode män och förvaltare för de övriga boende framgår det inte av utredningen huruvida de hade uppdrag att sörja för respektive huvud- mans person eller ej. Om så var fallet borde kommunen i enlighet med det ovan anförda omgående ha upplyst även dem om de anmälda missför- Vad som i övrigt har framkommit föranleder inte någon åtgärd eller något uttalande från min sida. Med den kritik som framgår av det anförda avslutas ärendet. En tjänsteman vid försäkringskassa har kritiserats för att ha överskridit sin behörighet (Dnr 1827-1999) -2 3HQQO|Y meddelade ² efter en anmälan mot allmänna försäkringskassa ² ett beslut med följande innehåll. hävdade att en tjänsteman vid kassan, G.J., skulle ha lämnat ut uppgifter om hennes bostadsbidrag till hennes f.d. make, . skulle också på olika sätt ha hjälpt och bistått J.E. i samband med att denne överklagade ett beslut om underhållsstöd. Anmälan remitterades till för utredning och yttrande. Kassan direktören hänvisade i remissvaret till en av kassans revisionsenhet gjord utredning om någon tjänsteman obehörigen inhämtat uppgifter avseende C.E. I utredningen angavs följande. inkom ett brev till kassan från C.E. ställt till , Länskontor 2. Brevet innehöll en redogörelse över C.E:s situation i ett omprövningsärende rörande underhållsstöd. I brevet beskrevs att hennes tidigare make, , hade via en bekant anställd på fått uppgifter som rörde bl a hennes bostadsbidrag. I brevet nämndes inget namn på denna person på , utan bara som en bekant i hög position. är inskriven vid lokalkontoret i . Länskontor 2 har till revisionsenheten lämnat en redogörelse för sina kontakter i ärendet. Till denna redogörelse bifogades kopior av journalan- teckningar som upprättats på lokalkontoret i . Av dessa journaler framgår att den åsyftade personen som anmälaren avsåg är områdeschef . vid kontorsområdet (0153). Det har senare framkommit att J.E. är sambo med dottern till G.J:s sambo. Internrevisionen fick i uppdrag att utreda ärendet. Revisionsenheten beslöt att göra ett uttag ur transaktionsloggen från i syfte att utreda vem/vilka som varit inne i systemen och tagit ut information om C.E. Logguttagets resultat visade att ett antal frågetrans- aktioner gjorts via ett behörighetskort tillhörigt Södra . Vid kontroll visade sig kortet tillhöra försäkringssekreteraren . som arbetar på kontorets kundtjänst. Frågetransaktionerna avsåg 070-trans Uppgifter om BDF:UHS//VHV, 073 trans Uppgifter om bidragsskyldigs beslut och barn samt 745-trans Översikt av US-skrivelser. utförda och i en tidsföljd. Revisionsenheten besökte lokalkontoret för att intervjua om motivet bakom ovanstående frågetransaktioner. erinrade hon sig att G.J. kommit till henne och diskuterat regler för hade även bett E.S. att ta fram vissa bilder på C.E. skulle enligt E.S. ha ägt rum föregående år. , , kallade vi G.J. till revisionsenheten för ett Från revisionsenheten deltog och . berättade för G.J. att vi fått en anmälan för utredning och vad den innehöll. Vid vårt samtal med G.J. erinrade sig ärendet och berättade att J.E. hade bett henne om hjälp att få sitt ärende angående underhållsstöd förklarat för sig. Han hade enligt G.J. vänt sig till sitt kontor () men hade inte fått den hjälp han behövde. G.J:s syfte hade varit att försöka hjälpa J.E. som kund till . betonade att det inte hade varit hennes mening att lägga sig i. Ett annat syfte var att hon inte ville att skulle framstå som om vi inte bryr oss och tar hänsyn till kundens behov. fått från J.E. om hans ärende bedömde hon att det verkade märkligt ur flera aspekter. Bl a hade han fått flera beslutsbrev vid samma tidpunkt med olika dateringar och att han skulle vara underhållsskyldig för barn som han har delad vårdnad för. tog då kontakt med en handläggare på sitt eget kontor, E.S., för att få veta vilka regler som gäller generellt. har fått J.E:s personnummer per telefon och bett E.S. fram den nödvändiga informationen för att hon skall kunna ge J.E. varför han fått de ovannämnda beslutsbreven. Dessutom hade J.E. att när han kontaktat sitt kontor för att avtala för besök för att förklara sin situation, istället blev ( ) uppmanad att faxa in sina handlingar som han ville åberopa. tog kontakt med handläggaren, . kontoret, för att informera denne att J.E. vill komma på besök och visa sina handlingar från tingsrätten etc. G.J. fick då till svar från handläggaren att hon bett honom faxa handlingarna till kontoret. (Enligt journalanteckningar ägde detta samtal rum ). lingar till tillsammans med en begäran om omprövning. ett beslut om att hans omprövning avslagits. kontaktade då G.J. igen med en undran hur han skulle förfara. informerade att J.E. hade rätt att ta del av de handlingar som rörde hans ärende och förvarades på . ville ha hjälp av G.J. få kopior av aktuella handlingar. tog därför en förnyad kontakt med bad henne tillställa J.E. kopior av aktuella handlingar. handlingarna visade han dessa för G.J. förfarandet för honom. hade svårt att förstå att man inte beviljat omprövning då man dragit in underhållsstödet för hans tidigare höll med om J.E:s uppfattning. Någon ytterligare kontakt med inte haft förutom att hon via handläggarens områdeschef, , förklarat att hennes mening inte var att lägga sig i och därmed bett om ursäkt om det uppfattats så. På vår fråga om G.J. avsiktligt eller oavsiktligt kunde ha lämnat ut uppgifter om C.E:s bostadsbidrag förnekade hon detta bestämt. Vidare har revisionsenheten talat med handläggaren på Sollentuna- kontoret, C.B., för att höra hur hon upplevt kontakten med G.J. uppgav att samtalet med G.J. upplevdes som olustigt. journalanteckningar har noterats det kändes så fel att diskutera ett enskilt ärende med en chef som måste känna till regler om fullmakt, jäv osv. uppfattade som om G.J. ville veta hur handläggningen i J.E:s ärende framskred samt att hon krävt att J.E:s akt skulle rekvireras från CK. Beträffande kontakterna som C.B. haft med J.E. så uppgav hon att hon kan 2000/01:JO1 ha uppfattats som reserverad när J.E. bett att få för besök och i stället blivit ombedd att faxa in sina handlingar. anförde därutöver i remissvaret för räkning följande. i har gjort en utredning avseende frågan om någon tjänsteman obehörigen inhämtat uppgifter avseende C.E. Uttag från transaktionsloggen från RFV-Data har visat att några bilder inte har tagits från lokalkontoret där sådana uppgifter finns tillgängliga. Områdeschefen har redovisat korrespondens mellan C.E:s advokat och den före detta maken där de aktuella uppgifterna finns. utredning har inte visat att någon i tjänsten otillbörligt skaffat uppgifter om C.E:s bostadsbidrag. Vad avser C.E:s anmälan i övriga delar får anföra följande. I bland annat förvaltningslagen finns regler om hur och dess anställda skall agera. I 4 § förvaltningslagen anges att varje myndighet skall lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Denna serviceskyldighet skall utövas bland annat inom ramen för vad som i 1 kap. 9 § regerings- formen anges om att förvaltningsmyndigheter skall iakttaga saklighet och opartiskhet. I förevarande ärende har utredningen visat att områdeschefen agerat på ett sådant sätt att det i vart fall kan ha uppfattats som om hon agerat som ombud för en enskild i ett ärende hos myndigheten och som om hon sökt använda sin ställning för att påverka ett ärende. Områdeschefen har själv uppgett att hon har hjälpt en enskild som kund. Vad som aktualiseras i ärendet är alltså å ena sidan kravet på att myndig- heter skall vara opartiska och å andra myndigheternas serviceskyldighet. anser att områdeschefen agerat på ett sådant sätt som går utöver den serviceskyldighet som åvilar myndigheten. Hennes agerande har inte inskränkt sig till upplysningar, vägledning, råd eller annan sådan hjälp. Hon har agerat på ett sådant sätt att det har funnits anledning att ifrågasätta hennes opartiskhet. Det kan i sammanhanget påpekas att den utredning som företagits inte visat att områdeschefens agerande påverkat handläggningen av det ärende hon engagerat sig i. Avslutningsvis vill framhålla att kassan ser allvarligt på det inträffade. Den anmälda händelsen har också, som framgår, föranlett en omfattande intern utredning av revisionsenhet. fick tillfälle att kommentera remissvaret men hördes inte av. Av utredningen framgår att G.J. på olika sätt agerat för att försöka hjälpa sin bekant, J.E., med dennes ärende om underhållsstöd. Detta skedde trots att G.J. varken var handläggare av ärendet eller hade fullmakt att företräda J.E. tillhörde dessutom ett lokalkontor inom ett annat kontorsområde än det där G.J. bad en tjänsteman vid sitt lokalkontor att gå in 2000/01:JO1 i socialförsäkringens ADB-register och ta fram vissa databilder där uppgifter Dagen därpå ringde G.J. till handläggaren av J.E:s under- hållsstödsärende vid kassans lokalkontor för att informera denne om att J.E. ville komma på besök. Det framgår av utredningen att hand- läggaren upplevde samtalet som olustigt. återigen tagit kontakt med en handläggare vid detta kontor och bett denne att skicka J.E. kopior av handlingar. G.J:s förklaring till att hon på ett så aktivt sätt försökte hjälpa J.E. är att hon upplevde att han inte fick den hjälp han behövde av och att hon var angelägen om att kassan inte skulle framstå som en myndighet som inte brydde sig om sina kunder. Jag finner det svårt att tro på den förklaringen och delar uppfattning att G.J. har agerat på ett sådant sätt att hennes opartiskhet kunnat ifrågasättas. Hon har också använt sig av sin ställning som chef för att förmå en tjänsteman vid det kontor där hon arbetade att gå in i socialförsäkringens dataregister och ta fram vissa databilder där uppgifter om C.E. Hon överskred därigenom sin behörighet eftersom hon inte hade något ärende rörande vare sig J.E. Sammantaget har G.J:s befattning med ärendet präglats av en anmärkningsvärd brist på omdöme. har förnekat att hon lämnat ut uppgifter om C.E:s bostadsbidrag. Det hon har sagt vinner stöd dels av att de databilder som togs inte avsåg bostadsbidrag, dels av att uppgiften om bostadsbidragets storlek fanns tillgänglig i en korrespondens mellan C.E:s advokat och J.E. Vad som fram- kommit ger således inte utrymme för ett antagande att G.J. obehörigen lämnat ut dessa uppgifter. Kritik mot en försäkringskassa för fel som uppstått med anledning av att en akt i ett arbetsskadeärende inte kunnat återfinnas och heller inte efterforskats (Dnr 3149-1998) I en anmälan mot allmänna försäkringskassa klagade , som ombud för U.H., på handläggning av hennes arbetsskadeärende. Han anförde bl.a. följande. Han skrev till och påminde kassan om ett yrkande om livränta för förlorad arbetsförtjänst. Han påminde ånyo om ärendet , och utan att få något besked. fick han svar från att ärendet var under utredning och att kommunicering skulle ske . Eftersom han inget hörde påminde han på nytt I ett inhämtat yttrande över anmälan anförde genom direktören bl.a. följande. Enligt 4 § förvaltningslagen skall frågor av enskilda besvaras . är skyldig att lämna någon form av svar. Svaret får inte heller dröja längre än nödvändigt. Enligt 7 § förvaltningslagen skall varje ärende där någon enskild är part handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Enligt lokalkontorets redogörelse har handläggaren lagt ombudet skrivelser åt sidan då hon inte kunde hitta arbetsskadeakten. Handläggaren säger vidare att hon inte visste att akten var hos länsrätten. Akten skall dock enligt handlingarna [ha] återkommit till . Någon åtgärd för att besvara skrivelserna eller hitta akten har inte vidtagits förrän . Lokalkontoret har emellertid inte funnit akten. Det föreligger allvarliga brister i handläggning av U.H:s arbetsskadeärenden. tog del av remissvaret. I sitt beslut anförde -2 3HQQO|Y i bedömningsdelen följande. Av remissvar framgår att det förevarit flera allvarliga fel i kassans handläggning av U.H:s arbetsskadeärende. har underlåtit att fatta beslut med anledning av U.H:s begäran om livränta för förlorad arbetsförtjänst. har också underlåtit att besvara ett flertal förfrågningar om ärendet från hennes ombud . Enligt finns det flera orsaker till detta, såsom att kassan inte kunnat hitta arbetsskadeakten och tidsbrist hos handläggaren. Jag finner det utomordentligt anmärkningsvärt att handläggaren bara lagt förfrågningar åt sidan utan att uppenbarligen ens göra allvarliga försök att leta efter akten. Om inte annat borde många påminnelser ha fått att reagera så att kassan, om akten inte kunde återfinnas, kunde ha börjat rekonstruera den. har inte heller verkställt länsrättens dom på grund av att handläggaren inte visste att domen och akten återkommit från länsrätten. Även detta är ytterst anmärkningsvärt. Sammantaget tyder kassans förklaringar på att det förelegat stora brister i bevaknings- rutiner. förtjänar således mycket allvarlig kritik för sin handläggning av ärendet. En försäkringskassa har gjort en rad fel vid handläggningen av ett sjukbidragsärende (Dnr 4192-1998) I en anmälan till JO klagade . på att allmänna för- säkringskassa hade lämnat felaktig information till honom om tidpunkten för när hans tidsbegränsade sjukbidrag skulle löpa ut samt att kassan hade dragit för mycket preliminärskatt eller beslutat om för låg retroaktiv pension. I ett från inhämtat yttrande anförde direktören i har beviljat L.K. Vid besök på lokalkontoret i in en ny ansökan om sjukbidrag. längde L.K:s sjukbidrag provisoriskt till och med septem- Därefter förlängdes sjukbidraget ytterligare en gång, till och med , genom provisoriskt beslut . dessa provisoriska beslut har läkarutlåtande inte krävts in. fattade beslut om helt sjukbidrag för perioden till i beslut i socialförsäkringsnämnden [torde vara 1997, JO:s anm.].