frsrdg · GO04RR12 · 2001-01-01 00:00:00 — Resultaten visar att utomnordiska medborgare har blivit prioriterade till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Men resultaten visar också att de invandrargrupper som har få utomnordiska medborgare (d.v.s. att en stor andel är naturaliserade) har blivit oprioriterade, d.v.s. har en andel av de i åtgärder som är lägre än deras andel av de arbetslösa. Dessa oprioriterade invandrargrupper har på inget sätt en bättre situation på arbetsmarknaden än infödda svenskar vilket skulle motivera att de är oprioriterade inom arbetsmarknadspolitiken. Kapitel 2 visar istället att deras situation på arbetsmarknaden har förvärrats . En tänkbar förklaring till dessa resultat är att arbetsmarknadspolitiken är missriktad och därmed har fått till följd att en grupp invandrare som borde vara prioriterad (med hänsyn till deras situation på arbetsmarknaden) istället är oprioriterad inom den förda arbetsmarknadspolitiken. Ytterligare möjliga förklaringar är att naturaliserade invandrare tidigare haft en bra situation på arbetsmarknaden och inte varit i behov av extrainsatser (prioriteringar) och har därför "glömts bort" vid prioriteringar inom arbetsförmedlingarna samt att (arbetsförmedlingarnas operativa databas) endast innehåller information om medborgarskap, d.v.s. att arbetsförmedlingarna inte har kunnat identifiera utrikes födda personer. Den genomsnittliga inskrivningstiden hos arbetsförmedlingen visar ungefär samma mönster. Prioriterade grupper inom arbetsmarknadspolitiken har kortare inskrivningstider än de oprioriterade grupperna vilket indikerar att det har en positiv effekt att vara en prioriterad grupp. Det skall poängteras att dessa resultat är relativt svaga och det finns behov av en mer fördjupad analys, framförallt för utflödet från arbetsförmedlingarna (vilket vår data inte tillåter). Avslutningsvis visar studien att olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder har olika framgång. De åtgärder som är mest lika ett ordinarie arbete, d.v.s. olika former av lönesubventioner, lyckas bäst med att ha deltagare i jobb 6 månader efter avslutad åtgärd. Dessa åtgärder utgör dock endast en liten del av det totala batteriet med arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Resultaten visar också att respektive åtgärd är ungefär lika framgångsrik för utrikes födda som för infödda, d.v.s. de åtgärder som fungerar "bäst" gör så för både invandrare och infödda svenskar. Vidare finns en tendens att utbildningsåtgärder är mer förekommande för utrikes födda än för infödda. Frågan är om detta är den lämpligaste strategin/fördelningen för att invandrare skall komma ut på arbetsmarknaden? Att utvärdera åtgärders "framgång" inbegriper en hel del osäkerhet på grund av selektionsproblematik; en åtgärd kanske är framgångsrik p.g.a. att endast individer med en hög sannolikhet att få jobb deltager i åtgärden. En lösning på detta problem är användandet av en experimentansats där en grupp individer slumpmässigt tilldelas åtgärder. Framförallt skulle denna ansats kunna påvisa om arbetspraktik, språkutbildning eller en kombination av dessa är den mest effektiva åtgärden för invandrade individer. Beskrivning av olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder Som anges i avsnitt 3.3 delas de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna in i tre delgrupper efter deras likhet med ett ordinarie arbete: anställningsstöd, praktik & projekt samt utbildningsåtgärder. Nedan följer en mer noggrann beskrivning av respektive åtgärd. Avslutningsvis anges alla övriga inskrivningskategorier, d.v.s. även de inskrivningskategorier som inte är en åtgärd. Ytterligare information kring dessa åtgärder och sökkategorier kan erhållas i skriften , AMS (1997). Anställningsstöd: i denna kategori inbegrips sökkategori 44, 45, 46, 51 och 53. Rekryteringsstöd (skat 44): stödet är en form av lönesubvention till arbetsgivare vid anställning av arbetslösa. Dock får stödet ej utbetalas till statliga arbetsgivare och ej heller till arbetsgivare inom syntetfiberindustrin, bilindustrin, stålindustrin, varvsindustrin, fiskerisektorn, transportsektorn eller jordbrukssektorn. Anställningsstöd (skat 45): stödet är en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd som ersatte de tidigare åtgärderna beredskapsarbete, rekryteringsstöd och utbildningsvikariat. Stödet är en form av lönesubvention till arbetsgivare vid anställning av arbetslösa. Anställningsstödet får lämnas både till privata och offentliga arbetsgivare. Starta eget-bidrag (skat 46): bidraget är ämnat för arbetssökande som startar egen näringsverksamhet. Bidraget är avsett att utgöra ett tillskott till rörelseidkarens försörjning (vanligtvis ). Beredskapsarbete (skat 51): stödet är en form av lönesubvention till arbetsgivare vid anställning av arbetslösa. Beredskapsarbetet får endast avse sådana angelägna arbetsuppgifter som inte ryms inom arbetsgivarens budget. Stödet har framförallt utnyttjats av kommuner, landsting och statliga arbetsgivare. Utbildningsvikariat (skat 53): åtgärden innebär att arbetsgivare får bidrag för vikariats och utbildningskostnader om de efter anvisning från arbetsförmedlingen anställer en ersättare för den som går utbildning. Praktik & projekt: i denna kategori inbegrips sökkategori 52, 55, 56, 57, 58, 61, 65. Arbetslivsutveckling - ALU (skat 52): åtgärden utgör ingen kostnad för arbetsgivaren men får å andra sidan, enligt AMS föreskrifter, inte anordnas för att ersätta annan arbetskraft på arbetsplatsen och inte användas för att utföra ordinarie arbetsuppgifter. Arbetslivsutveckling får anordnas av ideella organisationer, föreningar, kommuner, staten, fackliga organisationer, företag m fl. Arbetsplatsintroduktion - API (skat 55): API är en praktikåtgärd med syfte att ge arbetslösa, som saknar yrkeserfarenhet, möjlighet att praktisera på en lämplig arbetsplats. Åtgärden tillkom som en sammanslagning av åtgärderna ungdomspraktik, akademikerpraktik, invandrarpraktik och praktikdelen inom ungdomsintroduktionen. Offentligt tillfälligt arbete - OTA (skat 56): OTA är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd för arbetssökande som är . Dessa tillfälliga arbeten kan anordnas av staten, landstingen, kommunerna och de allmänna försäkringskassorna och får inte ersätta ordinarie arbetskraft och inte användas för att utföra ordinarie arbetsuppgifter. Projektarbete (skat 57): Åtgärden inrättades och innebär att arbetslösa personer får praktik, eller deltar i utbildning, som inte ryms inom de övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Möjligheten att anordna projektarbeten står öppen för främst kommuner men även för arbetsförmedlingsnämnder, fackförbund, ideella föreningar m fl. Resursarbete - "Kalmarmodellen" (skat 58): Åtgärden inrättades och är en form av beredskapsarbete. Åtgärden kan anordnas av stat, landsting, kommun och hos de allmänna försäkringskassorna. Tanken är att resursarbete, utan att ersätta ordinarie arbetsuppgifter, skall upprätthålla de arbetssökandes kompetens och höja kvaliteten på arbetsplatsen de anvisats till. Ungdomspraktik (skat 61): detta är en praktikåtgärd med syfte att ge arbetslösa ungdomar, som saknar yrkeserfarenhet, möjlighet att praktisera på en lämplig arbetsplats. Åtgärden ersattes av arbetsplatsintroduktion. Kommunala ungdomsavtalet - KUP (skat 65): avtalet innebär att kommunerna (frivilliga) åtar sig att erbjuda praktik på arbetsplats eller annan verksamhet på heltid för arbetslösa ungdomar mellan . Datortek (skat 64): infördes som ett alternativ till traditionell arbetsmarknadsutbildning med syfte att möta den ökande efterfrågan på modern i samhället. Utbildningen syftar till att arbetslösa personer skall få möjlighet att lära sig att arbeta med informationshantering och datorer. Arbetsmarknadsutbildning (skat 81): idén bakom denna åtgärd är att erbjuda arbetssökanden utbildning i yrken där det råder brist på arbetskraft. Därutöver skall utbildningen bredda mäns och kvinnors utbildnings- och yrkesval och därmed bidra till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. IT-satsningen (skat 82): är en arbetsmarknadsutbildning (se ovan) i informationsteknik. Samtliga sökanden skall före ansöka genomgå ett urvalstest med godkänt resultat. Arbetslösa (skat 11): platsförmedlingsservice Arbetslösa (skat 12): vägledningsservice Arbetslösa (skat 13): erbjuden åtgärd Arbetslösa (skat 14): övriga inskrivna (på väg in/ut, svårplacerade) Deltidsarbetslösa (skat 21): Timanställda (skat 22): Tillfälligt arbete (skat 31): EES-sökande (skat 34): Ombytessökande (skat 35): Ombytessökande (skat 41): Lönebidrag (skat 42): Offentligt skyddat arbete (skat 43): AMI-program (skat 71): Särskilt introduktionsstöd (skat 72): Tabell A1 Antalet individer i olika sökkategorier 1992, 1995 och 1998. Födda i och utrikes födda. Typ av sökkategori 1992: födda Utan arbete: Kan ta arbete direkt (skat 11) 217490 40705 255141 55330 118436 30978 Behov av utredning (skat 12) 34749 17402 35665 19933 26519 13649 I väntan på åtgärd (skat 13) - - 6412 2354 12224 3412 Övriga (skat 14) 20965 6973 33640 21856 54204 24378 Helt eller delvis i arbete: Deltidsarbetslös (skat 21) 74395 8354 129391 14828 109574 14094 Timanställd (skat 22) - - - - 63667 9844 Tillfälligt arbete (skat 31) 46020 5316 33643 3627 30482 4461 EES-sökande (skat 34) - - 156 83 233 116 Ombytessökande (skat 35) - - - - 1674 508 Ombytessökande (skat 41) 13685 1473 27171 2580 34622 3746 Efterfrågepåverkande åtgärd: Rekryteringsstöd (skat 44) - - 12127 2444 2 - Anställningsstöd (skat 45) - - - - 10553 2907 Starta eget bidrag (skat 46) - - 7345 1573 8913 2574 Beredskapsarbete (skat 51) 12517 3855 7440 3093 4 - ALU (skat 52) - - 35476 8076 25776 6291 Utbildningsvikariat (skat 53) 7639 845 11170 1223 3 - API (skat 55) - - 20646 8530 11040 4038 OTA (skat 56) - - - - 7313 1085 Projektarbete (skat 57) - - - - 582 468 "Kalmarmodellen" (skat 58) - - - - 4107 652 Ungdomspraktik (skat 61) 68230 4616 268 22 - - Tabell A1 Forts. Typ av sökkategori 1992: avtalet (skat 65) - - 7460 371 11926 855 Utbudspåverkande åtgärd: Datortek (skat 64) - - 8967 780 8964 2477 Arbetsmarkn. (skat 81) 70147 24056 36754 17920 37432 14439 IT-satsningen (skat 82) - - - - 1219 224 Särskild kategori (skat 91) 2693 908 4305 1452 5741 2127 Åtgärder för arbets-handikappade: Lönebidrag (skat 42) - - 41748 5088 43742 5593 OSA (skat 43) - - 4386 857 4902 1076 (skat 71) 6066 1969 5569 1338 6640 1846 Antal individer 574596 116472 724880 173358 645320 152656 a) Siffran inom parentes anger andelen av denna kategori som har efterfråge- respektive utbudspåverkande åtgärd. Exempelvis, av dem födda i (1992) med en arbetsmarknadspolitisk åtgärd har en efterfrågepåverkande åtgärd. Tabell A2 Bakgrundsvariabler för inskrivna vid arbetsförmedlingen, 1998. Grundskola Gymnasie Högskola Infödda 645320 45 28 60 12 Naturaliserade: -1980 34322 46 34 53 13 1981-1992 39135 53 37 45 18 1993- 9370 52 29 48 23 Utrikes födda: -1980 46298 48 37 50 13 1981-1992 62533 53 40 43 17 1993- 43825 52 34 44 22 Därav: -1980 22673 45 42 48 10 1981-1992 5421 45 36 50 14 1993- 2195 41 33 46 491 : -1980 3442 50 32 48 20 1981-1992 1363 53 25 51 24 1993- 1141 57 26 40 34 : -1980 3894 41 26 50 24 1981-1992 8054 32 23 50 27 1993- 2855 21 21 37 42 : 4620 57 43 45 12 1981-1992 3289 54 45 43 12 1993- 20887 54 29 55 16 Tabell A2 Forts. Grundskola Gymnasie Högskola : 3595 54 45 42 13 1981-1992 25208 61 41 41 18 1993- 9350 62 43 31 26 Övriga : -1980 3936 38 21 66 13 1981-1992 5796 39 53 34 13 1993- 2400 33 50 26 24 : -1980 2748 55 23 61 16 1981-1992 6015 49 37 50 13 1993- 1907 48 31 36 33 : -1980 1390 72 29 49 22 1981-1992 7387 64 45 42 13 1993- 3090 60 49 35 16 a) är det genomsnittlig inskrivningstid sedan födelse (). Således anges Inskr ej . Ackum Agell, S. (1999) Vad vet vi om arbetsmarknadspolitikens effekter, 1999:4, (). AMS (1996) Arbetsmarknaden för utomnordiska medborgare, 1996:2. AMS (1997) Arbetsmarknaden för utomnordiska medborgare, 1997:3. AMS (1998) Arbetsmarknaden för invandrare, Ura 1998:1 AMS (1998b) Arbetsmarknadspolitiska åtgärder - årsrapport , Apra 1998:2. AMS (1999) Arbetsmarknaden för invandrare, Ura 1999:5. AMS (1999b) Arbetsmarknadspolitiska åtgärder - årsrapport , Apra 1999:2. AMS (1999c) Definitioner inom AMV:s statistik, Uin 1999:3. Bergeskog, A. (1999) Arbetsmarknadspolitisk översikt 1999, 1999:7, (). Borjas, G. (1991) "Immigrants in the US Labour Market: 1940-80", , 81. Papers and proceedings. Broome, P., , A-K., , C. & , R. (1996) Varför sitter "brassen" på bänken? Eller Varför har invandrarna så svårt att få jobb?, , . (1983) Inkomsteffekter av invandring, doktorsavhandling, , nr. (1991) Vad hände sedan? En studie av utrikes födda på arbetsmarknaden, Acta Wexionesia serie 2. Economy & Politics, nr. (1993) Sysselsättning och arbetsmarknadskarriär bland invandrare, Rapport till invandrar och flyktingkommittén, , . (1994) "Economic Progress of Immigrants in from 1970 to 1990: A Longitudinal Study", , 2. (1996) "Labour Market Career among in ", , 3. (1997) "Svårt för nya svenskar att få jobb" i , U. ), Mångfald och ursprung, , . & Hammarstedt, M. (1999) "Egenföretagare bland invandrare", Arbetsmarknad och arbetsliv, nr. & Hammarstedt, M. (1999) "Invandrare i det svenska trygghetssystemet", Socialvetenskaplig tidskrift, nr. & , M. (2000) "Flyktingars arbetsmarknad är inte nattsvart", Ekonomisk debatt, nr. , W. (1997) Econometric Analysis, , . Harkman, A., , A. & Okeke, S. (1999) Åtgärdsundersökning 1999, Ura 1999:1. & , B-Å. (1984) Småföretagande på småort. Nätverksstrategier i informationssamhället, , , . (1975) Invandrare på arbetsmarknaden. Regeringens proposition (1995/1996:222) Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /1996, finansiering m.m. Regeringens proposition (1999/2000:1) Budgetpropositionen . , H, (1997) Training at the and Training for a New : Two Swedish Studies, (), . & Wadensjö, E. (1999) Arbetsmarknadens funktionssätt i , (), . (1992) "Immigration and Structural Change. The Canadian Experience 1971-86", , nr. revisorer (1996) Effekter av arbetsmarknadsutbildningen, 1995/1996:10. revisorer (1999) Svenskundervisning för invandrare och invandrares situation på arbetsmarknaden, 1999/2000:9. , D-O. (1999) Refugee Immigrants in . Market Integration, doktorsavhandling, , nr. (1999) The Immigrant Experience, doktorsavhandling, Studies in Economic History, nr. SCB (1998) Befolkningsstatistik 1998 - folkmängden efter kön, ålder och medborgarskap. SOU 1995:76 Arbete åt invandrare, . SOU 1996:5 Mångfalden och framtiden, . SOU 1996:34 Aktiv arbetsmarknadspolitik, . SOU 2000:7 /2000, . Strömbach, T. (1986) "Migrants in the Australian Labour Market", Research report no. 10, , Camberra. (1994) "The impact of foreigners on public purse" i , S. ), Immigration as an economic asset, Trentham Books, Staffordshire. Wadensjö, E. (1972) Immigration och samhällsekonomi, doktorsavhandling, , nr. (2000) Ethnic Differences in the Swedish Youth Labour Market, Licentiatavhandling, , . anser att rapporten har ett begränsat perspektiv; bl.a. saknas synpunkter från de studerande och från andra representanter för arbetslivet än arbetsförmedlingens tjänstemän. I mötet med arbetsförmedlingen är det naturligt att arbetsgivare betonar betydelsen av språkkunskaper. av arbetslöshet kan arbetsgivare också ställa höga krav medan kraven sjunker när det råder brist på arbetskraft. Verket understryker att språkinlärningen är en del av den nyanlände invandrarens livslånga och livsvida lärande. Språkinlärningen sker genom formell undervisning i sfi och genom kontakter med arbetsliv och samhälle. Det är därför viktigt att inte se språkundervisningens mål som en första hög tröskel som måste passeras innan individen kommer i kontakt med arbets- och samhällsliv. är dock positivt till förslagen om att kunskaperna om sfi-utbildningen och kvaliteten ska förbättras, utbildningens mål ska förändras och differentieras samt att lärare ska erbjudas kompetensutveckling. Verket kommer att arbeta ännu mera aktivt för att genomföra revisorernas förslag. menar att revisorerna vad gäller uppföljning och statistik samt tillsyn, inte i alla delar har beaktat uppdrag och roll samt vad verket genomfört. () menar att den bild och de slutsatser som förs fram i många stycken helt överensstämmer med vad AMS också uppfattar som problem och utvecklingsområden. delar helt revisorernas slutsatser och förslag till åtgärder. delar i allt väsentligt den bedömning av situationen som görs i revisorernas rapport och vill understryka behovet av en förändring i sfi-undervisningen i riktning mot individualisering och ökad anknytning till arbetsmarknaden. har i olika sammanhang uppmärksammat och betonat den betydelse som kunskaper i svenska språket har för invandrares möjligheter att etablera sig i och integreras genom arbete. Kunskaper i svenska visar sig ha stor betydelse för arbetsinkomsten. menar att svenskundervisning för invandrare är ett viktigt integrations- och arbetsmarknadspolitiskt instrument. Goda kunskaper i svenska har stor betydelse för integrationsprocessen och för möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden. Därför är det inte acceptabelt att sfi-verksamheten kännetecknas av låg effektivitet. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk (Nationellt centrum) menar att rapporten är ett värdefullt bidrag till diskussionen om och utveckling av svenskundervisningen för invandrare. När det gäller utbildningens resultat ifrågasätter Nationellt centrum dock delar av den kritik som riktas mot utbildningen. Dels kan en förbättrad statistik av bl.a. orsakerna till stu-dieavbrott ge en delvis förändrad bild, dels bör man fundera över med vilka andra utbildningsresultat man bör jämföra sfi-utbildningens studieresultat. En anledning till de problem många invandrare i trots allt har hänger mera samman med de höga förväntningarna på läs- och skrivförmåga som det svenska samhället i stort ställer. Det är önskvärt att man slår fast att sfi-utbildningen är en utbildning för nyanlända invandrare och inte som också en återkommande utbildning. och kommun delar i allt väsentligt de synpunkter och förslag som revisorerna framför i rapporten. kommun framhåller att en av grundförutsättningarna för att nå målet med ett integrerat samhälle är att invandrare är självförsörjande genom förvärvsarbete. Nyckeln till arbetslivet är det svenska språket. kommun anser det värdefullt att sfi granskats av en oberoende myndighet som kunnat lyfta fram det komplexa och motsägelsefulla i verksamheten. erfarenheter av sfi-verksamheten ger dock i väsentliga delar en mer positiv bild än rapporten. kommun menar att repporten ger en verklighetsförankrad och så gott som heltäckande bild av svenskundervisningen och invandrarnas arbetsmarknad. Kommunen menar dock att invandrarna själva borde haft möjlighet att uttrycka sina åsikter. Detta hade gett rapporten en ytterligare dimension som det förhoppningsvis också gett värdefulla synpunkter i förändringsarbetet. () menar att svenskundervisningen för invandrare behöver förändras. Det är otillfredsställande att hälften av eleverna ännu inte uppnått tillräckliga kunskaper i svenska språket. Detta leder obönhörligen till ökade svårigheter att bli delaktiga i samhället. menar att revisorernas rapport präglas av den höga andel elever som gör studieuppehåll, studieavbrott eller som inte klarar sfi-undervisningen och inte får något betyg. anser att rapporten aktualiserar de villkor som råder för sfi som skolform. Statsmakterna och kommunerna måste satsa betydligt mer på sfi. () menar att kravet på språkkunskaper har ökat som det är självklart att den enskilde går från en sfi-utbildning till ett jobb. Sfi måste därför i högre grad vara en introduktion till arbetslivet. () menar att personer med utländsk bakgrund är en av sämst utnyttjade resurser. Att bättre tillvarata dessa personers kompetens innebär stora vinster, såväl för individen som för samhället. () menar att många av de invandrare som sökt sig till är välutbildade och har goda yrkesmeriter. Men inriktningen på omhändertagande och grupporienterade ärenden i stället för på individuell rådgivning och individuella lösningar utifrån respektive per sons behov har medfört betydande hinder för många personers inträde på arbetsmarknaden. Utgångspunkten för organisationen av undervisningen i svenska för invandrare måste vara att individen har möjlighet att kunna skaffa sig så goda kunskaper i svenska så att hon eller han kan göra sig gällande på arbetsmarknaden. Hur detta bäst kan ske, beror främst på den enskilda individens tidigare utbildnings- och yrkesbakgrund samt på rådande arbetsmarknadssituation. Revisorerna menar att svenskundervisningen för invandrare bör förändras så att den bättre motsvarar behoven hos eleverna. Den stora grupp som inte klarar sfi i dess nuvarande form bör kunna få en möjlighet att avsluta studierna för att gå vidare till annan verksamhet som passar dem bättre. En möjlighet är att två betygsnivåer införs. De elever som inte klarar sfi genom den undervisning som leder fram till sfi-betyg bör i stället i sfi erbjudas fortsatt språkundervisning, i kombination med exempelvis praktik inom en projektanställning. menar att det snarare är utbildningens mål som inte är anpassat till den grupp elever som har de sämsta förutsättningarna att tillgodogöra sig svenskundervisningen, än att undervisningen är det. Det är därför mycket bra att revisorerna föreslår en uppdelning av kursplanens mål så att betyg skulle kunna ges på en lägre nivå. Flera av de problem som belyses i rapporten beror på att det i många kommuner saknas alternativ till sfi-studier för de deltagare som inte gör framsteg. menar dock att det i rapporten saknas förslag på hur kommunen ska stärkas i rollen om ansvarig för kortutbildade invandrares integration och sysselsättning. AMS anser att nya vägar förutsättningslöst måste prövas, men också att goda erfarenheter i fråga om metodik och pedagogik bör spridas. AMS menar att det är viktigt att de verksamheter som kombineras med språkundervisningen utformas så att de aktivt stöder själva språkundervisningen som de stärker deltagarens ställning på arbetsmarknaden. AMS kan inte bedöma om två betygsnivåer kommer att innebära att fler kan avsluta undervisningen med godkänt resultat. instämmer i förslaget. Införandet av två betygsnivåer skulle troligen vara både stimulerande och motiverande för de elever som inte klarar sfi-studierna med godkänt resultat. ställer sig bakom förslaget att införa två betygsnivåer och att de som inte klarar den högre nivån ges möjligheter till fortsatt undervisning kombinerad med praktik. Sfi-undervisningen bör dock i ökad utsträckning vara individuellt anpassad och kombinerad med socialt och psykologiskt stöd i de fall detta behövs. Genom att i ökad utsträckning skräddarsy också sfi-undervisningen efter den enskildes förutsättningar och behov kan elevernas motivation förväntas öka, undervisningen bli mer meningsfull och resultaten därmed förbättras. Undervisningen bör i högre utsträckning integreras med företagspraktik. instämmer i förslaget. Alla ska, utifrån sina förutsättningar, kunna inhämta bästa möjliga kunskaper i svenska språket. Det är viktigt att sfi-elever grupperas enligt olika utbildningsnivåer och verket anser att två betygsnivåer bör införas. Eleverna bör dessutom kunna välja antingen en teoretisk eller en praktiskt orienterad inriktning inom sfi. anser att det bör finnas möjligheter att anordna nybörjarkurser i svenska språket i högskolans regi avsedda för högt utbildade invandrare. Nationellt centrum menar att en god allmänspråklig kompetens är en förutsättning för fortsatt språkutveckling, för att kunna fungera i samhället, för att kunna påbörja teoretiska studier samt för att tillägna sig en specifik "yrkessvenska" eller gå vidare till arbete. Det finns en fara i en alltför tidig arbetsanpassning mot speciell yrkessvenska i utbildningen. Nationellt centrum anser att det kan finnas skäl att överväga om man ska dela upp sfi-utbildningen i två steg. Målet för utbildningen för merparten av eleverna måste vara en fullständigt genomförd sfi-utbildning.