frsrdg · GO04RR2 · 2001-01-01 00:00:00 — Även om de ekonomiska förpliktelserna är stora för dessa beställningar kan Försvars-makten ingå förpliktelserna med stöd av det generella bemyndigandet. Det går emellertid inte att dra någon tydlig gräns mellan vilka åtaganden som myndigheterna kan ingå med stöd av det generella bemyndigandet och när det krävs ett särskilt bemyndigande. I stället handlar det om bedömningar från fall till fall. Med bemyndiganden ger alltså regeringen och myndigheterna befogenhet att göra ekonomiska åtaganden som medför framtida utgifter för staten. Av föreskrifterna till 15 § förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. framgår att ett bemyndigande alltid ska avse ett bestämt belopp och ett bestämt ändamål. Enligt föreskrifterna till 20 § anslagsförord-ningen är det bara ekonomiska förpliktelser i lagens mening som kräver stöd i bemyndiganden. Exempelvis när undertecknar bindande avtal med industrin som leder till framtida utgifter. Bemyndigandena är årliga. I samband med budgetbehandlingen tar riksda-gen ställning till hur mycket ska bemyndiga regeringen. årliga bemyndiganden avser till det högsta belopp som regeringen och myndigheterna har befogenhet att göra ekonomiska åtaganden under budgetåret. Åtagandena avser ekonomiska förpliktelser som ska infrias efter budgetåret. Åtagandena kan medföra utgifter de ingåtts. Av tabellen nedan framgår att regeringen begärde bemyndig-anden av inom knappt två tredjedelar av de 27 utgiftsområdena. Enligt sammanställningen uppgick bemyndigandena till totalt för utgifter efter . Utgiftsområde Miljoner kronor UO01 485 UO02 Samhällsekonomi och finansförv. 50 UO06 Totalförsvar 77 763 UO07 Internationellt bistånd 38 157 UO09 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 548 UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom m.m. 9 UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv 23 770 UO15 Studiestöd 3 UO16 Utbildning och universitetsforskning 2 049 UO17 Kultur, medier och trossamfund 71 UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörj. m.m. 2 762 UO19 Regional utjämning och utveckling 5 UO20 Allmän miljö- och naturvård 4 888 3 543 UO22 Kommunikationer 550 UO23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. 9 282 UO24 Näringsliv 1 900 Summa 165 966 Källa: , volym 1. Utgiftsområde 6 Totalförsvar svarade för vilket motsvarade ungefär hälften av den totala bemyndiganderamen. I försvaret utgörs de ekonomiska förpliktelserna i huvudsak av beställningar av för-svarsmateriel. Inom utgiftsområdet finns det också bemyndiganden för in-vesteringar i anläggningar, forskning och teknikutveckling. Sammanlagt består åtagandena i försvaret av mer än 1 500 beställningar. Internationellt bistånd, Arbetsmarknad och arbetsliv samt Jord- och skogs-bruk, fiske med anslutande näringar är tre andra utgiftsområden med stora bemyndiganden. Inom biståndet består de ekonomiska förpliktelserna av utfästelser om svenskt bistånd till olika samarbetsländer eller internationella organisationer. När det gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv utgörs de ekonomiska förpliktelserna av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, insatser för arbetshandikappade och utfästelser om medel och bidrag för forskning och utveckling. Inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar består de ekonomiska förpliktelserna i huvudsak av olika stöd till jordbrukare. Hur bemyndiganderamen räknas fram För varje anslag som berörs av bemyndiganden beslutar om en bemyndiganderam. Den bemyndiganderam som beslutar om rymmer åtaganden som gjorts men som ännu inte infriats. Ramen består också av nya förväntade åtaganden. Bemyndigandera-men minskar i takt med att de ekonomiska förpliktelserna blir infriade. Inom utgiftsområde 6 Totalförsvar infrias förpliktelserna genom betalningar från det årliga försvarsanslaget. Bemyndiganderamen kan också minska genom att statsmakterna eller Försvarsmakten beslutar att inte genomföra en an-skaffning. Om anskaffningen ställs in upphör bemyndigandet att gälla. Be-myndiganderamen räknas ut på följande sätt: Utestående ekonomiska förpliktelser vid årets början + ingångna nya förpliktelser - infriade förpliktelser = Utestående förpliktelser Utestående ekonomiska förpliktelser vid årets början avser de åtaganden staten beräknas ha i form av materielbeställningar m.m. vid ingången av det nya budgetåret. Med de nya förpliktelserna menas förpliktelser som staten förväntas ikläda sig under budgetåret. Infriade förpliktelser visar de förplikt-elser som förväntas innebära utgifter under budgetåret. Utestående förpliktel-ser utgör summan av ingående och nya förpliktelser minus infriade förplikt-elser. De utestående förpliktelserna utgör bemyndiganderamen. Bemyndiganden för anskaffning av försvarsmateriel m.m. Inom försvarsområdet började bemyndiganden att användas i samband med att godkände en ny flottplan. En rationell anskaffning förutsatte beställningar som innebar betalningsåtaganden för flera budgetår (SOU 1973:43). blev bemyndigandesystemet inom försvarssektorn allt mer komplicerat (ESV 1998:8). Enligt () har hanteringen av bemyndiganden inom försvarssektorn varit svåröverskådligt t.o.m. för dem som administrerar systemet. Inom det militära försvaret ökade användningen av bemyndiganden mycket kraftigt . Främsta orsaken till den kraftiga ökningen var att statsmakterna beslutade om några stora materielprojekt. Bland annat anskaffade Försvarsmakten flygplanet 39 . Av tabellen nedan framgår att andelen bemyndiganden för materielbeställ-ningar m.m. budgetåren 1990/91 utgjorde av de årliga utgifterna till det militära försvaret. uppgick bemyndigandena till 90 miljar-der kronor. Därmed var bemyndigandena mer än dubbelt så stora som försvarsan-slaget. har bemyndiganderamen minskat till . Utveckling av bemyndiganden samt utgifter för det militära försvaret /91. Redovisningen avser bemyndiganden för anskaffning av materiel anläggningar m.m.1 av militära utgifter Utgifter för det militära försvaret, 1990/91 19 437 60 32 488 1991/92 24 253 77 31 298 1992/93 23 730 71 33 521 1993/94 21 014 64 33 114 1994/95 8 493 24 35 743 1995/962 56 065 139 40 471 1997 66 935 179 37 475 1998 89 963 231 38 626 1999 90 051 224 40 149 2000 76 521 179 42 785 1 Av bilaga 1 framgår vilka bemyndiganden som räknats in i sammanställningen. 2 Avser 18 månader. ändrades principen för finansiering av förskottsbe-talningar till försvarsindustrin avseende materielanskaffning. Omläggningen innebar en förskjutning av utbetalningarna från statsverket. Anslaget A1 Försvarsmakten kom därför att engångsvis reduceras med . Källor: bet. 1989/90:FöU7, bet. 1990/91:FöU8, bet. 1991/92:FöU12, bet. 1992/93:FöU9, bet. 1993/94:FöU9, bet. 1994/95:FöU4, bet. 1996/97:FöU1, bet. 1997/98:FöU1, bet. 1998/99:FöU1 och bet. 1999/2000:FöU1. 1999/2000, utgiftsområde 6 Totalförsvar. Som framgått är tanken med bemyndiganden att de ekonomiska förpliktel-serna ska infrias med framtida anslag. En genomgång av Försvarsmaktens underlag till regeringen visar att huvuddelen av åtagandena för ska betalas . Den försvarspolitiska planerings- och beslutsprocessen Sammanfattning: Med försvarsbeslutet fastställer försvarets inriktning och ekonomiska ramar. Utifrån försvarsbeslutet utarbetar För-svarsmakten en detaljerad försvarsmaktsplan. Regeringen beslutar om av all materielanskaffning. kan genom säkerhetspolitiska kontrollstationer besluta om att ändra försvarets inriktning i förhållande till försvarsbeslutet. Med försvarsbeslut grundlades ett system med femåriga försvarsbe-slutsperioder. Arbetet med ett nytt försvarsbeslut inleds med att Försvars-makten och de övriga myndigheterna inom totalförsvaret utarbetar planer för vilken struktur och förmåga försvaret ska ha under . Efter en dialog med överlämnar myndigheterna ett mer detaljerat förslag till regeringen om hur försvaret kan utvecklas . Utifrån myndigheternas förslag tar regeringen fram proposi-tioner för nästa försvars-beslutsperiod. Därefter fastställer försvar-ets inriktning för den kommande försvarsbeslutsperioden. Arbetet med försvarsbeslut inleddes med att regeringen i decem-ber 1993 gav försvarsmyndigheterna i uppdrag att lämna beslutsunderlag inför försvarsbeslutet. Myndigheterna utarbetade planer för hur försvaret kunde utvecklas på medellång och lång sikt. beslutade regeringen att Försvarsberedningen skulle svara för samråd mellan företrädare för regeringen och företrädare för riksdagspar-tierna inför försvarsbeslutet. Myndigheternas planeringsunderlag och För-svarsberedningens rapporter utgjorde underlaget för regeringens försvarspo-litiska propositioner. I försvarsbeslutet tog ställning till vilken inriktning försvaret skulle ha (prop. 1995/96:12, bet. 1995/96:FöU1, rskr. 1995/96:45-46, bet. 1995/96:UFöU1, rskr. 1995/96:44, prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36). beslutade också om de ekonomiska ramarna för försvaret . Av försvarsbeslutet fram-går bl.a. följande: inriktningen för det militära försvaret inriktningen för det civila försvaret På grundval av försvarsbeslutet och regeringens instruktioner tog Försvars-makten fram en försvarsmaktsplan. I försvarsmaktsplanen ingår också en plan för materielanskaffning. Av materielplanen framgår vilken materiel försvaret behöver anskaffa . Materielanskaffningen belastar det årliga försvarsanslaget. kan besluta om ändrad inriktning för försvaret kan genom säkerhetspolitiska kontrollstationer pröva om det är aktuellt att ändra inriktningen för försvaret. genomförde en sådan kontrollstation (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:UföU1, rskr. 1998/99:222, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224). beslutade då om ändrad inriktning för försvaret och att nästa försvarsbeslutsperiod skulle omfatta . I samband med kontrollstationspropositionen och den ekonomiska vårpropositionen beslutade också om försvarets ekonomiska ramar t.o.m. (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:249). Kontrollstationen innebar att Försvarsmaktens materielplan behövde revi-deras. tog regeringen initiativ till att tillsammans med Försvars-makten och FMV genomföra samtal med representanter för svensk försvarsindustri. Syftet var att pröva om försvarsmyndigheterna kunde inleda omförhandlingar av redan beställda materielleveranser. FMV genomförde därefter på uppdrag av Försvarsmakten omför-handlingar med försvarsindustrin. Med kontrollstationen som utgångspunkt redovisade Försvarsmakten ett förslag till regeringen om framtida struktur för försvaret. lämnade Försvarsmakten förslag till regeringen om en reviderad mate-rielplan som var anpassad till försvarets nya struktur. Regeringen beslutar om huvuddelen av materielanskaffningen Utifrån försvarsbeslutet tar regeringen ställning till huvuddelen av materiel-anskaffningen. Regeringen beslutar om all materielanskaffning som rege-ringen bedömer är av särskild betydelse. Det kan röra sig om ekonomiskt stora investeringar eller att anskaffningen är av stor betydelse för försvars-förmågan eller för industrin. Av tabellen nedan framgår att regeringen beslutar om av materielanskaffningen. Andel av materielanskaffningen som är föremål för regeringsbeslut Beslut som innebär utgifter och framåt i tiden Regeringsbeslut () Beslut av För-svarsmakten () Källa: Försvarsmakten, försvarsmaktsplanen Därutöver måste Försvarsmakten göra en anmälan till för all materielanskaffning som uppgår till eller mer. Försvarsmakten måste också underrätta om andra materielanskaffningsfrågor som skulle kunna föranleda ett ställningstagande från regeringen eller som skulle kunna vara av intresse för . Företrädare för Försvarsmakten uppger att Försvarsmakten rapporterar till regeringen om all anskaffning . Därmed kan rege-ringen bedöma om anskaffningen är av sådan art att den kräver regerings-beslut. Försvarsmaktens redovisning av bemyndiganden till regeringen Sammanfattning: Regeringen har utvecklat sina krav på Försvarsmakten när det gäller myndighetens redovisning av bemyndiganden. I allt väsentligt uppfyller Försvarsmakten regeringens redovisningskrav. Enligt 15 § förordningen (1996:882) om myndigheternas årsredovisning m.m. ska myndigheterna lämna ett budgetunderlag till regeringen. Underlaget ska innehålla de förslag om bemyndiganden som myndigheten behöver för att kunna göra åtaganden om framtida utgifter som inte täcks av beräknade tilldelade anslag. Av föreskrifterna till förordningen framgår att myndigheterna bör definiera för vilket ändamål myndigheten begär bemyndigandet. Ett generellt problem är att Försvarsmaktens måste utarbeta sitt budgetunderlag för nästa budgetår. I underlaget ska Försvars-makten begära hur stort bemyndigande myndigheten behöver vid utgången av det kommande budgetåret. Därmed måste Försvarsmakten i budgetunder-lag begära en bemyndiganderam som avser läget . Före-trädare för Försvarsmakten menar att mycket kan hända . Bland annat kan det uppstå förseningar eller andra förändringar i redan lagda beställningar. Nya behov kan också innebära att beställningarna behöver revideras. Den bemyndiganderam som tar ställning till kan därför vara inaktuell redan innan beslutar om ramen. har regeringen utvecklat sina krav på Försvarsmak-ten när det gäller redovisningen av bemyndiganden. Bland annat begär rege-ringen att Försvarsmakten ska redogöra för längre tidsserier . I regleringsbrevet för begär regeringen att Försvarsmakten ska re-dovisa en betalningsplan för de beställningar myndigheten gör till och med . I betalningsplanen ska Försvarsmakten beräkna hur stora de årliga bemyndigandena och anslagen blir . Försvars-makten ska också redogöra för hur bemyndi-gandena och anslagen utvecklas . Enligt regeringens krav ska Försvarsmaktens redovisning vara uppdelad på materiel, anläggningar och forskning och tek-nikutveckling. Tabellen nedan visar principerna för regeringens redovis-ningskrav. Regeringens redovisningskrav till Försvarsmakten i regleringsbrevet för Betalningsplan för de beställningar Försvarsmakten gör till och med 2001 2002 2003 2004 2005 Summa -bemyndigande Övriga objekt4 -bemyndigande Totalt behov av bemyndiganden 1 För större materielinvesteringar finns det s.k. objektsramar. En objektsram ska bestå av ett väldefinierat materielinnehåll, en ekonomisk ram samt en tidsplan. Ob-jektsramar ska redovisas till regeringen. Det är regeringen som beslutar om anskaffningen inom en objektsram. 2 I regleringsbrevet till Försvarsmakten redogör regeringen för vilka investeringar som är regeringsobjekt. I regel rör det sig om stora ekonomiska investeringar. För att Försvarsmakten ska få genomföra någon av de uppräknade investeringarna krävs regeringsbeslut. 3 Försvarsmakten ska till regeringen anmäla all anskaffning . 4 Övriga objekt omfattar anskaffningar . Vidare begär regeringen att Försvarsmakten ska redovisa myndighetens framtida behov av bemyndiganden enligt tabellen nedan. En genomgång av Försvarsmaktens budgetunderlag visar att Försvarsmakten i allt väsentligt uppfyller regeringens redovisningskrav för bemyndiganden. Regeringens redovisningskrav till Försvarsmakten i regleringsbrevet för beräknat Utestående förpliktelser vid årets början Nya förpliktelser Infriade förpliktelser1 Utestående förpliktelser vid årets slut Föreslagen bemyndiganderam 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Enligt 12 § förordningen (1996:882) om myndigheternas årsredovisning m.m. ska myndigheten i årsredovisningen redogöra för i vilken utsträckning myndigheten har beställt materiel m.m. med stöd av ett tilldelat särskilt be-myndigande. Av föreskrifterna framgår att myndigheten ska lämna uppgifter om: framtida utgifter till följd av de åtaganden som gjorts med stöd av bemyndigandet de framtida utgifternas beräknade fördelning anslag som därvid kommer att avräknas. Regeringen följer upp bemyndigandena med hjälp av Försvarsmaktens del-årsrapport och årsredovisning. Försvarsmakten måste kunna lämna en för-klaring om det visar sig att myndigheten har överskridit bemyndiganderam-en. Företrädare för Försvarsmakten upplever att Försvarsdepartementet visar begränsat intresse för Försvarsmaktens bemyndiganderedovisning. Normalt förs resultatdialogen mellan Försvarsmakten och Riksrevisionsverk-et (RRV). En genomgång av Försvarsmaktens återrapportering visar att myndigheten i stort uppfyller regeringens redovisningskrav. Regeringens redovisning till i budgetpropositionen Sammanfattning: Av redovisningen i budgetpropositionen är det svårt se kopplingen mellan den bemyndiganderam som tar ställning till och materielanskaffningen. Utifrån budgetpropositionen kan inte göra en noggrann prövning av bemyndiganderamen. Enligt 44 § lag (1996:1059) om statsbudgeten ska regeringen till redovisa statens ekonomiska förpliktelser. Fram till budgetpropositio-nen för var regeringens redovisning av bemyndiganden ytterst kort-fattad. Redovisningen bestod i princip endast av hur bemyndiganderamen utvecklades under det aktuella budgetåret. I budgetpropositionen fanns det ingen redovisning tillbaka i tiden som visade hur bemyndigandena hade förändrats. Det saknades också en redovisning när de ekonomiska förpliktelserna förväntades belasta försvarsanslaget. Av tabellen nedan framgår hur redovisningen av bemyndiganden såg ut i budgetpropositionen för . Redovisningen av bemyndiganden i budgetpropositionen för Bemyndigandena avser ekonomiska förpliktelser inom ramanslaget A3 utveckling och investeringar, beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 96 841 Nya förpliktelser 12 795 Infriade förpliktelser1 -19 585 Utestående förpliktelser 90 051 Föreslagen bemyndiganderam 90 051 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Källa: , utg. omr. I budgetpropositionen för har redovisningen av bemyndiganden förbättrats avsevärt. Av budgetpropositionen för framgår hur be-myndigandena utvecklats . Därutöver redovisar regeringen hur stora utgifterna beräknas bli till följd av de ingångna förpliktelserna. Av tabellen nedan framgår t.ex. att de ekonomiska förpliktelserna beräknas leda till utgifter för staten på . Redovisningen av bemyndiganden i budgetpropositionen för . Bemyndi-gandena avser ramanslaget A3 materiel, anläggningar samt forskning och teknikut-veckling, beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 80 398 77 578 83 437 - - Nya förpliktelser 17 936 25 406 14 522 - - Infriade förpliktelser1 -20 576 -22 141 -21 438 -23 563 -52 959 Utestående förpliktelser vid årets slut 77 758 81 023 76 521 - - Föreslagen bemyndiganderam 89 063 90 051 76 521 - - 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Källa: , utg.omr. När beviljar ett bemyndigande är tanken att ett anslag kommer att användas för att infria den ekonomiska förpliktelsen. Finansut-skottet har därför framhållit att vid beslut om bemyndiganden bör göra en lika noggrann prövning som vid anslagsbeslut (bet. 1998/99:FiU1). Av redovisningen i budgetpropositionen är det emellertid svårt se kopplingen mellan den bemyndiganderam som tar ställning till och materiel-anskaffningen. I sin redovisning av bemyndiganden nämner regeringen inte vilka materielobjekt som ingår i bemyndiganderamen. Inte heller finns det uppgifter om vilka objekt som innebär nya respektive infriade ekonomiska förpliktelser. Utifrån regeringens redovisning i budgetpropositionen av be-myndiganden är det därför svårt för att göra en lika noggrann prövning som vid anslagsbeslut. Vid sidan om budgetpropositionen inhämtar försvarsutskottets ledamöter information om försvaret genom andra kanaler (studiebesök, föredragningar, personliga kontakter m.m.). Genom muntliga föredragningar i utskottet redo-gör Försvarsdepartementet för materielanskaffningen. Sammanfattning: Genom regeringens redovisning av objektsramar får god information om materielanskaffningen. Till redovisade regeringen objektsramar i bud-getpropositionen för . Inför behandlingen av budget presenterade regeringen objektsramarna i en särproposition. I syfte att förbättra styrningen och uppföljningen av materielförsörjningen har regeringen beslutat att det ska finnas s.k. objektsramar för större materi-elinvesteringar. En objektsram är inte en anslagstilldelning utan ett sätt för regeringen att styra och följa upp investeringarna. En objektsram ska enligt regeringen bestå av ett väl definierat materielinnehåll, en ekonomisk ram samt en tidsplan. Det är regeringen som fastställer objektsramen och beslutar om anskaffningar inom varje objekt. Av tabellen nedan framgår att objekts-ramarna omfattar huvuddelen av all materielanskaffning. Objektsramarna utgör av materielanskaffningen. Objektsramarnas andel av den totala materielanskaffningen, regeringen beslutar om anskaffningen inom objektsramarna Total anskaffning enligt materielplan-en Andelen objekts-ramar av totalen () Källa: Försvarsmakten, försvarsmaktsplanen Till redovisade regeringen objektsramar i bud-getpropositionen för . Inför behandlingen av budget valde regeringen att presentera objektsramarna i en särproposition (prop. 1999/2000:30) som lades fram för . har uttalat att regeringens redogörelser för viktigare ma-terielsystem i objektsramar ger en bättre bild av materielfrågorna än tidigare (bet. 1998/99:FöU1). En genomgång av rege-ringens redovisning visar att objektsramarna bl.a. innehåller uppgifter om: vilken materiel anskaffningen består av vilken användning Försvarsmakten har av materielen hur långt Försvarsmakten har kommit med anskaffningen i förhål-lande till uppgjorda planer tidsramar med uppgifter om när anskaffningen påbörjades och beräk-nas vara avslutad vad anskaffningen har kostat, hur mycket pengar som kommer att behövas under kommande budgetår samt beräkningar av de sam-manlagda utgifterna för anskaffningen. Genom objektsramarna får således en god uppfattning om materi-elanskaffningens innehåll och omfattning (i bilaga 2 återges regeringens redovisning av objektsramar som den såg ut i prop. 1999/2000:30). 3 Försvarsmaktens syn på bemyndiganden Sammanfattning: Bemyndiganden innebär att Försvarsmakten har befogen-het att genomföra beställningar som innebär framtida utgifter för staten. Försvarsmakten upplever dock att bemydiganden inte är en garanti för att statsmakterna kommer att tilldela pengar när Försvars-makten ska betala sina materielbeställningar. Systemet med bemyndiganden innebär stort administrativt besvär för För-svarsmakten. Försvarsmakten saknar administrativt stöd från Regeringskan-sliet och . Försvarsbeslutet och materielplanen är styrande Försvarsmakten har i en promemoria redovisat myndig-hetens syn på bemyn-diganden (Bemyndiganden, Försvarsmakten ). För-svars-maktens uppfattning är att försvars-besluten är styrande för myndighet-ens anskaffning av materiel. Med för-svarsbesluten anger materielanskaffningens inriktning och ekono-miska ramar. Försvarsmakten lämnar därefter förslag om materielplan till regeringen. Omfattningen av Försvars-maktens materielbeställningar styrs av försvarsbeslutet och genom att en stor del av anskaffningen är föremål för regeringsbeslut. Bemyndiganderamen som tar ställning till har en direkt koppling till försvars-maktsplanen och försvarsbeslutet. Bemyndiganden är ingen garanti Som framgått innebär regeringsformen och budgetlagen att Försvarsmakten behöver bemyndiganden för att ha befogenhet att göra beställningar av för-svarsmateriel som innebär utgifter för staten efter innevarande bud-getår. Företrädare för Försvarsmakten upplever att bemydiganden inte är en garanti för att statsmakterna kommer att tilldela pengar när Försvars-makten ska betala sina materielbeställningar. I intervjuer har företrädare för Försvarsmakten förklarat att Försvarsmak-ten måste ha beredskap för att statsmakterna kan behöva ändra inriktning för försvaret. Statsmakterna har beslutat om att försvaret ska kunna förändras i takt med omvärlden. Inom Försvarsmakten finns det förståelse för att politi-kerna kan behöva ompröva tidigare beslut. Utifrån Försvarsmaktens perspektiv är det dock viktigt att statsmakterna kan ge Försvarsmakten tillräckligt med tid att hantera förändringar. Plötsliga förändringar kan innebära stora utgifter för Försvarsmakten.