frsrdg · GO04RR9 · 2001-01-01 00:00:00 — att , mot bakgrund av hur verket bedömer trafiksäkerhetseffekterna, får föreslå vilken omfattning verksamheten flygande inspektioner ska ha och att detta bekräftas i regleringsbreven, att även fortsättningsvis kvarstår som beställare av flygande inspektioner och betalar polisens merkostnader för verksamheten, samt att en ytterligare utglesning av kontrollbesiktningen övervägs. AB - en kort presentation Aktiebolaget etablerades 1963 för att ansvara för den periodiska fordonskontroll som beslutade . Sedan bildandet ägs bolaget av staten tillsammans med organisationer inom motorbranschen samt bilförsäkringsföretagen. Den obligatoriska kontrollbesiktningen svarar för av bolagets verksamhet (mätt som andel av koncernens omsättning). Bolaget har ensamrätt att utföra kontrollbesiktning av motorfordon och släpvagnar till dessa. Totalt utförs ca 5,5 miljoner besiktningar . arbetar också med rådgivning och information om trafiksäkerhet, miljö och fordonsekonomi. Det innefattar viss försäljning av tjänster och produkter på en konkurrensutsatt marknad. Bolaget är även ett av åtta företag som ackrediterats av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) att utföra kontroll av lastbilskranar. Den konkurrensutsatta verksamheten redovisas i fyra dotterbolag. AB har 2 300 medarbetare och 175 besiktningsstationer. Koncernens omsättning är . Syftet med bolagets verksamhet är enligt bolagsordningen att främja trafiksäkerhet och miljö i genom kontroll av fordonsstandarden. Besiktningsverksamheten ska medge god tillgänglighet i hela landet. Enligt bolagsordningen får bolaget även bedriva annan verksamhet inom fordonsområdet än den som utförs med stöd av vägtrafiklagstiftningen. AB affärsidé uttrycks i årsredovisningen på följande sätt: är ett professionellt och opartiskt informations- och kunskapsföretag. I samhällets och bilägarnas tjänst arbetar vi för att spara människoliv, miljö och pengar. Det sker genom vår kärnverksamhet och andra tester, rådgivning och IT-baserade informationstjänster. Genom engagerade och stolta medarbetare ska vi leda utvecklingen i branschen genom de främsta och effektivaste fordonstekniska testmetoderna och IT-systemen samt genom djup och bred fordonsteknisk kunskap. är vår bas och hemmamarknad. Vi är en aktiv aktör i vårt närområde och erbjuder våra tjänster i övriga världen. I fanns 3,9 miljoner registrerade personbilar i trafik vid utgången av 1999. Det fanns också 354 000 lastbilar och 15 000 bussar, samt drygt en miljon övriga fordon som släpvagnar, motorcyklar och terrängskotrar. Alla personbilar ska, enligt fordonskungörelsen (1972:595), kontrollbesiktigas tredje och femte året efter det att fordonet första gången togs i bruk och därefter . Bilar med en totalvikt över ska kontrollbesiktigas senast efter att fordonet första gången togs i bruk och därefter . Slutsiffran i bilens registreringsnummer avgör vilken månad som fordonet ska inställas till besiktning. Kontrollbesiktning kan även göras före respektive efter inställelsemånaden. Priset för kontrollbesiktning av en personbil är och för efterkontroll . För lätt lastbil eller lätt buss (högst ) kostar kontrollbesiktningen och eventuell efterkontroll . För lastbilar eller bussar med totalvikt 3 501-7 000 kg kostar kontrollbesiktningen . Om fordonen har en totalvikt över är priset för kontrollbesiktningen beroende på antalet axlar. I lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet anges vilka besiktningsorgan som ska utföra nationell typbesiktning, registreringsbesiktning av hela fordon, kontrollbesiktningar m.m. AB är enligt denna lag besiktningsorgan för besiktning av motorfordon, terrängfordon, släpfordon till motorfordon och till traktorer ombyggda bilar. Bestämmelser om fordons beskaffenhet och utrustning och kontroll av fordon finns i fordonskungörelsen (1972:595). beslutar om föreskrifter. Bilavgasförordningen (1991:1481) innehåller bestämmelser om avgasreningskrav och om hur bilar miljöklassas beroende på hur de uppfyller olika utsläppskrav. EU har beslutat om regler för återkommande provning och kontroll av fordon i bruk (77/143/EEG). Reglerna innebär i stora drag att tunga fordon måste besiktigas senast efter ibruktagandet och därefter . För personbilar ska periodisk besiktning i allmänhet göras första gången senast efter ibruktagandet och därefter minst . Direktivet är ett minimidirektiv. Där anges att besiktningen ska utföras av staten eller av organ eller institutioner som utsetts och direkt övervakas av staten. I direktivet anges också vad besiktningen minst ska omfatta. Fordonskontrollen är organiserad på olika sätt i de europeiska länderna. Flertalet EU-länder tillämpar öppna system med auktoriserade verkstäder eller företag i kombination med statliga organisationer som också utför besiktningar samt svarar för tillsyn och reglering. Flera av länderna har i likhet med tätare besiktningsintervall än vad EU-direktivet föreskriver. I jämförelse med EU:s minimidirektiv har strängare regler genom att bilarna i besiktigas . Inom EU är kravet från den tidpunkt då bilen är . Första inställelsetidpunkt är i när bilen är men enligt minimidirektivet först när bilen är . Denna skillnad har i praktiken liten betydelse eftersom det svenska systemet innebär att bilarnas slutsiffra styr bilen ska besiktigas. Omfattningen (vilka punkter som ska gås igenom) av besiktningen är likvärdig, däremot finns vissa skillnader i hur djupgående kontrollen är för en del komponenter. Det innebär också att kraven skiljer sig från EU-direktivet för att vissa komponenter ska godkännas. Avgiften för kontrollbesiktning av personbil har varit under i stort sett . har konsumentprisindex ökat och den genomsnittliga timlönen med . sänktes avgiften igen för att motsvara självkostnaden. Även var avgiften . har låga avgifter i en internationell jämförelse. I andra europeiska länder är avgifterna i flera fall högre än i I är avgiften för personbilar mer än dubbelt så hög. Då ingår dock en mer omfattande miljökontroll än den som görs i . Aktiviteter vid sidan av kärnverksamheten I årsredovisningen redovisas exempel på informationsaktiviteter om trafiksäkerhet, miljö och fordonsekonomi. För att främja trafiksäkerheten informeras om inställning av nackskydd och användning av bilbälte. sammanställer också statistik som visar t.ex. vilka åldersgrupper bland förarna som oftast får sina bilar underkända vid kontrollbesiktningen samt vanliga brister hos fordonen. Broschyren "Vilken bil väljer du? Kalla fakta om bränsleförbrukning, koldioxid och miljöklass" är en av satsningarna inom miljöområdet. Ett miljöpris instiftades 1999 och delas ut till de bilar som visat de bästa resultaten vid avgaskontroller. har också tillsammans med forskningslaboratoriet MTC undersökt vad köbildning innebär för bränsleförbrukningen. och ger ut boken . Utmärkelsen till årets bästa begagnade bil är också ett led i arbetet för att bidra till en god fordonsekonomi för bilägarna. Samma syfte har "Bildiagnosen", som är ett konditionstest för begagnade bilar samt Kontrollerad Bilverkstad, som är ett frivilligt kvalitetssystem för bilverkstäder. Stickprovskontroller utförs av och Motormännens testcenter. och flera ytterligare organisationer samarbetar i projektet. De delar av verksamheten som är konkurrensutsatta bedrivs i dotterbolag. Från gäller nya regler för kontrollbesiktning och flygande inspektion av fordon. Reglerna har utarbetats av i samarbete med och . Enligt tidigare regler kunde besiktningsmannen avge två olika bedömningar vid kontrollbesiktningen. Bedömning ett (1), påpekanden, gavs för enklare brister som inte krävde efterkontroll. Bedömning två (2) krävde återbesök hos eller intyg från en ackrediterad verkstad. I och med de nya reglerna finns bedömning (2x) och bedömning (2). Påpekanden, dvs. bedömning 1, har tagits bort. Genom att utmärka bedömningen två (2) av vissa brister enligt kontrollprogrammet med ett kryss (x) har den s.k. villkorstvåan (2x) skapats. Denna typ av brister bedöms ligga inom fordonsägarens normala underhållsansvar, men fordonet är inte godkänt förrän bristerna har åtgärdats. Om fordonet påträffas vid fordonskontroll på väg eller vid en kontrollbesiktning och enkla brister inte har åtgärdats enligt senaste protokoll, blir följden att fordonet föreläggs att inställas till kontrollbesiktning. Vid fordonskontroll på väg kan dessutom böter utkrävas. De nya reglerna ger fordonsägaren större ansvar för kontroll av sitt fordons skick. När en fordonsägare fått anmärkningar av svårighetsgraden 2 vid kontrollbesiktning måste en efterkontroll göras vid en bilprovningsstation. Ett alternativ är att en ackrediterad verkstad åtgärdar felen och sänder ett intyg till . Fordonsägaren är skyldig att omgående åtgärda anmärkningarna. Om felen åtgärdas krävs inte en fullständig ny kontrollbesiktning. Då får kontrollen begränsas till de delar som tidigare underkänts. inträder körförbud på fordonet. Körförbud kan även meddelas direkt vid kontrollbesiktningen. Fordonsägaren kan dömas till böter om fordonet används när det är belagt med körförbud. Från har Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) haft möjligheten att ackreditera verkstäder som därigenom, sedan de reparerat ett fordon, får göra efterkontroller på detta. Den ackrediterade verkstaden får däremot inte intyga att brister åtgärdats om det är fordonsägaren själv som åtgärdat felet. hade 580 verkstäder ackrediterats för sådan provning. Hos SWEDAC fanns då ytterligare tio ansökningar om ackreditering. En samordning mellan kontrollbesiktning och flygande inspektion har genomförts beträffande bedömning och rapportering. Resultat från kontrollbesiktning och flygande inspektion rapporteras löpande till . I en databas, (Fordon-Data-Analys), som kommer att användas för uppföljning och trafiksäkerhetsforskning, samlas alla brister som registrerats i . och har dock systemet haft inkörningsproblem, vilket har medfört fördröjningar för besiktningsmän och kunder. De nya reglerna för kontrollbesiktningen innebär förändringar av besiktningsmännens arbete. De brister som konstateras vid besiktningen registreras med hjälp av en handdator som varje besiktningsman använder. Konstaterade brister registreras med en betydligt större detaljeringsgrad . En ny teknisk handbok i digital form kan nås av besiktningsmännen på dataskärm i stället för att, som tidigare, finnas enbart i lösbladssystem. För bilägaren har förändringarna medfört att protokollet från kontrollbesiktningen har ett nytt utseende. togs ett nytt besiktningsprogram i bruk. De förändringar som då infördes bestod främst av en anpassning till EG:s minidirektiv för kontrollbesiktning och en utökad miljökontroll. Mer än fem miljoner besiktningar utförde 5,5 miljoner besiktningar. Av dessa var 3,9 miljoner kontrollbesiktningar, och 1,2 miljoner var efterkontroller på fordon som vid kontrollbesiktningen fått föreläggande om ny besiktning. Tabell 1.1: Utförda besiktningar hos AB 1995 1996 1997 1998 1999 Kontrollbesiktningar 4 067 4 159 4 184 3 934 3 859 Efterkontroller 863 924 1 186 1 083 1 156 Registreringsbesiktningar 201 245 289 291 325 Efterbesiktningar till reg.bes. 11 12 14 13 14 Övr. obligatoriska kontroller 12 13 14 13 26 Totalt utförda besiktningar 5 154 5 353 5 687 5 334 5 380 Volym Nya affärer 51 80 95 120 136 Nya affärer är ett samlingsnamn för konkurrensutsatt verksamhet som ligger utanför kärnverksamheten och som redovisas i dotterbolaget . Volym Nya affärer avser volym (antal) försålda produkter. I årsredovisningen redovisas utförda besiktningar . har försålda produkter Nya affärer inkluderats i den redovisade volymen utförda besiktningar. Övriga 0,5 miljoner utgjordes främst av registreringsbesiktningar samt frivilliga besiktningar som extra bromskontroll, vägningar och bildiagnos. Av det totala antalet kontrollbesiktningar avser 3 miljoner personbilar. Utöver de drygt en miljon efterkontroller som utförs av utför de ackrediterade verkstäderna ytterligare drygt 100 000 efterkontroller. utfördes 105 000 efterkontroller av de ackrediterade verkstäderna. har inte redovisat någon slutsiffra till följd av tekniska problem. 2000 utfördes 61 000 efterkontroller av ackrediterade verkstäder. Ett antal förändringar har påverkat volymerna i både positiv och negativ riktning. Antalet besiktningar ökade kraftigt till följd av att ett nytt besiktningsprogram infördes . Det medförde att underkännandefrekvensen ökade kraftigt och därmed också antalet efterkontroller. senarelades den första inställel setidpunkten för personbilar och lätta lastbilar. Det medförde i sin tur att antalet kontrollbesiktningar minskade. Att det blivit lättare att privatimportera bilar från andra EU-länder har medfört att antalet registreringsbesiktningar ökat. Varje privatimporterat fordon måste genomgå en registreringsbesiktning hos . Av de 136 000 utförda tjänsterna eller försålda produkterna inom Nya affärer utgörs 57 000 av vägningar. Andra besiktningstjänster som besiktning av kranar och lyftplattformar ingår också. Vidare ingår bildiagnosen, extra bromskontroll, kontrollerad bilverkstad, varuförsäljning och serviceförsäljning m.m. beräknar att antalet besiktningar kommer att öka med ca 200 000 . Beräkningen bygger på att antalet personbilar och lätta lastbilar ökar eller 100 000 fordon . Det är en kraftig ökning jämfört med . Besiktningsvolymen för övriga fordonsslag beräknas öka eller 10 000 fordon . De ändrade inställelsereglerna påverkar volymerna negativt. klarade varannan personbil kontrollbesiktningen helt utan anmärkning. Det nya besiktningsprogrammet som gäller från innebär, som nämnts ovan, att bedömningarna vid kontrollbesiktningen förändrats. Det som tidigare kallades "underkända" motsvaras av "underkända med efterkontroll". underkändes av fordonen med krav på efterkontroll och underkändes utan krav på efterkontroll. Andelarna var ungefär desamma . För av personbilarna resulterade kontrollbesiktningen i körförbud. Resultatet av kontrollbesiktningen varierar över landet. godkändes av bilarna i , vilket är den högsta godkännandefrekvensen i landet. I och godkänns också en högre andel av personbilarna än genomsnittet i landet. Orsaken är enligt att förekomsten av rostskador är betydligt mindre i norra , vilket i sin tur beror på mindre användning av vägsalt. Godkännandefrekvensen är också högre än genomsnittligt i och på . I hälften av länen godkänns av personbilarna. underkändes av personbilarna i och , medan underkändes i , och län. är andelen personbilar som underkändes med krav på efterkontroll i , , län och . och ligger fortfarande lägst underkända bilar. Olika bilmodeller underkändes i olika hög grad. För olika bilmodeller finns statistik på underkännandefrekvens och vilka typer av brister som ofta förekommer. Den vanligaste orsaken till att bilar underkänns är brister i bromssystemet. Glapp i spindelleder och styrleder, rostskador samt höga halter av föroreningar i avgaserna är andra vanliga brister. analyserar skillnaderna i besiktningsutfall bl.a. genom att vikta utfallen med uppgifter om bilarnas ålder i olika län samt skillnader i inställelsetid. Det har visat sig att bilägare som kommer till besiktningen sent ofta har bilar som är i sämre skick än de som inställer bilen tidigt till besiktning. Stationernas tillgänglighet och tjänsteutbud AB har en policy för etablering av bilprovningsverksamhet. Enligt etableringspolicyn bör den samhällsekonomiska besparingen ligga minst på samma nivå som företagets merkostnader för etableringen. Avlägsna orter bör prioriteras av serviceskäl. Tillgängligheten kan uttryckas i att av bilägarna har maximalt till en bilprovningsstation. I bolagsordningen anges att bolaget ska bedriva besiktningsverksamhet som medger god tillgänglighet i hela landet. Även i fordonskungörelsen (1972:595, 34 §) anges att "kontroll av fordon bör anordnas så att den ej orsakar större olägenhet än som är nödvändigt med hänsyn till kontrollens ändamål". Frågor om tillgänglighet berörs även i avsnitt 2.2.3. I princip ska kunderna erbjudas service där den efterfrågas, om det kan göras med god ekonomi för företaget. Det ska dock finnas förutsättningar för fullgod teknisk kvalitet. Det innebär tillgång till lämpliga lokaler, tillgång till erfoderlig utrustning och att personal med rätt kompetens utför tjänsten. Kunden ska i första hand erbjudas besiktning där kontrollen kan utföras i ordinarie lokaler. Besiktningsstationerna har delats in i tre huvudgrupper beroende på hur stor del av tjänsteutbudet som stationerna erbjuder. Alla stationer erbjuder inte alla tjänster. Stationernas tjänsteutbud består av: Godkända vågar (egna vågar och externa vågar) Kontroll av gasinstallationer och installationer drivna med brandfarlig vätska samt jämförande kontroll av säkerhetsventilation Kvalitetskontroll av rostskyddsbehandlingar hos rostskyddsföretag. Hämtservice utnyttjas i första hand av företag och innebär att de köper transportservice till och från bilprovningsstationer i samband med besiktning. Samtliga stationer kan erbjuda hämtservice efter att avtal slutits om omfattning och villkor. Det är även möjligt för privatpersoner att köpa denna tjänst. Bildiagnos vänder sig i första hand till dem som ska köpa eller sälja en begagnad bil. Produkten har två varianter. En riktar sig till privatpersoner som står i begrepp att köpa begagnad bil. Den andra varianten riktar sig till näringsidkare som säljer begagnade bilar. Privatpersoner får protokoll med noteringar om alla anmärkningar. Vid en Bildiagnos där det ingår en obligatorisk kontrollbesiktning får kunden besiktningsprotokoll från handdatorn/laserskrivaren och ett protokoll med noteringar om alla anmärkningar. Näringsidkare får ett annat slags protokoll "Varudeklaration av begagnad bil i samarbete med ". taxitest är en frivillig extra trafiksäkerhets- och miljökontroll med tillägg för mönsterdjupsmätning av däcken och viss okulärbesiktning från konsumentsynpunkt. Taxitesten innebär att taxibilar frivilligt kon trolleras en gång extra . utför också besiktning av lastbilskranar samt lyftplattformar monterade på fordon för yrkesmässig lastning och lossning av fordon. brandtest är en frivillig extra kontroll av bussar. Kontrollen utförs som separat förrättning eller i samband med annan besiktning. Testen är ett led i arbetet för säkrare transporter och ett resultat av samarbete med försäkringsbolagen. AB ägs till av svenska staten. Övriga aktier ägs av (), (), (), (), (), Kungliga Automobil Klubben (), () och (). Ägarsammansättningen har varit i stort sett densamma sedan bolaget bildades . beslutade om fortsatt ensamrätt för AB att utföra återkommande fordonskontroll. Flera utredningar hade föregått beslutet, och hade tidigare behandlat ärendet. tog 1991 ett principbeslut om privatisering av ett antal statligt ägda företag, däribland AB . beslutade att AB monopol skulle upphöra och godkända fristående besiktningsföretag skulle få utföra kontrollbesiktningar. beslutade dock att senarelägga genomförandet. I budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, utg.omr. 22) föreslog regeringen att AB monopol i fråga om kontrollbesiktningar skulle bibehållas. Regeringen betonade att minst samma krav ska gälla för den fortsatta besiktningsverksamheten vid som gäller för övriga aktörer på provnings- och kontrollmarknaderna. Effektiviteten i hela verksamheten bör jämföras med andra besiktningsföretag och med motsvarigheter i andra länder. En klar avgränsning ska göras av de verksamheter som bedrivs i konkurrens. Sådana verksamheter bör bedrivas i dotterbolag. Regeringen uttalade också sin avsikt att utveckla ägarstyrningen i samverkan med övriga delägare. I budgetpropositionen behandlades också verksamheten flygande inspektioner på väg. Regeringen gjorde bedömningen att det fanns brister både vad gäller samordning och måluppfyllelse. Regeringens förslag godkändes av (bet. 1996/97:TU1, rskr. Inom ramen för granskningen har de ovan refererade delarna i budgetpropositionen 1997 följts upp. Dessutom behandlas frågor som gäller trafiksäkerhetseffekterna av fordonskontrollen. Ökad trafiksäkerhet är det yttersta syftet med både den obligatoriska kontrollbesiktningen och med flygande inspektioner på väg. Bolagets verksamhet och effektivitet I budgetpropositionen (prop.1996/97:1) betonade regeringen att minst samma krav ska gälla för den fortsatta besiktningsverksamheten vid som gäller för övriga aktörer på provnings- och kontrollmarknaderna. Regeringen ansåg också att effektiviteten i hela verksamheten bör jämföras med andra besiktningsföretag och med motsvarigheter i andra länder. Revisorerna har i denna granskning följt upp hur genomfört denna jämförelse samt frågor om kvalitet och tillsyn. är i huvuddelen av sin verksamhet ett monopolföretag. Det finns därmed en risk för att bolaget saknar ett tryck att effektivisera. Bristande konkurrens kan också leda till onödigt höga kostnader. Det är därför angeläget att granska hur bolaget arbetar med frågor om förbättrad produktivitet och effektivitet. Med anledning av det kraftigt försämrade ekonomiska resultatet för bolaget ägnas även uppmärksamhet åt bolagets ekonomiska utveckling och orsakerna till det försämrade resultatet. uppgick AB omsättning till och resultatet efter finansiella poster till -. Koncernens tillgångar uppgick enligt balansräkningen till , eget kapital till och soliditeten var . Moderbolagets omsättning uppgick till och resultat efter finansiella poster uppgick till -. Två av de fyra dotterbolagen hade ett positivt resultat 1999. Tabell 2.1 Resultat och soliditet i koncernen 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 Resultat mkr 28 88 134 111 132 60 -2 6 -6 -113 Soliditet procent 7 27 35 41 52 52 51 50 50 46 Källa: AB genomföres kraftiga rationaliseringar och besparingar inom företaget för att förbättra produktivitet och ekonomi. Det sågs som en förberedelse inför att marknaden skulle öppnas för konkurrens. Lönsamheten förbättrades genom kraftiga minskningar i antalet anställda samt även besparingar inom utbildning och fastighetsskötsel. nya ledning 1995 satsade åter på nyrekrytering och utbildning vilket upplevdes positivt i organisationen. Under den senare delen av har det ekonomiska resultatet kraftigt försämrats. En vändpunkt kom 1996 då bolaget redovisade ett negativt ekonomiskt resultatet. Tre stora IT-projekt och nya utbildningar genomfördes, handdatorsystemet infördes och ett nytt bokningssystem utvecklades. Enligt årsredovisningen gjordes stora kostnadskrävande satsningar för att utveckla företaget. Detta tillsammans med en normal kostnadsutveckling i verksamheten och oförändrade avgifter resulterade i försämrat resultat. Förslaget till budget innehöll ett beräknat underskott i koncernen om och för moderbolaget . Vid ett styrelsesammanträde togs beslut om att på basis av föreslagen budget hemställa hos regeringen om en avgiftshöjning. Intäktsförstärkningen för moderbolaget skulle med denna avgiftshöjning uppgå till . Med den intäktsökningen skulle vinsten kunna uppgå till den enligt ägardirektiven fastställda nivån, dvs. fick regeringen bolagets hemställan om avgiftshöjning. Efter det att bolaget fått signaler om att det fanns en stor tveksamhet till den föreslagna avgiftshöjningen beslutade styrelsen att ta fram en alternativ handlingsplan utifrån förutsättningen att förslaget till avgiftshöjning inte skulle godkännas. Varför försämrades det budgeterade resultatet 1999? Det preliminära bokslutet pekade på ett underskott om ca . Sammanfattningsvis beror resultatförsämringen på realt sjunkande avgifter, löneökningar för personalen, ökade IT-kostnader varav en del var utvecklingskostnader, nya besiktningsprogram som medfört både utvecklingskostnader och permanent ökad tidsåtgång, anpassning , övertagande av ansvaret för kallelsen samt implementeringen av en ny distriktsorganisation. De sammantagna kostnaderna för Besiktningsprogram 98 är varav är IT-kostnader. Databasen har ställt krav på att öka detaljeringen av felangivelserna och att ytterligare standardisera begreppen.