frsrdg · GO04JO1 · 2001-01-01 00:00:00 — Som underlag fanns då läkarutlåtande från distrikts- läkare , daterat . Detta utlåtande har försäkrings- kassan själv införskaffat utan L.K:s medverkan. ärendet till föredragande tjänsteman . ningen finns i utredningsakten, däremot ingen kopia av beslutsmeddelandet. Meddelande har skickats ut av föredragande tjänsteman och i detta fall utan återkoppling till utredande handläggare. I samband med omorganisation inom lokalkontorsområdet lades samtliga utredningsärenden i sjukbidragsärenden ut på lokalkontoret i Uträkning och utbetalning görs dock ifrån lokalkontoret i . Således skickades L.K:s sjukbidragsakt över till en ny handläggare. Enligt uppgift från den nya handläggaren vid kontoret i kon- taktades hon av L.K:s läkare . tillfället på besök hos sin läkare och önskade själv få uppgift om hur länge han beviljats sjukbidrag och om han behövde inkomma med nytt läkar- Handläggaren lämnade då uppgiften att L.K. Denna uppgift var dock tyvärr felaktig. giften härrörde ur den kopia av PM som hade föredragits för socialför- förslag till beslut hade varit sjukbidrag Vad som sedan inträffade var att socialförsäk- ringsnämnden beslutade att L.K. var berättigad till sjukbidrag till och med PM i original med de riktiga uppgifterna fanns längre bak i akten. Tyvärr hade kopian av förslag inte rensats ut. kopia av beslutsmeddelandet till L.K. fanns inte i utredningsakten, som nämnts ovan, utan var insorterad i den ekonomiska akten som rör uträknings- beslutet och denna akt förvaras på kontoret i . därför inte heller via beslutsmeddelandet bli uppmärksammad om social- L.K:s utbetalning av sjukbidrag upphörde automatiskt eftersom någon ansökan om förlängt sjukbidrag inte kommit in till . Enligt gällande rutiner brukar lokalkontoret skicka en påminnelse till samtliga som uppbär sjukbidrag ersättningen löper ut. Detta är en ren serviceåtgärd som åtar sig för att någon som är ersättningsberättigad inte ska bli utan ersättning av ren glömska. lokalkontorets kontroll av den s.k. bevakningslistan fanns inte L.K. Detta kan bero på att det endast var kvar av ersättningsperioden fick besked om sjukbidraget. Tyvärr finns inget dokumenterat om varför någon bevakning inte lades in. Eftersom rätten till pension upphörde stoppades även utbetal- ningen av L.K:s bostadstillägg för pension. Detta sker automatiskt utan att något meddelande går ut till pensionstagaren. Samma sak gällde även L.K:s 2000/01:JO1 handikappersättning. var enligt egen uppgift till bortrest . När han kommer hem till upptäckte han att han inte fått någon pension , han kontaktade då försäkrings- kassan och undrade var hans ersättning var. konstaterade då att sjukbidraget löpt ut och att någon förlängning inte gjorts. Det finns tyvärr inte någon anteckning om detta samtal från L.K. En efter L.K:s kontakt med , , skrev handläggaren ett brev till L.K. och bad honom att inkomma med ansökan samt läkarutlåtande i det fall han önskade fortsatt sjukbidrag. Av journalanteckningar i ärendet framgår att och L.K. sedan hade tät kontakt . hjälpte bland annat L.K. att fylla i ansökan samt genom tolkservice förklara för L.K. hur handläggningen skulle komma att gå till. att hans sjukbidrag förlängts provisoriskt . Därefter lämnades ärendet över till lokalkontoret i för uträkning. uträkningsbeslut skickades till L.K. Beslutet avsåg vilket framgår av meddelandet. Den retroaktiva pensionen uppgick till . Detta belopp blir en månatlig ersättning på (folkpension , pensionstillskott , ATP ). Av meddelandet framgår pensionsbelopp med avdrag för preliminärskatt och utbetalning till . I meddelandet framgår även de bestäm- melser som gäller för utbetalning till kommunen. Däremot framgår inte vilka typer av ersättningar som betalats ut. missade vid utbetal- ningen L.K. bostadstillägg samt handikappersättning för juni till och med augusti, däremot betala- des ersättningen ut för september månad. hade socialbidragsenheten vid inkommit med framställning om utbetalning av ersättning för utgivet social- bidrag med ett sammanlagt belopp av . När räknat ut L.K:s retroaktiva utbetalning och gjort avdrag för preliminär skatt kvarstod som utbetalades till . Således fick L.K. inte någon del av den utbetalade retroaktiva pensionen för tiden . Av kassans journalanteckningar framgår att L.K. besökte kontoret i och undrar varför han inte fått några pengar utbetalade. Handläggaren förklarade då att utbetalning skett till kom- munen eftersom de hade sörjt för hans försörjning som för- säkringskassan utrett hans rätt till fortsatt sjukbidrag. Vid sitt besök på kommunen hade L.K. undertecknat en fullmakt som medgav kommuns socialbidragsenhet att kräva ersättning från när den retroaktiva pensionen beviljades. till lokalkontoret via texttelefon. Han undrar hur han skall kunna betala sina räkningar eftersom han inte fått någon ersättning från . Han kunde inte heller få någon ersättning från de sociala myndigheterna uppgav han. till enhetschefen och vid detta samtal fram- kommer att glömt att betala ut L.K:s bostadstillägg samt att avdrag för preliminärskatt gjorts med ett felaktigt belopp. I stället för att räkna ut den faktiska skatt som L.K. skulle betala hade gjort procentavdrag utan hänsyn till det särskilda grundavdraget. Denna uträkning resulterade i ett alldeles för högt skatteavdrag, i stället för . Den felaktiga utbetalningen korrigerades och utbetalades dagen efter, den /01:JO1 , genom direktutbetalning. Däremot upptäcktes inte att handikappersättningen utgått med felaktigt belopp. Problemen i detta ärende uppkom i samband med att muntligen felaktigt informerat L.K. om hur han beviljats sjuk- bidrag. I och med detta vilseleddes L.K. att tro att hans sjukbidrag gällde . Denna information i kombination med hur handläggningen av L.K:s ärende tidigare gått till kan ha bidragit till att han inte insett att han behövde förlänga sin sjukbidragsansökan. Under större del av den tid som L.K. uppburit sjukbidrag har administrerat att hans sjuk- bidrag förlängts genom provisoriska förlängningar utan L.K:s medverkan. Den felaktiga information som L.K. fick och de övriga omständigheterna i ärendet fråntar dock inte det faktum att L.K. faktiskt fått ett skriftligt beslut där det klart framgår att han beviljats sjukbidrag . Ett visst ansvar får därför anses åvila L.K. att inkomma med an- sökan om förlängt sjukbidrag. De uppgifter som anförts att tidigare läkarutlåtande även täckte den tid som ansökan avsåg är en felaktig uppfattning från L.K:s läkare utifrån uppgifterna hon fått vid muntliga information. på nytt ansökte om förlängning av sjukbidraget infordrades nytt läkarutlåtande från distriktsläkaren. När uppmärksammar att L.K:s sjukbidrag löpt ut och att han även fortsättningsvis önskar uppbära sjukbidrag vidtar åtgärder med den skyndsamhet som kan förväntas. Tyvärr blir det ett misstag vid beräkning av preliminärskatt. kan endast konstatera att skatten drogs med ett felaktigt belopp. Detta skall naturligtvis inte hända och beklagar det inträffade som inte kan härledas till något annat än den mänskliga faktorn. Handläggaren som gjorde uträkningen är erfaren och kan inte själv ge någon annan förklaring än att hon av misstag gjorde fel. beklagar även att handläggaren i samband med utbetal- ningen av sjukbidraget inte uppmärksammade att även betala ut bostads- tillägget samt handikappersättningen. Bostadstillägget är ett pensionstillägg som är beroende av rätten till sjukbidrag och av denna anledning upphör rätten till bostadstillägg som pensionsrätten upphör. Det ankommer på pensionstagaren att ansöka om bostadstillägg i samband med beviljandet av pension. Bostadstillägg utgår sedan löpande från det att ansökan beviljats. Några nya beslut i samband med förlängning av sjukbidraget skickas inte ut. Även handikappersättningen är en tilläggsersättning i de fall pension utgår och löper utan tidsbegränsning men skall omprövas om sjukbidraget upphör. När upptäckt de fel som uppstått i samband med utbetalningen åtgärdades detta så att L.K. fick utbetalningen av bostads- tillägget samt en månads handikappersättning dagen efter, efter utbetalningen av den retroaktiva ersättningen. har handlat med önskvärd skyndsamhet för att om möjligt minska de besvär som uppstått genom den felaktiga handläggningen. Det är däremot mycket beklagligt att ärendet inte gicks igenom ordentligt så att även handikappersättning betalades ut med korrekt belopp. beklagar att L.K. anser att felaktigt betalat ut ersättning till . Efter utredning framkommer att avdraget stämmer överens med de av de sociala myndigheternas yrkande och kan inte finna att beloppen som sådana är felaktiga. I vanliga fall brukar lokalkontoret kommunicera den försäkrade om beloppet som kommer att dras av pensionen innan de betalar till kommunen. fall har det inte gjorts. Enligt uppgift från handläggaren beror det på att L.K. undertecknat en fullmakt hos endast före det att 2000/01:JO1 beslutet skulle skickas från . därför att L.K. var väl medveten om att utbetalning till kommunen skulle ske. beklagar att gällande rutiner inte följts. Vad gäller L.K:s handikappersättning för tiden upptäcktes först i samband med utredningen av handläggningen att utbetalningen inte gjorts. Handläggaren har gjort en utbetalning med och ersättningen kommer till L.K. Avslutningsvis kan konstatera att det har förekommit flera mycket beklagliga misstag i detta ärende. Det vore naturligtvis önskvärt att L.K:s ärende hade gåtts igenom mer noggrant i samband med L.K:s första besök så att alla felaktigheter kunnat rättas till . Varför detta inte gjordes saknar förklaring. Det förekommer även bristande journalanteckningar i ärendet varför delar av utredningen fått göras genom muntlig återgivning från inblandade handläggare. Det finns ingen anledning att betvivla dessa handläggares uppgifter men uppgifterna borde enligt gällande rutiner ha framgått av journalanteckningar i ärendet. Kontoret har uppmärksammats på bristerna i handläggningen. Diskus- sioner har även förts om betydelsen av väl fungerande rutiner när administrationen av försäkringsärendena har lagts upp på olika handläggare och olika kontor. De fel som uppstått i detta ärende kan dels tillskrivas den mänskliga faktorn men även de organisatoriska förändringar som skett. Kommunikationen mellan de inblandade handläggarna har till viss del brustit, i vart fall på så sätt att den utredande aktens innehåll inte varit kom- plett med de kopior som, enligt gällande rutiner, skall finnas med. Det är av yttersta vikt att organisatoriska förändringar och val av organisation som gör inte skall påverka säkerheten i handläggningen. Det som inträffat i detta ärende får ses som ett beklagligt misstag där den mänskliga faktorn haft avgörande betydelse. beklagar de besvär som L.K. fått till följd av den delvis mycket bristfälliga hand- läggningen. fick tillfälle att yttra sig över remissvaret. I sitt beslut anförde -2 3HQQO|Y följande. Utredningen i ärendet har visat att handläggning av L.K:s ärende har skötts på ett synnerligen undermåligt sätt och präglats av ett flertal allvarliga brister. har inte följt förvaltningslagens (1986:223) regler om kommunicering rörande socialnämndens framställning om utbetalning av ersättning för utgivet socialbidrag. har vidare gjort ett för stort preliminärskatteavdrag samt underlåtit att i rätt tid betala ut bostadstillägg och handikappersättning vid två till- fällen. Det förekommer även bristande journalföring i ärendet. Kassan har också lämnat felaktig information till L.K. om hur han beviljats sjukbidrag. är enligt remissvaret väl medveten om den bristfälliga handläggningen och har anfört att det som inträffat i ärendet får ses som ett beklagligt misstag där den mänskliga faktorn haft avgörande betydelse. har även beklagat de besvär som L.K. fått till följd av den delvis mycket bristfälliga handläggningen. Jag ser mycket allvarligt på det inträffade och vill särskilt betona vikten av noggrannhet vid handläggning. Kritik mot två försäkringskassor för att de inte har prövat en anmälan om en skada enligt lagen (1977:265) om statligt (Dnr 1512-1999) I en anmälan till JO klagade . på läns och läns allmänna försäkringskassor för deras handläggning av ett ärende enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP). Han anförde bl.a. följande. Under sin militärtjänstgöring fick han en hörselskada efter en olycka . Händelsen anmäldes till läns allmänna försäkringskassa, lokalkontoret i . registrerade dock inte hans anmälan enligt LSP. Kassan lämnade även mycket dålig information om hur han skulle agera i fråga om ersättning eller bidrag till vård och dylikt. Kassan anmälde inte heller skadan till Arbetar- skyddsstyrelsen. begärde att få skadan prövad. För- säkringskassan vägrade dock att pröva skadan med motiveringen att han inte kunde ställa några ersättningsanspråk på kassan. På grund av att han flyttat till begärde han att där skulle överta ärendet. Även i vägrade emellertid, med samma motivering som kassan i , att pröva anmälan. Ärendet remitterades först till läns allmänna försäkringskassa för utredning och yttrande. Till kassans remissvar fogades en kopia av ett yttran- de från områdeskontoret i . I remissvaret anförde (direktören ) följande. N.H., som varit inskriven i i , blev 1998 inskriven i i . här fick ärendet till sig . i tog emot N.H:s anmälan om skada enligt lagen om statligt personskadeskydd. skickade samma försäkringskassa det sedvanliga informationsbrevet till honom inklusive en broschyr. Därefter finns det ingen dokumentation förrän . har då ringt och begärt att få en kopia av anmälan, dels till sig, dels till AMF. Detta anges på en handskriven lapp med en oläslig signatur. Sannolikt har anteckningen skrivits av en handläggare på i , eftersom i enligt ankomststämpeln fick ärendet först . Något meddelande från i eller någon annan impuls om att en prövning borde göras fanns inte. Ärendet kom därför liksom i att arkiveras utan någon prövning. Någon journal fanns inte upplagd utan den har i i efterhand fått lägga upp sedan frågan om prövning aktualiserats . +lQGHOVHI|UORSS KLWWLOOV XQGHU kommer till i ett intyg från öronkliniken på i . kom från N.H. ett medicinskt material med bland annat sju audiogram. kom ytterligare handlingar. I ett handskrivet meddelande från i 2000/01:JO1 , daterat 9903, uppges att N.H. Han får beskedet att hans ärende inte skall prövas eftersom det inte finns något ersättningsanspråk. kom från N.H. Han begär att hans ärende skall prövas med hänvisning till kopior av RFV:s Meddelande Im 1995:189 och 16 § LSP och 8 kap. 3 § andra stycket lagen om arbetsskadeförsäkring. klarläggs det att gjort en felaktig tolkning av reglerna för LSP och att en prövning skall göras. kommer en skrivelse från AMF som med hänvisning till bilagor av samma slag som N.H. tidigare insänt informerar om försäkrings- kassans skyldighet att göra en prövning. N.H:s kontakt med handläggaren i kom (...) inledningsvis att styras av en felaktig tolkning av vad som gäller för vissa LSP-ärenden till skillnad från andra och framför allt till skillnad från den stora mängden vanliga arbetsskador enligt lagen om arbetsskadeförsäkring. De speciella reglerna för en viss typ LSP-ärenden har även tidigare gett upphov till missförstånd vilket AMF sannolikt har erfarenheter av. Reglerna har varit föremål för flera påminnelser på temadagar för arbetsskadehandläggare och föredragande men konkurrensen från annan information och från olika regeländringar har varit mycket stor . Denna speciella och relativt sällan uppträdande typ av LSP-skador har tyvärr kommit att hanteras enligt de regler som gäller för den stora mängden av övriga skadeärenden. I yttrandet från områdeskontoret i anförde områdeschefen bl.a. följande. Det är först när N.H. kontaktar en handläggare på kontoret som vi får veta att han vill ha sitt ärende prövat. Vid det tillfället fick han besked om att hans ärende inte skulle prövas. Som grund för kassans besked låg ett av utgivet meddelande daterat som hade tolkats på så sätt att någon prövning i dessa ärenden inte skulle ske förrän det fanns ett ersättningsanspråk. hade inte gjort anspråk på någon ersättning. i skrivelse daterad vidhöll sitt yrkande om att kassan skulle pröva hans ärende och hänvisade till ett av Riksförsäkrings- verket tidigare utgivet meddelande daterat fann kassans handläggare, efter utredning, att detta meddelande fortfarande gällde. Under dessa omständigheter borde prövningen varit gjord . Handläggaren startade då omgående den utredning som ska ligga till grund för prövningen. Det ska naturligtvis inte behöva inträffa att en försäkrad ska informera kassan om ett ärende skall prövas. Det är vår förhoppning att detta inte ska behöva hända i fortsättningen, då vi har ett speciellt nätverk i länet, bestående av en representant från samtliga områden, som hanterar arbetsskadeförsäkringen. Där aktualiseras och diskuteras allt som inträffar i försäkringen för att rättstillämpningen ska bli så riktig som möjligt och för att kompetens ska spridas ut till samtliga som handlägger försäkringen. Ärendet remitterades därefter till läns allmänna försäkrings- kassa för utredning och yttrande. Till kassans remissvar (direktören ) fogades en kopia av ett yttrande från lokalkontoret i . detta yttrande anfördes bl.a. följande. Anmälan om olycksfall eller annan skada avseende en hörselnedsättning inkom till kontor i . Anmälan, vilket får förmodas, åtgärdades i enlighet med av Riksförsäkrings- verket utfärdade instruktioner på så vis att N.H. daterat angående vad som gällde beträffande anmäld skada, samt, enligt samma instruktioner, en kopia av anmälan skickades till , AMF-Trygghetsförsäkring, 113 88 , och till Därefter har anmälan arkiverats. I och med den lagändring som genomfördes fr.o.m. , som innebar bl.a. att endast ärenden där ett ersättningsanspråk framfördes skulle bli föremål för kassans prövning, så har förmodligen denna ändring tolkats på så sätt att den gäller alla anmälda arbetsskador, såväl skador enligt lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF) som skador enligt lagen om statligt personskadeskydd (LSP). kontaktade vårt kontor så har N.H. endast anmälda skador där ett ersättningsanspråk föreligger skall prövas. har efter framfört önskemål tillsänts en kopia av anmälan, samt att en kopia har översänts till AMF. Därefter har anmälan översänts till i , då N.H. Vi gör samma konstaterande som i gjort, att meddelande Im 1995:189 skall gälla. Vi har alltså, ej avsiktligt, lämnat N.H. felaktig information och beklagar anförde härutöver följande. Kassan kan konstatera att det brustit i kunskaperna om vilka rutiner som skall gälla i aktuellt avseende. och byte av arbetsskade- handläggare är sannolikt en förklaring till att oklarhet om vilka regler som gäller på området har förelegat. Det är inte osannolikt att det dessutom inom kassan kan föreligga en sammanblandning av anvisningar från RFV, där meddelande Im 1995:189 avser just prövning av LSP-anmälan medan meddelande Im 1996:55 (...) avser prövning av anmälan om arbetsskada jml. ring (LAF). För att säkerställa att vi i fortsättningen i länet kan särskilja de två olika lagstiftningarnas krav och olika handläggning, kommer nätverksrepresentant på centralkontorets ledningsstöd att lyfta problemet inom nät- verket för arbetsskador. I övrigt har område Syd genomfört informations- insatser inom sitt ansvarsområde. Kassan beklagar att vi givit N.H. har kommenterat remissvaren. Från kassan inhämtades att beslut i N.H:s ärende meddelades den 2 I sitt meddelade beslut anförde -2 3HQQO|Y följande. I 16 § lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) stadgas Bestämmelserna i 8 kap. 3 § andra stycket lagen (1976:380) om arbetsskade- 2000/01:JO1 försäkring angående anmälan om skada, bestämmande och utbetalning av ersättning, uppgiftsskyldighet, ansvar och besvär m.m. gäller i tillämpliga delar i ärende enligt denna lag. Bestämmelserna i 8 kap. 3 § andra stycket lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring gäller inte i ärende enligt denna lag. I 8 kap. 3 § andra stycket första meningen lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring (LAF) ² som alltså inte skall tillämpas i ärenden enligt LSP ² föreskrivs bl.a. att frågan om den försäkrade har ådragit sig en arbetsskada endast skall prövas i den mån det behövs för att bestämma ersättning enligt denna lag. Regleringen innebär med andra ord att en skada som anmäls enligt LSP skall prövas av oavsett om det finns ersättnings- anspråk eller inte. I 18 § samt 19 § (jämförd med 12 §) förordningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd anges att försäkrings- kassan skall skicka en kopia av arbetsskadeanmälan till och . Försäkringskassornas felaktiga tillämpning är märklig eftersom det redan av lagtexten framgår att 8 kap. 3 § andra stycket LAF inte är tillämplig i ärenden enligt LSP. Till detta kommer att kassorna misstolkat innehållet i ett meddelandeblad från RFV. Kassornas handläggning visar på en anmärk- ningsvärd brist på kunskap om lagstiftningen på detta område. De förklaring- ar som lämnats till denna brist är, enligt min uppfattning, inte acceptabla. Kassorna har i remissvaren anfört att de beklagar den felaktiga handlägg- ningen samt uppgivit att de vidtagit samt kommer att vidta ytterligare åtgärder för att försöka förhindra en upprepning av det inträffade. Försäk- ringskassorna kan likväl inte undgå kritik för den felaktiga handläggningen. Ett initiativärende rörande handläggning av ärenden enligt 17 kap. 1 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (Dnr 4837-1998) -2 3HQQO|Y meddelade ett beslut med följande innehåll. Vid inspektion den 10²12 av läns allmänna försäkringskassa (dnr 4284-1998) granskade jag bl.a. ärenden där det upp- kommit fråga om utbetalning till socialnämnd enligt 17 kap. 1 § andra stycket AFL. Vid granskningen uppmärksammades att av socialnämnden gjorda framställningar om utbetalning enligt nämnda paragraf införlivats med den försäkrades akt hos kassan. I anledning härav uppkom frågan hur en försäkringskassa bör hantera nämnda framställningar. Jag beslutade därför att i en vidare mening utreda försäkringskassornas handläggning av det aktuella ärendeslaget inom ramen för ett på mitt initiativ upptaget ärende. En promemoria upprättades i ärendet. I den anfördes bl.a. följande. fanns i 17 kap. AFL (4 §) en avräkningsregel som enbart tog sikte 2000/01:JO1 på retroaktiva pensionsbelopp. I samband med att denna regel utvidgades att gälla alla förmåner enligt AFL uttalade departementschefen (prop. 1982/83:3 s. 70) i specialmotiveringen till 17 kap. 1 § andra stycket att bör meddela närmare föreskrifter om tillämpningen. I remiss till () infordrades verkets yttrande i följande avseenden. -om RFV har meddelat föreskrifter, anvisningar eller liknande för tillämpningen av 17 kap. 1 § andra stycket AFL, -om RFV anser att försäkringskassorna bör upprätta ett särskilt diarium för socialnämndens framställningar av detta slag och om ärendena således bör läggas upp separat, -om RFV anser att socialnämnden är part i det aktuella ärendeslaget och, om svaret är ja på denna fråga, vilka överklaganderegler och eventuella omprövningsregler som verket anser gälla för socialnämnden. RFV anförde genom avdelningschefen i huvudsak följande. 1.På frågan om har meddelat föreskrifter, anvisningar eller liknande för tillämpningen av 17 kap. 1 § andra stycket AFL får RFV anföra följande. Det finns inte några föreskrifter utfärdade av RFV på området. Det gäller varken tillämpningen materiellt eller förfarandet vid handläggningen av ärendena. har det funnits föreskrifter utfärdade till ledning för tolk- ningen av 17 kap. 1 § andra stycket AFL. Dessa föreskrifter har funnits i en av RFV utfärdad kungörelse kungörelsen (1977:5) om minskning av pensionsbelopp i vissa fall. Denna kungörelse upphörde att gälla halvårs- skiftet 1986. Kungörelsen fördes inte upp på den förteckning över gällande författningar som RFV och andra myndigheter ålades att upprätta enligt författningssamlingsförordningen (1976:725) .