frsrdg · GO04RR12 · 2001-01-01 00:00:00 — , , , , , , , , och , , , TCO samt stöder förslaget. AMS menar att det främst är förberedande utbildning som kan komma i fråga, för sig eller i kombination med andra arbetsmarknadspolitiska program. Reglerna utgör inte något hinder vad gäller upphandlad utbildning. Däremot finns begränsningar vad gäller att utnyttja det reguljära utbildningsväsendet. AMS pekar på bestämmelsen att arbetsförmedlingen inte ska finansiera undervisning i svenska för nyanlända invandrare där kommunen får statliga medel för försörjning. Man menar att bestämmelsen uppfattas som ett hinder att ge aktivitetsstöd till deltagare i svenskundervisning för invandrare, som trots en längre vistelse i har bristfälliga svenskkunskaper. AMS ser gärna att detta hinder i regelverket slopas så att de arbetsmarknadspolitiska programmen kan kombineras med den svenskundervisning som är lämpligast för individen. menar att rapportens perspektiv är begränsat då revisorerna endast tillfrågat arbetsförmedlingens tjänstemän om deras uppfattning om de sökandes språkkunskaper. I mötet med arbetsförmedlingen är det enligt naturligt att arbetsgivare betonar betydelsen av språkkunskaper. av arbetslöshet kan arbetsgivare ställa höga krav, medan kraven sjunker när det råder brist på arbetskraft. föreslår att en utvidgad försöksverksamhet med arbetsplatsförlagd och yrkesanpassad svenskundervisning för olika yrkesgrupper införs medan anser att den som har för avsikt att studera vid universitet eller högskola bör erbjudas anpassad undervisning i svenska i högskolans regi. anser att det kan vara rimligt med vidareutbildning i svenska som arbetsmarknadspolitisk åtgärd, eftersom goda svenskkunskaper är nödvändiga på arbetsmarknaden. menar att det kan diskuteras om det inte vore rimligare att öka satsningen på sfi utifrån kommunernas ansvar. SAF menar att revisorernas förslag i stället bör ersättas med SAF:s förslag om införandet av en s.k. individuell språkpeng som gör det möjligt för eleverna själva att välja såväl sfi som fortsatt utbildning. Revisorerna anser att det genom vad som framkommit i granskningen är tydligt att det behövs ökade möjligheter att kombinera arbetsmarknadspolitiska program med undervisning i svenska. De krav som ställs på språkkunskaper kan, som påpekar, förvisso skifta mellan hög- och lågkonjunktur, men det förhållandet att en stor del av de tillfrågade arbetsförmedlarna menar att de inte kan erbjuda arbete eller ett arbetsmarknadspolitiskt program till de sökande på grund av bristande språkkunskaper tyder på ett behov av utökade möjligheter att kombinera sådana program med språkundervisning. att regeringen tar initiativ till att utbildning i svenska i ökad grad kan erbjudas inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Värdering av yrkeskunskaper och utbildningar Frågan om värdering och validering av invandrares kompetens har diskuterats och revisorerna konstaterade i rapporten att det var anmärkningsvärt att frågan inte lösts trots de senaste årens utredningsarbete. Revisorerna granskade speciellt invandrade läkares arbetsmarknadssituation. Ur rapporten framgick att det främsta enskilda skälet till att det tog tid för utländska läkare att erhålla legitimation är problem med att klara det obligatoriska språkprovet. Revisorerna föreslog därför att regeringen ska se över utformningen, lokaliseringen och dimensioneringen av språkutbildningen för utländska läkare. Syftet med översynen ska vara att platser ska finnas tillgängliga för de läkare som har behov av en sådan språkutbildning. AMS, , , , , och kommun, , TCO och SAF stöder förslaget. och kommun menar dock att all legitimerad sjukvårdspersonal bör omfattas och TCO att även sjuksköterskor bör omfattas. anser att även andra grupper med legitimationskrav bör omfattas. Även och kommun samt SAF menar att översynen bör omfatta även andra angelägna grupper. Flera remissinstanser kommenterar också att problemet med att värdera och validera invandrares utbildning och erfarenheter måste lösas. Revisorerna konstaterar att problem föreligger för invandrare att få tillgodoräkna sig utbildningar och annan kompetens man erhållit i hemlandet. pågår en utredning om validering av vuxnas kunskap och kompetens och frågan om komplettering av utländska examina bereds inom Re Vidare bereds utredningen i högskolan (SOU 2000:47) med förslag som rör bl.a. svenskundervisning i högskolemiljö för utländska gymnasister och akademiker samt satsning på kompletteringsutbildningar för utländska akademiker. En proposition om mångfald i högskolan förväntas . Revisorerna delar uppfattningen, som framkommit från ett antal remissinstanser, att frågan om validering och värdering av utländsk kompetens behöver lösas och att möjligheterna till komplettering behöver öka för fler akademiker än läkare. Revisorerna har dock begränsat granskningen till sjukvårdspersonal, och framför allt till läkare eftersom utredningsarbete redan pågår vad gäller utländska akademiker. Förslaget att en översyn av språkutbildningen bör göras för andra grupper inom sjukvården som lämnats av bl.a. , anser dock revisorerna vara väl övervägt. Därför bör förslaget rikta sig mot all utländsk vårdpersonal. att en särskild översyn görs av utformningen, lokaliseringen och dimensioneringen av språkutbildningen för utländsk vårdpersonal. revisorer föreslår att begär att regeringen 1. tar initiativ till förändringar av sfi efter elevernas behov i enlighet med vad som anförts i avsnitt 2.1 2. tar initiativ till att se över prioriteringen av utomnordiska medborgare inom arbetsmarknadspolitiken i enlighet med vad som anförts i avsnitt 2.6 3. tar initiativ till en förändring vad avser arbetsmarknadspolitiska program och språkutbildning i enlighet med vad som anförts i avsnitt 2.7 4. initierar en översyn av språkutbildningen för vårdpersonal i enlighet med vad som anförts i avsnitt 2.8. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit reviso-rerna (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit t.f. kanslichefen och revisionsdirektören (föredragande). Rapport 2000/01:3 svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad REVISORER TEL /rr 100 12 FAX 08-786 61 88 1999:141 (4) Förord revisorer beslutade , på förslag av revisorernas kansli, att genomföra en granskning av svenskundervisning och arbetsmarknadssituationen för invandrare. Beslutet byggde bl.a. på att revisorerna i tidigare granskningar identifierat dessa som två centrala problemområden. Underlaget till granskningen utgörs bl.a. av intervjuer med företrädare för svenskundervisning för invandrare (sfi) och för arbetsförmedlingar i ett antal kommuner. Enkätundersökningar har gjorts bland sfi-lärare respektive arbetsförmedlare. Vidare har professor och filosofie doktor skrivit en konsultrapport inom ramen för granskningen. Konsultrapporten återfinns i sin helhet i en bilaga till rapporten. Slutligen har på uppdrag av revisorerna genomfört en bearbetning av tillgänglig statistik över undervisningen i svenska för invandrare. Föreliggande rapport har utarbetats av revisorernas tredje avdelning. I avdelningen infår följande ledamöter och suppleanter: (m), ordförande, (), vice ordförande, (), (), (), (), () och (). Ansvarig för granskningen vid revisorernas kansli har varit revisionsdirektör . har varit projektanställd i granskningen. Även kanslichefen och utredningschefen har deltagit i arbetet. Rapporten sänds nu på remiss. Revisorernas slutliga ställningstaganden och förslag kommer därefter att utformas i en skrivelse till . Innehållet i denna rapport fastställdes . revisorer har granskat svenskundervisningen för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad. Syftet med granskningen är bl.a. att få en bild av hur undervisningen i svenska för invandrare fungerar samt orsaker till och effekter av att en stor andel av invandrarna inte når upp till godkänt betyg i svenska för invandrare. En andra del av granskningen inriktas på integrationen av invandrare på den svenska arbetsmarknaden. Speciell uppmärksammas invandrares deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Studieresultat för elever i svenskundervisning för invandrare Statistik visar att en stor del av de som påbörjar sfi-studier aldrig fullföljer dessa och således inte heller uppnår sfi-målen och får betyg. Endast omkring hälften av de som påbörjade sina studier /94 har uppnått godkänd nivå . Utbildningsbakgrund spelar en avgörande roll för möjligheterna att klara sfi. Vidare har äldre elever, speciellt i åldrarna , allt annat lika väsentligt svårare att klara sfi-nivån än yngre och medelålders elever. Dålig psykisk hälsa, låg motivation och problematiska sociala förhållanden är också bidragande orsaker till att eleverna har svårigheter med att klara sfi. Revisorerna menar att den statistik som tagits fram inom ramen för granskningen visar att svenskundervisningen för invandrare inte tillgodoser behoven hos de elevgrupper som har svårast att klara utbildningen. Revisorerna menar också att det är otillfredsställande att en mer genomgripande analys och utvärdering av studieresultaten inom sfi inte har gjorts inom , trots att dessa länge varit bristfälliga. Revisorerna menar att svenskundervisningen för invandrare bör förändras så att den bättre motsvarar behoven hos eleverna. Den stora grupp som inte klarar sfi i dess nuvarande form bör kunna få en möjlighet att avsluta studierna för att gå vidare till annan verksamhet som passar dem bättre. En möjlighet är att två betygsnivåer införs. De elever som inte klarar att uppnå den högre nivån på sfi-betyg bör i stället i sfi erbjudas fortsatt språkundervisning i kombination med exempelvis praktik inom en projektanställning. Revisorerna anser också att statistiken inom sfi-området bör förbättras. Revisorerna menar att studieresultaten från sfi visar på svårigheter att undervisa invandrare i ett främmande språk. Det förefaller därför önskvärt att lärarna, förutom pedagogisk utbildning, också har utbildning i svenska som andraspråk. Granskningen visar att en stor andel lärare saknar utbildning i svenska som andraspråk. Kostnaderna för vidareutbildning av dessa lärare måste ställas mot de kostnader som uppstår om sfi-eleverna inte lär sig Goda kunskaper i svenska är ofta en förutsättning för att få ett arbete och därmed en egen försörjning. Revisorerna understryker därför vikten av att kommunerna strävar efter att så många lärare som möjligt har utbildning i svenska som andraspråk. Revisorerna menar att det är förvånande att , med tanke på det dåliga undervisningsresultat sfi uppvisar i statistiken inte i större omfattning har bedrivit aktiv tillsyn över verksamheten. Revisorerna anser att tydligare bör prioritera uppgiften att främja utvecklingen av kvaliteten på svenskundervisningen för invandrare. Regeringen bör initiera en granskning av kvaliteten inom sfi och hur undervisningen kan göras effektivare genom utveckling av verksamheten. Regeringen bör återkomma till med en redovisning och eventuella förslag som föranleds av granskningen. Under granskningsarbetet har framkommit att det i vissa kommuner finns svårigheter att hitta lämpliga fortsättningskurser i svenska direkt efter sfi. Vissa elever hindras på grund av att den försörjningsform man har inte passar studierna. Enligt sfi-lärarna bör väntetiden mellan olika studienivåer vara så kort som möjligt, eftersom motivationen hos eleverna kan sänkas och språkkunskaperna försämras i de fall svenska inte används som vardagsspråk. Möjligheterna till försörjning under fortsatta studier på komvux efter sfi bör ses över. Utvecklingen av invandrarnas arbetsmarknad Invandrarnas situation på arbetsmarknaden har trendmässigt försämrats. De som invandrade hade ungefär samma arbetsmarknadsläge som infödda medan de som invandrat senare haft betydligt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Man gick också in med låg sysselsättningsgrad och hög arbetslöshet och detta blev sedan bestående . Revisorerna menar att det är speciellt allvarligt att arbetslösheten för invandrare som varit i landet länge inte har minskat i samma takt som för infödda trots den förbättrade konjunkturen . Bristande kunskaper i svenska hos invandrarna är en orsak, diskriminering av arbetssökande med utländsk bakgrund kan vara en annan. är detta ett tecken på att integrationspolitiken misslyckats i väsentliga avseenden och att nya vägar måste prövas för att stärka invandrarnas ställning på arbetsmarknaden. Svenskundervisningen spelar därvid en central roll. Utomnordiska medborgare prioriteras inom arbetsmarknadspolitiken bl.a. genom att deras andel av deltagarna i arbetsmarknadspolitiska program överstiger deras andel av de arbetslösa. Granskningen visar dock att deltagandet i arbetsmarknadspolitiska åtgärder skiljer sig åt mellan olika utomnordiska grupper. Granskningen visar också att invandrare som förvärvat svenskt medborgarskap är underprioriterade i arbetsmarknadspolitiska program trots att deras arbetsmarknadssituation är påtagligt sämre än infödda svenskars. Revisorerna föreslår att formuleringen av det arbetsmarknadspolitiska målet om att prioritera utomnordiska medborgare ses över. Revisorernas granskning visar att invandrare som förvärvat svenskt medborgarskap har en sämre arbetsmarknadssituation än övriga svenskars, varför medborgarskap inte är en lämplig prioriteringsgrund. Vidare konstaterar revisorerna att invandrare är en så heterogen grupp att det också kan vara mindre lämpligt att formulera mål som gäller för hela gruppen. Regionala skillnader i invandrarnas arbetsmarknadssituation Bilden av en svag integration av invandrarna på arbetsmarknaden är inte entydig. En studie som genomförts vid som gäller bosniska flyktingar visar att det finns ett starkt samband mellan det allmänna arbetsmarknadsläget i en kommun och sysselsättningsgraden för de bosniska invandrarna. Ju högre sysselsättningsgraden är för kommunens hela befolkning, desto högre är den också för bosnierna. Men arbetsmarknadsläget förklarar bara en del av skillnaderna. Även förekomsten av informella kontaktnät som ger effektiv informationsspridning och arbetsförmedlingarnas nära kontakter med företagen har betydelse. På de orter med högst sysselsättningsfrekvens har sfi-verksamheten ofta kontakter eller samarbete med företagen för att underlätta för de anställda att förbättra sina kunskaper i svenska. I granskningen har också framkommit att det på ett antal orter finns ett etablerat samarbete mellan sfi och företagen, som syftar till att arbetstagarna ska kunna förbättra sina språkkunskaper. Revisorerna vill betona vikten av ett sådant samarbete då det är angeläget att de invandrare som inte uppnått sfi-nivån i sina svenskkunskaper får en möjlighet att göra detta. har en viktig uppgift att sprida goda exempel och förmedla kunskaper om hur ett sådant samarbete kan se ut. I revisorernas enkät uppgav de allra flesta förmedlare att de har sökande med så dåliga kunskaper i svenska att de varken kan ta ett arbete eller placeras i lämpligt arbetsmarknadspolitiskt program. I granskningen har framkommit att arbetsförmedlingens möjligheter att hjälpa vissa grupper invandrare är begränsade. De arbetssökande som har dåliga svenskkunskaper hänvisas i stor utsträckning till kommunen för ytterligare språkundervisning. Revisorerna föreslår att möjligheterna att erhålla utbildning i svenska inom ramen för arbetsmarknadspolitiken ökar. Värdering av invandrares kompetens Frågan om värdering och validering av invandrares kompetens har diskuterats och revisorerna menar att det är anmärkningsvärt att frågan inte är löst trots de senaste årens utredningsarbete. Revisorerna har speciellt granskat invandrade läkares arbetsmarknadssituation. fastställer vilka villkor som ska vara uppfyllda för att invandrade läkare ska kunna erhålla svensk läkarlegitimation. Ett villkor som är gemensamt för samtliga invandrade läkare utanför EU och EES-området är godkänt språkprov. Enligt är problem med att klara språkprovet det främsta enskilda skälet till att det tar tid för utländska läkare att erhålla legitimation. Revisorerna föreslår att regeringen ska se över utformningen, lokaliseringen och dimensioneringen av språkutbildningen för utländska läkare. Syftet med översynen ska vara att platser ska finnas tillgängliga för de läkare som har behov av en sådan utbildning. Granskningens bakgrund och inriktning revisorer beslutade att granska svenskundervisningen för invandrare (sfi) och invandrarnas arbetsmarknad. Sambandet mellan kunskaper i svenska och möjligheten att få arbete skulle belysas. Bakgrunden till granskningen var att revisorerna i tidigare rapporter uppmärksammat dessa områden och att det finns tecken på fortsatta problem. I rapporten och resultat (1991/92:12) menade revisorerna att en redovisning av erfarenheterna och resultaten av undervisningen i svenska för invandrare var nödvändig. Vid granskningstillfället fanns ingen samlad statistik över studieresultatet för de elever som deltog i svenskundervisning för invandrare (sfi). Undersökningar från och visade dock att av drygt 20 000 elever som lämnade sfi /91 uppnådde sfi-nivån, fullföljde undervisningen men underkändes och övriga avbröt. Revisorerna menade att de dåliga resultaten av svenskundervisning för invandrare, där större delen av deltagarna inte uppnådde den eftersträvade kunskapsnivån, tydde på låg effektivitet. Granskningen 1992 omfattade också arbetsmarknadssituationen för invandrare. I rapporten pekade revisorerna på att invandrarnas förvärvsfrek-vens hade sjunkit . Detta sammanföll med att arbetskraftsinvandringen från de utomnordiska länderna ersattes av anhörig- invandring. När flyktinginvandringen tog fart sjönk andelen förvärvsarbetande ytterligare. Revisorerna menade att huvudförklaringen till denna utveckling sannolikt stod att finna både i invandringens ändrade sammansättning - med en minskande andel arbetskraftsinvandrare -och i ökande inträdessvårigheter på arbetsmarknaden. sammanföll försämringen av de utländska medborgarnas förvärvs-andelar med en relativt hög efterfrågan på arbetskraft. Revisorerna menade att invandrarnas svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden ingav betydande oro och att regeringen i ökad grad borde uppmärksamma dessa frågor. 1992/93:SfU7) tillstyrkte bifall till revisorernas förslag om en redovisning av erfarenheterna av sfi-undervisningen. Utskottet ansåg att övriga förslag tillgodosågs genom att regeringen beslutat tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över bl.a. invandrarpolitiken. I revisorernas rapport av arbetsmarknadsutbildningen (1995/96:10) presenterades en undersökning av bakgrunden hos dem som deltog i arbetsmarknadsutbildning (revisorer 1996). Enligt undersökningen fanns det en tendens till att de prioriterade grupperna, utomnordiska medborgare, ungdomar och handikappade, fått en svagare ställning i arbetsmarknadsutbildningen, framför allt i den yrkesinriktade. Speciellt ogynnsam var utvecklingen för utomnordiska medborgare. (bet.1996/97:AU9) betonade i sitt betänkande angående revisorer nas förslag vikten av att kvinnornas situation inom arbetsmarknadsutbildningen uppmärksammades, liksom att undervisningen i svenska för invandrare förbättrades. Enligt tillgänglig statistik avbryter många elever sin utbildning i svenska utan att erhålla godkänt betyg. Kritik mot utbildningens kvalitet och innehåll framförs också i olika sammanhang, bl.a. från . I en rapport om arbetsmarknaden för utomnordiska medborgare (2000) understryker AMS att av dem som läste sfi /99 hade uppnått den s.k. sfi-nivån och att en tredjedel hade avbrutit utbildningen. Man framhåller också att för av dem som inte uppnått sfi-nivån var orsaken att de avbrutit studierna för arbete eller påbörjat andra studier. AMS menar att det är angeläget att svenskundervisningen anpassas till individens behov och önskemål eftersom gruppen av elever är heterogen. Enligt myndigheten räcker det dock inte att endast fokusera på den pedagogiska utformningen av svenskundervisningen. Det avgörande är kombinationen av språklig träning och arbetslivspraktik. har invandrarnas situation på arbetsmarknaden försämrats under . Bland utomnordiska medborgare är deltagande i arbetskraften väsentligt lägre än bland svenska medborgare och andelen arbetslösa är högre, även om en viss förbättring kan märkas . Syftet med granskningen är att få en bild av hur undervisningen i svenska för invandrare fungerar samt orsaker till och effekter av att en stor andel av invandrarna inte når upp till godkänt betyg i svenska för invandrare. Vidare granskas bl.a. tillsyn av sfi-undervisningen. En andra del av granskningen inriktas på integrationen av invandrare på den svenska arbetsmarknaden. Speciellt uppmärksammas invandrares deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen. I granskningen kartläggs hur invandrarnas arbetslöshet har förändrats och hur har lyckats med sitt uppdrag att prioritera utomnordiska medborgare, bl.a. vad avser deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Inom ramen för granskningen har representanter för sfi och arbetsförmedlingen i ett antal kommuner, nämligen , , , och , besökts och intervjuats. Syftet med intervjuerna var att ta del av tjänstemännens uppfattning om den egna verksamheten och samarbetet med andra myndigheter. Vidare har revisorerna genom enkäter undersökt sfi-ansvarigas inställning till sfi bl.a. vad gäller möjligheterna att undervisa invandrare som inte har någon eller endast kort utbildning från hemlandet. Enkäten sändes till 119 kommuner. Kommunerna valdes ut för att motsvara de kommuner som mottagit en enkät från rörande kommunernas introduk tionsverksamhet för invandrare. Verkets undersökning riktade sig till de kommuner som tog emot minst sju flyktingar. Svar på revisorernas enkät har inkommit från 92 kommuner, dvs. av de tillfrågade kommunerna. Två enkäter inkom för sent för att kunna ingå i sammanställningen. En enkät med frågor rörande handläggningen av arbetssökande som är födda utomlands och har bristande kunskaper i svenska språket har också skickats till ett antal arbetsförmedlare. Sammanlagt kom 95 svar in från 71 arbetsförmedlingar. Detta var en för låg svarsfrekvens för att enkäten skulle kunna ligga till grund för några generella slutsatser. Enkätsvaren används i stället i rapporten i kvalitativt syfte. har på uppdrag av revisorerna gjort en analys av de uppgifter som finns i sfi-registret och i sysselsättningsregistret . Slutligen har professor och fil.dr vid respektive på revisorernas uppdrag sammanställt en underlagsrapport om invandrarnas integration på arbetsmarknaden och ställning i arbetsmarknadspolitiken, Arbetsmarknadspolitik för invandrare. Rapporten bifogas som en bilaga. Vem är invandrare? Begreppet invandrare är omdiskuterat. I en rapport från en arbetsgrupp på (Ds 1999:48, Begreppet invandrare i myndigheters verksamhet) konstateras att begreppet invandrare används i ett flertal betydelser i olika författningar och att det i stort sett alltid är oklart i vilken betydelse begreppet används . Vissa debattörer menar att begreppet invandrare inte bör användas eftersom det innebär ett utpekande av en del av befolkningen som annorlunda och, ofta, problematisk samt i behov av särskilda åtgärder. Eftersom granskningen avser just svenskundervisningen för invandrare och prioriteringen av invandrare inom arbetsmarknadspolitiken, är det dock nödvändigt att använda en indelning av befolkningen i invandrare och infödda svenskar eftersom politiken riktar sig just mot en specifik grupp, nämligen invandrare. Målen för politiken är också formulerade i dessa termer. Ofta likställs invandrarstatus med medborgarskap så att personer som förvärvat svenskt medborgarskap inte räknas som invandrare. Det visar sig emellertid att vad gäller bl.a. integration på arbetsmarknaden är det bredare begreppet "utrikes födda" mer relevant.