frsrdg · GO04ER1 · 2001-01-01 00:00:00 — Konventionen har ratificerats av samtliga medlemsstater och är således juridiskt bindande i hela Europarådsområdet. Den kommitté som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade inledde sin verksamhet 1990. Kommittén består av en representant från varje medlemsland. De nationella delegationerna nominerar kandidaterna och valet sker i ministerkommittén. representant i kommittén har varit . Hennes andra mandatperiod går ut . kommissarie för de mänskliga rättigheterna inrättades . Den första kommissarien är (). Hans mandatperiod började . Kommissarien kan inte omväljas. Gil-Robles har genom besök i och strävat efter direkta kontakter med de ryska myndigheterna för att hävda de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna i . har haft tre människorättsexperter placerade i för att kartlägga och ta vittnesmål om brott mot de mänskliga rättigheterna. Sociala och ekonomiska frågor Rapporter om verksamheten inom Europeiska , , och och utveckling, , finns på församlingens dagordning. Församlingen har uppdraget att vara parlamentariskt forum för och granska verksamheten i de mellanstatliga regeringsorganen och . I den utvidgade församlingens OECD-debatt deltog företrädare för , , och . I och med nya observatörsstatus uppmärksammade församlingen speciellt den ekonomiska utvecklingen i samt den transatlantiska handeln. Det ingår i roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks gamla, sjuka, barn, kvinnor, flyktingar och tvångsförflyttade. En debatt ägnades åt jordbävningars ekonomiska och sociala konsekvenser i och . byggnaden av demokratiska institutioner på har församlingen uttryckt viljan att ge en framskjuten roll. Demokratiska institutioners betydelse är avgörande för både den politiska och den ekonomiska återuppbyggnaden, liksom den lokala förvaltningen och det humanitära arbetet. Debatter om en kampanj mot rekrytering av barnsoldater, om internationella adoptioner, om en handlingsplan för barnen i Kosovo samt om inrättandet av ett europeiskt barnombudsmannaämbete satte fokus på barnens rättigheter. 90-talets etniska konflikter har tvingat tusentals europeiska medborgare att fly från sina hem. Flyktingfrågor kom upp i församlingens granskningsrapporter samt i debatter om akuta kriser. Rapporter om olaglig invandring till och om kampen mot människohandel riktade uppmäksamhet mot ett ökande problem som kräver internationell samverkan. Med anledning av ett ökande antal livsmedelsskandaler i har församlingen alltmer uppmärksammat frågor som livsmedelssäkerhet, livsmedelsproduktion och hälsorisker. Inom naturvårds- och miljöskyddsområdet har församlingen tagit upp aktuella miljökatastrofer t.ex. oljetankerolyckorna utanför och i . Församlingen har också debatterat roll inom regionalplanering. bevakar också idrottens roll i samhället. presenterade utskottet en rapport om dopning inom idrotten. De senaste årens naturvetenskapliga forskningsframsteg har inneburit nya utmaningar för de europeiska länderna. Utskottet för naturvetenskap och teknik har lagt fram underlag för debatter bl.a. om bioteknologi och om europeisk energistrategi. sammankallar ett möte med talmännen i någon av medlemsländernas huvudstäder, alternativt i . var värd för ett sådant möte i . hölls mötet i . Vid dessa möten deltar även talmän från stater med observatörs- eller gäststatus liksom presidenterna i ett antal interparlamentariska församlingar - , , Natos parlamentariska församling, parlamentariska församling, Västeuropeiska unionens församling, och Interparlamentariska unionen. parlamentariska församlings president var värd för det europeiska talmansmötet som arrangerades i med närmare 60 deltagande talmän. hade även de nationella delegationsordförandena inbjudits. Från deltog talman och den svenska delegationens ordförande . Mötets två teman var "Samordning mellan de nationella parlamenten, och andra europeiska församlingar för att utarbeta och fullfölja europeiska normer" med talman som rapportör och "Parlamentens roll i kampen mot korruption" med deputeradekammares talman som rapportör. framträder ett stort antal stats- och regeringschefer, talmän, chefer för internationella organisationer och andra ledande internationella personligheter vid den parlamentariska församlingens fyra delsessioner i . Bland församlingens prominenta gäster kan nämnas utrikesministrar och i egenskap av ministerkommitténs ordförande , utrikesminister i samma egenskap , ordförande , förbundskansler , president , president , president , president , president , FN:s gereralsekreterares speciella representant i Kosovo , generalsekreterare , president , parlamentariska församlings nyvalde president , utrikesminister och justitieminister . Dessutom gästades församlingen av talman , talman , talman och talman . Besök och möten i parlamentariska församlings president besökte på inbjudan av talman . Besöksprogrammet omfattade överläggningar med talmannen, med utrikesutskottet och Europarådsdelegationen. höll ett anförande för riksdagsledamöter och tjänstemän i samband med och utfrågning om EU:s stadga för grundläggande rättigheter. Mellan de fyra årliga delsessionerna i sammanträder parlamentariska församlings utskott och underutskott i medlemsländerna, på inbjudan av respektive lands parlament. På inbjudan av den svenska Europarådsdelegationen avlade underutskottet för teknikpolicy och energi ett studiebesök i . Från den svenska Europarådsdelegationen deltog och von der Esch. Syftet med underutskottets besök var att orientera sig om rymdverksamhet och grundforskning i rymdfysik i . Besöksplaneringen genomfördes i nära samarbete med Rymdstyrelsen, och huvuddelen av programmet ägde rum i . Besöket var en del av förberedelserna för en internationell konferens om "För-utsättningar för vetenskaplig och teknisk forskning i ". besök inleddes med en allmän orientering om svensk ekonomi. Information om grundforskning, utbildning och observatorieverksamhet i rymdfysik och atmosfärfysik under Intitutets för rymdfysik (IRF) regim ingick i besöket i . Under ett besök vid fick ledamöterna en orientering om den forskningsmiljö som vuxit fram vid Rymdbolagets rymdbas nära . Information om malmförädling och malmbrytning samt ett besök i bolagets underjordiska järnmalmsgruva kompletterade bilden av svenska högteknologisatsningar. 2000 hade anmält följande valda ombud och suppleanter till församlingen och dess organ. (), delegationens ordförande (), delegationens vice ordförande () t.o.m. 20000131, () fr.o.m. 20000202 von der Esch (kd) Ordföranden företräder delegationen i det ständiga utskottet. Vid förhinder kan han utse en ställföreträdare. Det ständiga utskottet har fullmakt att besluta på församlingens vägnar då denna ej är samlad. Ombuden och suppleanterna var fördelade på församlingens 14 fackutskott. I fackutskotten, vilka sammanträder såväl under som mellan församlingens plenarmöten, bereds ärenden som församlingen har att besluta om. Utgående från utskottens betänkanden och förslag antar församlingen rekommendationer till ministerkommittén, resolutioner, yttranden och direktiv. Flertalet utskott har tillsatt underutskott, vilka i många fall är permanenta från session till session. Vidare kan ad hoc-utskott utses för en särskild fråga. Ombuden och suppleanterna var års session fördelade på församlingens utskott och underutskott på sätt som anges nedan (utskottssuppleanter inom parentes). Politiska utskottet: , (Lekberg, t.o.m. 20000131, fr.o.m. 20000202) för relationer med icke-medlemsländer: , ordförande Utskottet för ekonomi och utveckling: , Calner (, ) för internationella ekonomiska relationer: (Calner) "Nord-Syd: roll": Calner () för utveckling av turismen: , vice ordförande Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: Björnemalm, t.o.m. 20000131, fr.o.m. 20000202 (, ) för barnfrågor: Björnemalm för den europeiska sociala stadgan och arbetsmarknadsfrågor: t.o.m. 20000131, fr.o.m. 20000202 Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: , t.o.m. 20000131, fr.o.m. 20000202 (, von der Esch) för mänskliga rättigheter: Kultur- och utbildningsutskottet: , (Björnemalm, ) för mediefrågor: () Utskottet för naturvetenskap och teknik: von der Esch, Lekberg, vice ordförande (, ) för teknikpolicy och energi: Lekberg (von der Esch) för vetenskapspolicy och etik: von der Esch Utskottet för miljövård, regionalplanering och kommunala frågor: , (, ) Utskottet för befolknings- och flyktingfrågor: Björnemalm, (, t.o.m. 20000131, fr.o.m. 20000202) för flyktingfrågor: Björnemalm Utskottet för procedurfrågor och parlamentarisk immunitet: () Utskottet för jordbruksfrågor och landsbygdsutveckling: (von der Esch) för fiske: (von der Esch) Utskottet för förbindelser med de nationella parlamenten och med allmänheten: Lekberg () för deltagardemokrati: Lekberg : von der Esch (Calner) Utskottet för jämställdhet mellan könen: Calner (Björnemalm) Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (""): för övervakning av presidentvalet i : , von der Esch, delegationsledare för övervakning av parlamentsvalet i : von der Esch för övervakning av parlamentsvalet i den jugoslaviska delstaten : von der Esch, delegationsledare Den socialistiska gruppen (, SOC): , Calner, Björnemalm, , , Det (Group of Peoples Party, EPP/CD): , von der Esch Den europeiska demokratiska gruppen (, ): Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL): Huvudområden för församlingens verksamhet Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden tredje årsrapport (dok. 8734) redogjorde för verksamheten i utskottet . Tio länders åtaganden har varit föremål för granskning: , , , , , , , , och . Verksamheten i utskottet bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna, dels på dialog med ministerkommitténs granskningsenhet. informerar församlingen om den uppföljning som föranleds av granskningen. Granskningsarbetet i de två organen är kompletterande och samspel mellan dem sker i en gemensam kommitté där uppföljningsverksamheten diskuteras. Framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landet och dess myndigheters sida. Utskottets delegationer besöker de granskade länderna för att skaffa sig en detaljerad bild över utvecklingen i landet i fråga. Valövervakning används i samma syfte genom att utskottets rapportör ingår i församlingens valövervakningsdelegationer. Samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar de rekommendationer granskningsrapporten tar upp. Efterlevnaden av granskningens rekommendationer sker genom en dialog med landet som påbörjas efter avslutad granskning. Delsessionen inleddes med en granskningsrapport om hur efterlevde sina åtaganden som Europarådsmedlem (dok. 8616, rek. tillträdde 1992 som medlem i . I motsats till den tidigare rapporten (dok. 8180) sade rapportörerna att hade kommit en bra bit på väg när det gällde att uppfylla kriterier. Särskilt noterades att hade avskaffat dödsstraffet, börjat tillämpa principen om maktfördelning och anpassat lagstiftningen till standard. Beröm gavs även för ett väl genomfört kommunalval . som landet uppgavs ha gjort framsteg i uppfyllandet av kriterier, tog rapporten upp ett antal krav för ytterligare förändringar. Regeringens starka inflytande över medierna ingav farhågor att oppositionen inte kan föra fram sitt budskap. Garantier för det juridiska systemets oberoende saknades. Minoriteters konstitutionella rättigheter visade brister. Korruptionen var utbredd. Fortsatt polisbrutalitet mot medlemmar av minoriteter, särskilt romer, var oroväckande. Bristen på dialog mellan den regerande majoriteten och oppositionen samt oenighet mellan de religiösa trossamfunden delade samhället på ett mera allmänt plan. De bulgariska myndigheterna manades till fortsatt dialog med parlamentarikerförsamlingen med anledning av denna kritik. rapportörer föreslog att den långa granskningen av landet skulle avslutas. Möjligheten att vid behov åter öppna granskningen uteslöts inte. Vid aprilsessionen granskade församlingen åtaganden som medlem i (dok. 8669, res. blev 1995 medlem i . Uppföljningen av dess efterlevnad av åtaganden har pågått . Enligt rapporten hade ratificerat flertalet av konventioner. berömdes för sina insatser under Kosovokrisen. Landet tog emot hundratusentals flyktingar, något som var en stor påfrestning på det makedoniska samhället. Samarbetet med världssamfundet för en fredlig lösning på konflikten var konstruktivt. I landets regering ingick även den albanska minoritetens företrädare. myndigheter uppmanades att fullfölja den reformprocess som avbrutits av . Särskilt viktiga reformer gällde etniska minoriteters integration, mediernas oberoende, rättssystemet, utbildningssystemet, rättsstatlighet och lokalt självstyre. kompetens inom utbildning, medborgar frågor, medier och polisutbildning borde tas till vara i samband med kommande lagstiftningsreformer. Församlingen rekommenderade att medlemsstaterna, inom ramen för stabilitetspakten, ökar det finansiella bidraget till ekonomiska reformer. Vid aprilsessionen debatterade församlingen en rapport om Konstitutionella reformer i (dok. 8666, 8674, 8695, rek. Anledningen till debatten var den av president utlysta folkomröstningen för att förstärka presidentmakten. Detta projekt hade väckt internationella protester eftersom det tolkades som en inskränkning av demokratin. Dagarna före debatten i tillkännagjorde konstitutionella domstol ett beslut beträffande presidentens dekret om folkomröstning. I enlighet med domstolens beslut hade två av de sex frågor strukits som väljare skulle ta ställning till. Parlamentarikerförsamlingen krävde att folkomröstningen skulle uppskjutas. Den rekommenderade ministerkommittén att säkerställa att de gällande konstitutionella bestämmelserna respekterades vid genomförandet av folkomröstningens resultat. hotades med suspension från . Vid junisessionen debatterade församlingen en granskningsrapport om (dok. 8771, res. Efter många års politisk instabilitet rapporterades framsteg när det gällde åtaganden och förpliktelser som medlem i . En ny konstitution, dödsstraffets avskaffande, nytt valsystem, ny medielagstiftning på det elektroniska området, korruptionsbekämpning, omstrukturering av rättsväsendet och polismyndigheten togs upp som viktiga framsteg. hade drabbat landet mycket hårt. samarbete med världssamfundet och gästfrihet mot flyktingar under fick beröm. Det politiska klimatet i landet karakteriserades av en splittring mellan de två dominerande partierna. Parlamentarikerförsamlingen ansåg att myndigheter måste göra det klart för medborgarna att framgången i reformarbetet beror på albanernas egna ansträngningar. för sydöstra möjliggjorde för länderna på att vidta demokratiska och ekonomiska reformer och öka regionalt samarbete. manades att fortsätta reformera sina institutioner och ratificera konventioner. De till planerade allmänna valen i ansågs ha stor betydelse för landets fortsatta utveckling. Parlamentarikerförsamlingen beslöt att återuppta debatten om efter valet. En granskningsrapport gällde (dok. 8823, rek. 1473, res. 1223) vars åtaganden granskades av församlingen även 1999. , som blev medlem i , åtog sig då att reformera lagstiftningen enligt en Den tidigare granskningen tog upp ett antal brister i vallagstiftningen, den lokala självstyrelsen, rättsväsendet och mediernas frihet. Förändringar krävdes även när det gällde medborgarskapslagar, utlandskroaternas särskilda rättigheter, behandlingen av de nationella minoriteterna, regleringen av egendomsförhållanden och flyktingars återkomst. Den nya granskningsrapporten som låg som grund för årets debatt välkomnade det omfattande reformarbete inlett i synnerhet efter parlaments- och presidentvalen . Reformerna hade inneburit bl.a. att flyktingåtervändandet har underlättats, den budgetpolitiska öppenheten hade ökat samt omvandlingen av mediesektorn hade påbörjats. Den bilaterala relationen med hade förbättrats. De kroatiska myndigheterna hade bidragit till att främja fred och stabilisera situationen i sydöstra genom att påskynda genomförandet av . Församlingen rekommenderade ytterligare åtgärder, t.ex. att antog en ny författning om nationella minoriteters rättigheter och uppmuntrade till fortsatta ansträngningar när det gällde demokratiska reformer. Att de återstående kraven uppfylldes av borde övervakas av ministerkommittén. Församlingen uppmanade medlemsstaterna att öka det finansiella bidraget till bl.a. inom ramen för stabilitetspakten för sydöstra . När årets första delsession inleddes beslöt församlingen att hålla en extrainsatt debatt om konflikten i (dok. 8630, 8631, 8632, rek. En delegation från församlingen hade under ledning av president genomfört ett besök i och norra . I rapporten fördömdes de militära operationerna i . Som medlemsstat hade förbundit sig att söka fredliga lösningar på interna och internationella tvister. I rapporten manades de ryska myndigheterna att hejda de väpnade styrkornas oproportionerliga och godtyckliga maktutövning mot det tjetjenska folket och att inleda samtal med representanter för för att möjliggöra vapenvila och hitta en politisk lösning på konflikten. De utländska biståndsorganisationerna och medierna måste få tillgång till området. En rekommendation riktad till ministerkommittén sade att närvaro i området måste säkras. utrikesminister deltog i debatten. Han försvarade den ryska hållningen som en kamp mot islamisk fundamentalism och terrorism. bad att inte isolera utan i stället hjälpa till att bygga upp demokratiska institutioner i norra . Med anledning av konflikten i hade ett antal ledamöter i församlingen ifrågasatt den ryska delegationens ackrediteringar. Omröstningen i denna fråga ägde rum efter debatten om . Församlingen gick på det politiska utskottets linje att skjuta upp beslutet med krav på att vid aprilsessionen skulle redovisa framsteg när det gällde att skapa fred och att förbättra förhållandena för befolkningen i . Vid aprilsessionen beslutades att inte acceptera den ryska parlamentarikerdelegationens ackrediteringar. Detta beslut krävde enkel majoritet. När resultatet blev klart lämnade de flesta ryska delegaterna plenisalen sedan delegationens ordförande förklarat att de ryska parlamentarikerna inte kunde fortsätta arbeta i församlingen utan fulla rättigheter. Beslutet fattades efter en gemensam debatt om dagordningspunkterna Konflikten i (dok. 8697, 8700, 8705, 8706, 8707, rek. 1456) och Ryska federationsdelegationens ackrediteringar (dok. 8698, 8699, 8701). Det politiska utskottet hade granskat huruvida hade genomfört församlingens rekommendation 1444. Rapporten kritiserade för brott mot de mänskliga rättigheterna i . Församlingen krävde eldupphör och en politisk lösning på krisen. Kravet på att internationella humanitära hjälporganisationer skulle ges tillträde till området upprepades. Församlingen förväntade sig att alla fångar som tagits under konflikten erbjöds juridisk hjälp. rätt att bevara den territoriella integriteten och att bekämpa terrorism erkändes. Alla former av terrorism, kidnappningar och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i fördömdes. Församlingen rekommenderade att ministerkommittén vid uteblivna framsteg skulle vidta åtgärder för att utesluta från . (En rekommendation till ministerkommittén kräver två tredjedels majoritet.) Vid junisessionen debatterade församlingen återigen konflikten i och uppföljning av församlingens rekommendationer 1444 (2000) och 1456 (2000) (dok. 8785, 8788, res. Även om vissa framsteg kunde konstateras återstod mycket innan det internationella samfundets krav var uppfyllda i . Församlingen uttryckte oro för fortsatta bombningar och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Kravet på att utreda de påstådda kränkningarna upprepades. Församlingen noterade särskilt att tre juridiska experter hade börjat sitt arbete i för att utreda brott mot de mänskliga rättigheterna. Vikten av att samarbeta med internationella organisationer betonades. Församlingen ansåg att ministerkommittén inte tydligt nog hade fördömt militära aktion och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i . instrument, t.ex. mellanstatliga klagomål enligt , borde användas för att tillse efterlevnaden av medlemsstaternas åtaganden. Uteslutning ur organisationen var en möjlighet om inte påtagliga framsteg gjordes i frågan. Vid septembersessionen var utvecklingen i för fjärde gången på parlamentarikerförsamlingens dagordning (dok. 8840, rek. 1476, res. För att granska uppföljningen av församlingens tidigare resolutioner hade rapportören i Tjetjenienfrågan, , tillsammans med en delegation besökt och . I programmet ingick även besök på kontoret för de mänskliga rättigheterna i Znamenskoye i . Delegaterna var närvarande under Dumans utfrågning om situationen i . Enligt rapporten var situationen inte tillfredsställande i , speciellt inte när det gällde de mänskliga rättigheterna. Den tjetjenska sidan gjorde sig också skyldig till allvarliga överträdelser. experters närvaro vid kontoret för de mänskliga rättigheterna i fick parlamentarikernas stöd. Det ansågs viktigt att klagomål som experterna rapporterade följdes upp och att de ansvariga ställdes inför rätta. De ryska myndigheterna borde åtala de ryska militärer som misstänktes för kränkningar. måste göra det möjligt för flyktingar att återvända. Arbetet med att söka en politisk lösning på konflikten måste påskyndas. I fanns ett stort behov av humanitär hjälp, behovet var akut . Församlingen rekommenderade att ministerkommittén övervakade att uppfyllde sina förpliktelser. Årets första delsession inleddes med en debatt om situationen i (dok. 8606, rek. 1441, order 562). Det politiska utskottets rapport uppmärksammade särskilt unionsavtalet mellan och Den . Rapporten gav en dyster bild av förhållandena i landet. krav på pluralistisk demokrati, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter var långt ifrån uppfyllda. Rapporten tog upp många exempel på hur bröt mot de mänskliga rättigheterna: försvinnanden av representanter för den politiska oppositionen och förföljelse av regimens kritiker, svåra förhållanden i häktena, kränkningar av de mänskliga rättigheterna från polisens sida, begränsningar av yttrande- och föreningsfriheten och av rätten att arbeta. Medierna var starkt kontrollerade av presidenten. De fria tidningarna diskriminerades. var det enda landet i som utförde dödsstraff i större skala. De vitryska institutionerna kunde återfå sin legitimitet bara genom en politisk dialog som ledde till demokratiska val. De vitryska makthavarna manades att genomföra reformer. rekommenderades att starta speciella program för att lösa krisen och att säkra närvaro i . Trots att status som speciell gäst i var suspenderad ansåg församlingen att rådet bör uppehålla en kontakt med landet och stödja all positiv utveckling. För att garantera att verksamhet gick i takt med internationella hjälpåtgärder betonades samordning av aktiviteter med . Allmänna val hölls i . i samråd med och beslöt att inte övervaka valet eftersom det inte uppfyllde kraven på fria och rättvisa val. En rapport om (dok. 8822, rek. 1476) debatterades vid septembersessionen. Den parlamentariska församlingen stödde generalsekreterare ansträngningar att ta itu med stora utmaningar inför det nya seklet. Särskilt uppskattades arbetet för att hitta ett sätt för världssamfundet att reagera på grova och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Behovet att effektivisera arbetet i säkerhetsrådet lyftes fram. Öppenheten i organisationen måste ökas. FN:s insatser för att förebygga kriser och använda preventiv diplomati välkomnades. Som regional paneuropeisk organisation kan göra en stor insats i FN:s preventiva verksamhet, särskilt när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna, skydda barn och minoriteter, granska medlemsstaternas åta ganden, stödja demokratibyggande och bekämpa rasism.