frsrdg · GO04ER1 · 2001-01-01 00:00:00 — Parlamentarikerförsamlingen satte högt värde på att generalförsamlingen debatterade samarbetet mellan och FN. Samarbetet skulle fördjupas ytterligare genom att bevilja status som regional organisation. Parlamentarikerförsamlingen antog en rekommendation om ökad parlamentarisk medverkan i FN. framhöll i sitt anförande att en stark världsorganisation behövdes för att effektivt förebygga konflikter och för att världssamfundet skulle kunna ingripa vid behov. FN hade tyvärr inte alltid klarat utmaningen vilket gjort att dess auktoritet hade ifrågasatts. FN:s möjligheter att möta nya hot berodde mycket på de resurser som stod till dess förfogande. FN behövde omstruktureras. arbete fick inte förlamas genom veto. Ett bättre utnyttjande av de regionala organisationerna var nödvändigt. Avslutningsvis påpekade att ökad parlamentarisk medverkan skulle stärka FN. Juridiska frågor och mänskliga rättigheter Det juridiska utskottets rapport om EU:s stadga för grundläggande rättigheter (dok. 8611, 8615, 8627, rek. 1439, order 561) debatterades vid januarisessionen. Rapporten välkomnade inledningsvis EU:s ansträngningar att stärka skyddet av och respekten för de mänskliga rättigheterna i . uttrycktes oro för att konvention skulle förlora i betydelse. innehöll samma rättigheter som EU:s tilltänkta stadga. Församlingen ansåg att mekanism för att skydda de mänskliga rättigheterna borde utnyttjas i arbetet med den föreslagna EU-stadgan för att undvika överlappande funktioner. Den nya EU-stadgan befarades dela på nytt genom att lämna utanför de 26 europeiska stater som inte var med i EU men som genom medlemskapet i tillhörde en europeisk värdegemenskap. Dessutom riskerade man att få oförenliga domslut från i och i . mål hade länge varit att gemenskapen skall tillträda om de mänskliga rättigheterna. I enlighet med den linjen rekommenderade församlingen att de rättigheter som uppställts i liksom de tillhörande protokollen, borde infogas i den föreslagna EU-stadgan. Församlingen ansåg även att omarbetade sociala stadga borde beaktas i EU:s diskussioner om sociala rättigheter. Vid aprilsessionen ställde en muntlig fråga till ministerkommitténs irländska ordförande om vilka åtgärder ministerkommittén hade vidtagit för att möjliggöra EG:s anslutning till . Parlamentarikerförsamlingen följde upp EU:s arbete med grundläggande rättigheter genom en ny debatt vid årets sista delsession. Det juridiska utskottets rapportör var också (dok. 8819, rek. 1479, res. 1228, order 567). Han underströk att orsaken till församlingens intresse för stadgans formuleringar hängde ihop med omsorgen om skyddet av de mänskliga rättigheterna. Om rättspraxis från i respektive i blir olika skulle det leda till rättsosäkerhet. Skyddet av de mänskliga rättigheterna riskerade att bli svagare. Parlamentarikerna sade sig vara övertygade om att syftet med EU:s stadga, att främja och synliggöra de grundläggande rättigheterna, endast kunde uppnås genom att EU:s institutioner anslöt sig till . För att möjliggöra denna anslutning krävdes ändringar både i och i unionens fördrag. Konventets utkast till en fri- och rättighetskatalog innehöll 54 artiklar som var allmänt formulerade. En del moderna rättigheter som angår bioetik, data och EU-rättigheter finns med. Församlingen beklagade att EU:s stadga inte tog upp nationella minoriteters rättigheter eller rätten till lokalt och regionalt självstyre. Vid januarisessionen debatterade församlingen en rapport om ett utkast till protokoll nr 12 till (dok. 490, yttrande 216). I rapporten välkomnades utvidgningen av diskrimineringsförbudet. Rapportören beklagade dock att församlingens föväntningar inte helt hade infriats. Av protokollets första artikel borde det tydligt framgå att män och kvinnor är lika inför lagen. Parlamentarikerna föreslog även att de uppräknade diskrimineringsgrunderna kompletterades med ytterligare en grund: sexuell läggning. Antalet ratifikationer som krävdes för att protokollet skulle träda i kraft borde vara tio. hade i sitt yttrande om det föreslagna protokollet påpekat att det skulle öka tillströmningen av nya mål. Vad detta skulle innebära för den redan hårt ansträngda domstolen gick inte att uppskatta. För att följa upp parlamentarikerförsamlingens yttrande ställde i en skriftlig fråga till utrikesministern. Hon ville veta hur regeringen planerade att i ministerkommittén verka för den parlamentariska församlingens yttrande. En rekommendation om En enhetlig tolkning av konventioner: inrättande av en allmän rättsmyndighet i (dok. 8662, rec. 1458) antogs av församlingen vid aprilsessionen. Enligt församlingen behövs en särskild myndighet för uppföljning av de konventioner som inte har en institutionaliserad mekanism för att granska och kontrollera efterlevnad. Vid septembersessionen debatterade församlingen Verkställandet av domar vid för de mänskliga rättigheterna (dok. 8808, rek. 1477, res. konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna skall garantera den enskildes rätt. Den som anser att rättigheterna har kränkts kan vända sig direkt till i . De länder som har undertecknat konventionen har förbundit sig att följa domstolens beslut. Det faktum att flera av domar efter avgörandet inte blivit verkställda riskerade att underminera det system som byggts upp under . Församlingen ansåg att ministerkommittén borde inta en striktare hållning mot de medlemsstater som brast i verkställighet av domar och rekommenderade vissa ändringar i . Dels föreslogs att ministerkommittén fick möjlighet att be domstolen om klargöranden när det gällde domar där verkställigheten reste specifika problem. Församlingen föreslog även att införa ett bötessystem för att straffa de stater som upprepade gånger misslyckades med att verkställa beslut av . För att underlätta för de nationella myndigheterna att uppfylla domarna rekommenderade församlingen att domstolen tillkännagav hur dess domar var avsedda att verkställas. Parlamentarikerförsamlingen debatterade vid junisessionen två rapporter om sexuellt likaberättigande: Homosexuellas och deras partners situation när det gäller asyl och immigration i medlemsländer (dok. 8654, rek. 1470) och Homosexuellas situation i medlemsländer (dok. 8755, rek. Det civila samhället hade ett ansvar för att skapa en mer tolerant inställning till homosexualitet. Församlingen rekommenderade medlemsstaterna att förbjuda diskriminering på grund av sexuell läggning, att vidta åtgärder för att bekämpa negativ inställning gentemot homosexuella, att garantera lika behandling för homosexuella i arbetslivet samt att införa lagstiftning om registrerat partnerskap. Församlingen upprepade sin rekommendation till ministerkommittén att införa diskrimineringsgrunden "sexuell läggning" i . deltog på UEL:s vägnar i debatten om de homosexuellas situation. Han framhöll att det var en fråga om bärande idé, respekten för de mänskliga rättigheterna. Dessa rättigheter omfattade alla människor oberoende av deras religion, etniska tillhörighet, kön eller sexuella läggning. Ett civiliserat samhälle behandlade alla lika. En individs sexuella läggning var en del av personligheten. Ett samhälle som tvingade vissa medborgare att hemlighålla delar av sin personlighet höll inte måttet. Genom resolutionen gav parlamentarikerförsamlingen en signal till regeringarna och ministerkommittén. Omedelbara åtgärder mot diskriminering av homosexuella var nödvändiga. Till följd av att ett antal ledamöter utnyttjade de gällande kvorumbestämmelserna kunde rekommendationen om homosexuellas situation (1474) antas först vid septembersessionen. Detta ledde till en omprövning av bestämmelserna om församlingens beslutsmässighet. Nya, skarpare kvorumregler gäller . Vid årets första delsession debatterade församlingen Demokrati och ekonomisk utveckling (dok. 8458, res. Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är förutsättningar både för ett stabilt samhälle och för ekonomisk utveckling. Ett samband mellan individens grundläggande rättigheter och ekonomisk utveckling har konstaterats. Ett land som kränkte individers grundläggande fri- och rättigheter kunde inte få i gång en bärkraftig Församlingen föreslog att de internationella finansiella institutionerna stärkte sina analysmetoder för att vid ett tidigt stadium kunna varna för allvarliga finansiella rubbningar i ett land. framhöll i sitt debattinlägg, som han höll på den socialistiska gruppens vägnar, att demokrati och utveckling måste gå parallellt så att hela befolkningen kunde dra nytta av utvecklingen. Jämställdhet var också en betydande faktor för att främja utvecklingen. För hållbar ekonomisk utveckling behövdes allas insatser och engagemang. De uppseendeväckande korruptionsskandalerna i hade gett anledning till en rapport som ekonomiutskottet utarbetat. Vid aprilsessionen debatterade församlingen rapporten om Parlamentens roll i kampen mot korruption (dok. 8652, res. En lista över åtgärder, t.ex. ökad öppenhet i finansieringen av politiska partier och valkampanjer, en beteendekod för parlamentariker och offentliganställda, en noggrann revision av politikers inkomstkällor samt granskning av eventuella intressekonflikter, presenterades som lämpliga metoder i kampen mot korruption. Församlingen välkomnade straffrättsliga och civilrättsliga konventioner om korruption. Likaväl välkomnades en förteckning av vägledande principer i kampen mot korruption som antagits av kommissionen för uppföljning av dessa konventioner, GRECO. Församlingen underströk vikten av en skyndsam ratifikation av relevanta internationella konventioner för att stoppa korruption. I sitt debattinlägg på SOC:s vägnar framhöll att korruption var ett internationellt problem. Kampen mot korruption krävde gränsöverskridande åtgärder. Internationellt samarbete behövdes för att förändra inställningen till korruption och att öka kunskapen om dess förgreningar och omfattning. I offentlig förvaltning måste öppenhet vara en vägledande princip. Korruption kunde bekämpas genom strängare lagstiftning, noggrannare revision och granskning samt genom bättre förvaltning av offentliga resurser. Massmedierna hade en viktig roll i korruptionsbekämpningen. Mediernas tillgång till information var en förutsättning för att de skulle kunna fylla sin funktion. Vid junisessionen debatterade församlingen ekonomiutskottets rapport om Europeisk flygtransportpolitik - behovet av ett "under en himmel" (dok. 8759, res. Utskottets rapportör var . Flygförseningar i har blivit allt frekventare när flygtrafiken ökat. Förseningarna innebär omfattande ekonomiska förluster för olika aktörer på marknaden, inte minst för passagerare. Huvudsakliga orsaker till förseningar är bristande samordning mellan trafikkontrollcentrum samt otillräckliga rutter och trängsel i luftutrymmet över nationella gränser. Dessa problem kan lösas genom en fullständigt integrerad lufttrafikledning (ATM) som täcker hela kontinenten. har församlingen debatterat verksamheten i Europeiska återuppbyggnads- och (). En rapport om och omvandlingen i (dok. 8758, res. 1218) debatterades under junisessionen. För de flesta av de 26 länder där är verksam har övergången till marknadsekonomi och pluralistisk demokrati varit en svår och smärtsam process. Fattigdom, socialt lidande och ökade inkomstklyftor fortsatte att karakterisera många länder. Bristen på rättsstatliga institutioner gjorde det svårt att bekämpa ekonomisk brottslighet och korruption. Resultatet var uteblivna investeringar och sämre tillväxt. Bankens mål var att stärka offentliga institutioner och förvaltning samt att främja små och medelstora företag. Jämfört med då banken ställdes inför hårda prov till följd av den finansiella krisen i förbättrades bankens finansiella resultat avsevärt . Församlingen uttryckte sitt stöd för bankens verksamhet i . generaldirektör deltog i debatten. fungerar som parlamentariska dimension. Sju av 29 medlemsländer ingår inte i men deras parlamentariker har rätt att delta i den årliga debatten om aktiviteter. Vid debatten om och världsekonomin (dok. 8804, 9942, res. 1224) deltog parlamentariker från , , och samt generalsekreterare . Den utvidgade församlingen välkomnade de ljusa ekonomiska utsikterna som följd av den starka världskonjunkturen. Tillväxten i medlemsländer förväntades ligga på år 2000-2001. Arbetslösheten visade en sjunkande trend och inflationen verkade vara under kontroll. ökade världshandeln med på årsbasis. Den nya ekonomin ansågs vara orsaken till att ekonomi, kännetecknad av stora investeringar i IT och snabb produktivitetstillväxt, fortsatte att öka . De positiva siffrorna var en bekräftelse på att världen hämtat sig betydligt snabbare än väntat från den Asienkris som hade skuggat debatten. Men det fanns dock en rad hot som kunde rubba högkonjunkturen. Strukturella förändringar på många områden behövdes för att förhindra överhettning av ekonomier. De höga oljepriserna och den sjunkande eurokursen nämndes som nya hot mot den ekonomiska utvecklingen. Globaliseringens konsekvenser vållade vissa farhågor och den utvidgade parlamentarikerförsamlingen ansåg att dess sociala effekter måste utvärderas i detalj. förestående anslutning till som dess 30:e medlem välkomnades. insatser i stabilitetspakten för sydöstra fick beröm, särskilt dess program för att främja investeringar och bekämpa korruption. Den utvidgade församlingen inbjöd att medverka i utformningen av en internationell stadga för kulturell mångfald som tagit initiativ till. Församlingen ansåg att dessutom hade en viktig roll i debatten om hur internationella riktlinjer för produktion av säkra livsmedel utformades. Sociala frågor, hälso- och familjefrågor Vid januarisessionen debatterade församlingen en rapport om Internationella adoptioner: respekt för barnens rättigheter (dok. 8592, 8600, rek. Internationella adoptioner visade en tendens att vara styrda av kapital enligt rapporten. Syftet med dessa adoptioner verkade snarare vara att tillfredställa utländska föräldrakandidaters behov än se till de adopterade barnens bästa. Den lade fast barnets rättigheter med särskild hänsyn till barnets utsatthet och sårbarhet. antog världssamfundet i en konvention om adoptioner. samlingen erkände att konventionens riktlinjer för subsidiaritet inte har uppmärksammats tillräckligt. Församlingen rekommenderade att konventionen ratificerades av de medlemsländer som ännu inte hade gjort det. Vid aprilsessionen debatterade församlingen en rapport om Utbildning i (dok. 8663, rek. I rapporten hävdades att utbildning i hade en avgörande roll för att skapa förutsättningar för demokrati och för flyktingars återvändande. Det fanns ett primärt behov att hitta en gemensam tolkning av de senaste årens händelser. Skolböckernas innehåll var en viktig fråga som kunde motverka segregation. Landets omvandling till en modern multietnisk demokrati hade stannat av. Återvändandet av minoriteter hade stött på stora problem. Församlingen rekommenderade samordning så att internationella bidragsgivare kunde kontrollera om landets myndigheter uppfyllde villkoren för finansiering. Vid sitt möte antog det ständiga utskottet en rekommendation (dok. 8729, rek. 1465) om en Europarådskampanj . Det var toppmötet som beslöt om att genomföra kampanjen under 1999-2000. Församlingen välkomnade kampanjen som ett projekt för att främja den kulturella mångfalden i ett gränslöst . Utskottet för naturvetenskap och teknik avslutade sin verksamhet som självständigt utskott och dess ärenden flyttades till ett nytt utskott för kultur, vetenskap och utbildning. Vid aprilsessionen debatterade församlingen en rapport om Ny teknologi i små och medelstora företag (dok. 8587, rek. Församlingen ansåg att små och medelstora företag hade en viktig roll för sysselsättning och ekonomi i de flesta av rådets medlemsländer. Dessa företag hade visat sig flexibla när det gällde anpassning till nya situationer på förändrade marknader och hade haft en avgörande roll i omstrukturering av industrin i många regioner. Företagens administrativa resurser var dock ofta begränsade. Därför kunde det vara svårt att klara komplexa juridiska, finansiella och administrativa krav från centrala eller lokala myndigheter. Församlingen ansåg att företagen behövde mångsidigt stöd och hjälp för sin verksamhet. Miljö, regionalplanering och lokal förvaltning Utskottet för miljövård, regional planering och kommunala frågor är ytterligare ett av de fyra utskott vars ärenden slogs ihop med ärenden i ett annat, i detta fall jordbruksutskottet. Det nya utskottet kallas för miljö- och jordbruksutskottet. Vid septembersessionen hade församlingen en gemensam debatt om två rapporter från utskottet för miljövård, regional planering och kommunala frågor: Olyckor som skadar miljön (dok. 8760 rev., res. 1229) och Skydd och skötsel av Donaubassängen (dok. 8812, rek. Denna debatt föranleddes av de katastrofer som förorsakade stora miljöskador i . Oljetankern förliste utanför den och en annan oljetanker i . I nordvästra orsakades omfattande miljöskador av ett cyanid- och slamutsläpp i vattensystemet. Församlingen påminde om en tidigare rekommendation 1330 (1997) om en europeisk stadga för Donauområdet. Den föreslagna stadgan skulle kunna fungera som en ram för samordning av de resurser som genom olika överenskommelser, program och initiativ redan fanns i området. Vid januarisessionen debatterade församlingen en rapport om Restriktioner i asylrätten i medlemsländer och i EU (dok. 8598, rek. Enligt rapporten kunde man se en tendens att mottagandet av flyktingar och asylsökande i blev allt mera restriktivt. sade i sitt debattinlägg att det var svårt att acceptera den allmänna kritik mot EU-länderna som presenterades i rapporten. Hon poängterade att har tagit emot ett stort antal asylsökande. Rätten till asyl och humanitet har varit ledande principer i mottagandet i . Internationella insatser behövdes för att bekämpa gränsöverskridande människohandel. Björnemalm välkomnade rapportörens förslag att i inkludera rätten till asyl. Hon stödde också idén att skapa en europeisk konvention om harmonisering av asylpolitiken. Vid junisessionen beslöt församlingen hålla en extrainsatt debatt om Olaglig invandring och kampen mot människohandel (dok. 8782, rek. Anledningen till debatten var att 58 kinesiska invandrare hittades döda vid i . Församlingen konstaterade att människosmugglingen växte med ökad globalisering. Antalet människor som illegalt fördes över internationella gränser uppskattades vara 30 miljoner personer . I EU handlade det om närmare en halv miljon illegala immigranter. Parlamentarikerförsamlingen fördömde människosmugglingen som ett brott mot de mänskliga rättigheterna. Den rekommenderade att ministerkommittén i samarbete med EU sökte metoder för att minska illegal invandring och bekämpa människosmuggling. välkomnade i sitt anförande församlingens snabba beslut om den extrainsatta debatten. Behovet av ett ökat samarbete mellan de europeiska länderna för att bekämpa illegal invandring och människosmuggling blev tydligt via den tragiska händelsen i . EU hade redan startat samarbetsprojekt genom att utbilda poliser och gränspersonal. Den organiserade illegala invandringen och människosmugglingen omsatte stora summor pengar och ansågs lika lukrativ som narkotikahandeln. Dock innebar denna form av brottslighet mindre risker för förövarna genom att risken att bli upptäckt var liten och straffsatserna låga. Vid septembersessionen var flyktingfrågor åter på församlingens dagordning. Befolknings- och flyktingutskottet hade granskat Asylsökandes ankomst till europeiska flygplatser (dok. 8761, rek. antalet asylsökande till flygplatser hade gett anledning att återigen studera detta problem. Mottagandet av asylsökande på flygplatser hade avsevärt förbättrats sedan frågan granskades . Dock förekom fortfarande allvarliga brister. stora flygplatser rapporterades ha problem men så även flygplatser i . I den antagna rekommendationen uppmanades medlemsstaterna förbättra behandlingen av det ökande antalet asylsökande vid ankomst till flygplatser. Internationella överenskommelser som garanterade de asylsökandes grundläggande rättigheter måste följas. Vid delsessionen antog församlingen en rekommendation om Förbud mot antibiotika i livsmedelsproduktionen som baserades på rapport (dok. 8591, rek. inledde sin presentation av rapporten genom att poängtera att antibiotika har inneburit nya möjligheter att bota infektionssjukdomar och bidragit till ökad medellivslängd. Bakgrunden till rapportens tillkomst var oron över de negativa effekter som överdriven användning av antibiotika i kreatursuppfödning har visat sig medföra. Följderna kunde ses i ökad antibiotikaresistens bland bakterier. På var det möjligt att resistenta bakterier blir en hälsorisk. redogjorde för den svenska lagstiftningen. Det svenska förbudet mot antibiotika i djurfoder har visat sig vara lyckat. Antibiotika var tillåten att användas för medicinska syften. Restriktiv användning av antibiotika i boskapsuppfödning handlade också om djurens välbefinnande. Församlingen rekommenderade att medlemsländernas regeringar förbjöd antibiotika som tillväxtpromotor. konstaterade inledningvis i sitt debattinlägg att nya mediciner på ett avgörande sätt kunde påverka individers hälsa och välbefinnande. Det fanns dock risker som är förknippade med okontrollerad användning av mediciner. Både under- och överkonsumtion av medicin kunde få katastrofala följder. nämnde resistenta bakteriers spridning som följd av felmedicinering vid tuberkulos. konvention om en europeisk farmakopé med sina kvalitetsnormer har haft stor normgivande betydelse för läkemedels kvalitet. Utöver regler och internationell harmonisering behövdes även användarorienterad upplysning för att förhindra felaktig konsumtion av läkemedel. Kontakter med nationella parlament och med allmänheten Ärenden från det tidigare utskottet för förbindelser med de nationella parlamenten och med allmänheten flyttades från och med januarisessionen 2001 dels till det politiska utskottet, dels till byrån. hade förberett en rapport om Valsystemens inverkan på medborgares deltagande i den politiska processen (dok. 8871, res. En resolution som baserades på hans rapport antogs vid det ständiga Enligt resolutionen var det viktigt att valsystemens inverkan på medborgarnas deltagande i den politiska processen uppmärksammades i medlemsländerna. Kvinnors och minoriteters möjligheter att aktivt delta i den politiska processen borde främjas. Medlemsländernas parlament borde uppmärksamma valsystemens roll när det gäller politisk aktivitet och engagemang samt främja forskning på detta område. Såväl som de nationella parlamenten måste bidra till en bred europeisk debatt om dessa för demokratin fundamentala frågor. Jämställdhet mellan kvinnor och män Utskottet för frågor rörande jämställdhet mellan kvinnor och män har varit verksamt och ersätter den tidgare ad hoc-kommittén för jämställdhet mellan könen som hade ansvaret för jämställdhetsfrågorna. Utskottets uppdrag är att föreslå åtgärder och bevaka att medlemsstaterna lever upp till sina åtaganden på detta område. Det skall främja jämställdhet bl.a. genom att anordna seminarier, konferenser och utfrågningar. Två av utskottets rapporter debatterades gemensamt vid aprilsessionen: Våld mot kvinnor i (dok. 8667, rek. 1450) och Våldtäkt i samband med väpnade konflikter (dok. 8668, res. Församlingen fördömde våld mot kvinnor som brott mot de mänskliga rättigheterna. Den rekommenderade att ministerkommittén upprättade ett europeiskt program för att bekämpa våld mot kvinnor. Möjligheten att öka skyddet av kvinnor genom lagstiftning borde utnyttjas. Församlingen föreslog bl.a. att straffbelägga våldtäkt inom äktenskapet. Församlingen krävde också att våldtäkt i väpnade konflikter erkändes som krigsförbrytelse. Våldtagna kvinnor måste ha rätt till abort och få kvalificerad hjälp för att bearbeta sina upplevelser.