frsrdg · GO04JO1 · 2001-01-01 00:00:00 — om nämndens förfaringssätt kan tveka att göra en anmälan och få sin sak En sådan utveckling kan inte anses stå i överensstämmelse med lagstiftarens intentioner att tilldela en djurägare rätt att göra anmälan till Jag anser sammanfattningsvis att nämnden inte kan undgå för sin åtgärd att i beslutet på sätt som skett kritisera de anmälande djurägarna från Kritik mot en skola som mottagit ett barn som elev under falskt namn och utan att känna till eller försöka få kännedom om hennes riktiga personuppgifter. Kritik även för att skolan inte kontrollerade uppgiften om vem som var vårdnadshavare för barnet (Dnr 3328-1998) , född , är dotter till A-M.O. Vårdnaden om överflyttades från A-M.O. till far genom en dom av . bodde med i och hon hade, , undanhållit från fadern. var sedan höstterminen 1997 inskriven som elev vid i under annat namn. Efter det att A-M.O. gripits av polis , misstänkt för egenmäktighet med barn, har fadern haft även den faktiska vårdnaden om . dömdes av till en månads fängelse för egenmäktighet med barn. Advokaten begärde i en anmälan till JO att JO skulle granska om olika myndigheter och befattningshavare hade agerat i överens- stämmelse med gällande regler då de medverkat till att A-M.O. kunnat hålla sig gömd tillsammans med . Hon vände sig bl.a. emot att Stigbergsskolan i fr.o.m. tagit emot som elev vid skolan utan att kontrollera vare sig att flickan var folkbokförd inom kommunen eller att A-M.O. hade vårdnaden om henne. Anmälan remitterades till i för utredning och yttrande. Nämnden överlämnade som sitt remiss- svar ett tjänsteutlåtande av tf. stadsdelschefen och verk- samhetschefen för förskola/skola . I utlåtandet anfördes bl.a. följande. Advokat går i sin anmälan om granskning inte tillbaka längre än till tiden . Genom att granska handläggningen av ärendet , då barnet skrevs in i förskolan, kan en förklaring ges, till varför ärendet senare kom att handläggas så som det gjordes. Mamman uppgav vid tiden för inskrivning i förskolan att hon var ensam vårdnadshavare och hade skyddad adress på grund av trakasserier från barnets biologiska fader. Detta påstående förstärktes genom samtal och skriftligt intyg från en kurator vid . att modern föreföll trovärdig. Förskolans köassistent accepterade därför att mamman ensam skrev under platserbjudandet till förskolan. Förskolan hade därefter inte skäl att, då modern inte lämnat annan uppgift, anta att vårdnadsförhållandena ändrats. Vid inskrivningen till skolan har moderns uppgifter godtagits. Barnets fader hade såvitt kan bedömas ej heller hos folkbokföringsmyndigheten efterhört flickans folkbokföringsadress. Om fadern, vid skolstarten, hos folkbokföringsmyndigheten tagit reda på flickans folkbokföringsadress hade flickans skolgång kunnat spårats genom Fadern hade då kunnat meddela skolan den För att undvika att denna situation skall kunna inträffa igen så har rutinerna vid erbjudande av förskoleplats ändrats. äldrarna skriva på eller uppvisa en dom på ensam vårdnad. samheten får fortfarande dock inte automatiskt kännedom om ändrade vård- Detta medför att även fortsättningsvis förälder kan undanhålla uppgift om ändring i vårdnaden. För finns ett datasystem för elevregistrering. detta följs så skall den situation, som i detta ärende, inte kunna uppstå vid Men i skolans register kan felaktiga uppgifter om vårdnad finnas om föräldrar underlåter att meddela ändrade förhållanden. Uppgift om elever med skyddade personuppgifter erhåller skolan på ett ur sekretessynpunkt betryggande sätt. JO hade tillgång till delar av den förundersökning som utförts av Polis- myndigheten i , dnr K 61460-96, och tingsrätts dom i mål nr B 11186-98. Föredraganden hos JO inhämtade per telefon följande uppgifter från sektionschefen vid lokala skattekontoret i . tillhörde lokala skattekontoret i som är relevant i ärendet. 950126960703 en s.k. spärrmarkering i folkbokföringen. Det var inte vid något tillfälle fråga om något mer ingripande skydd för hennes och dotterns Kvarskrivning eller fingerade personuppgifter aktualisera- des alltså aldrig. Anledningen till att spärrmarkeringen togs bort 1996 var att vårdnaden om då hade överflyttats till fadern. 6WI -2 1RUHOO 6|GHUEORP anförde i ett beslut följande. 6HNUHWHVVN\GG I|U SHUVRQXSSJLIWHU Av 7 kap. 15 § första stycket sekretesslagen (1980:100) framgår att sekretess gäller bl.a. i verksamhet som avser folkbokföring för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Bestämmelsen innebär att det normalt inte gäller någon sekretess för t.ex. en adressuppgift inom folkbokföringen. För att en sådan uppgift skall få hemlighållas krävs att det finns någon särskild anledning till detta. kan antas att utlämnande av uppgifter rörande en viss person innebär men för personen, exempelvis risk för förföljelse, kan skattemyndigheten i folkbok- föringsregistret lägga in en markering för särskild sekretessprövning, s.k. sekretessmarkering (spärrmarkering). särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut. Sekretessmarkering motsvarar det som gäller för den hemligstämpel som enligt 15 kap. 3 § sekretesslagen kan åsättas en allmän handling (prop. 1997/98 s. 34 f.). I de fall en enskild är i behov av mer ingripande skydd får skattemyndig- heten, om den det gäller har flyttat eller avser att flytta, efter ansökan besluta om kvarskrivning på den gamla folkbokföringsorten i högst . kan i vissa fall även medges att använda fingerade personuppgifter enligt lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Syftet med de regler om skydd för förföljda personer som jag redogjort för ovan är att hindra att deras förföljare, med hjälp av uppgifter i allmänna handlingar hos en myndighet, får kännedom om var den person som behöver skyddas bor eller vistas. Reglerna skall dock inte hindra den som har ett legitimt intresse av att komma i kontakt med personen i fråga. Sekretess i skolan behandlas i 7 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100). skolområdet råder en hög grad av offentlighet. Sekretess gäller i huvudsak endast för uppgifter som har lämnats till psykologer och kuratorer samt för vissa uppgifter inom den elevvårdande verksamheten. en elev är i princip offentliga, såsom t.ex. vilka betyg eleven fått och uppgifter om närvaro i skolan. Fram till var möjligheten för skolan att sekretessbelägga uppgifter om enskilds identitet, adress- uppgifter och liknande personliga förhållanden mycket begränsad. kunde dock inom komma i fråga om uppgifterna omfattades av sekretess hos folkbokföringsmyndigheten och de därifrån hade överlämnats till (se 7 kap. 15 § sekretesslagen i dess lydelse före finns det i 7 kap. 9 § tredje stycket sekretesslagen möjlighet för skolan att sekretessbelägga uppgifter om enskildas person- uppgifter vid befarad personförföljelse. Det kan i sammanhanget påpekas att uppgifter inom skolhälsovården åtnjuter samma sekretesskydd som inom sjukvården i övrigt, jfr 7 kap. 1 § ,QVNULYQLQJ L VNRODQ Enligt 4 kap. 8 § skollagen (1985:1100) skall en kommun i sin grundskola även ta emot en elev för vars grundskoleutbildning kommunen inte är skyldig att sörja, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. beslut om att för visst läsår ta emot en sådan elev skall den inhämta yttrande från elevens hemkommun, om sådant yttrande inte bedöms som onödigt. I förarbetena till bestämmelsen (prop. 1985/86:10 s. 99 f.) uttalas bl.a. att om ett barn stadigvarande vistas i en annan kommun än hemkommunen kan detta vara ett särskilt skäl för eleven att få gå i en annan än hemkommunens grundskola oberoende av orsaken till vistelsen. Det betonas att fråga är om skolplikt och rätt till utbildning för barn som inte själva kan välja sina 2000/01:JO1 levnadsomständigheter. En tillämpning av bestämmelsen förutsätter inte en formell ansökan från barnets vårdnadshavare eller ens en utredning av att den tänkta skolgången är förenlig med vårdnadshavarens önskemål. JO skall enligt de regler som gäller för JO:s verksamhet normalt inte utreda händelser eller förhållanden som ligger om det inte finns särskilda skäl för det. Av de handlingar som bifogats anmälan framgår att en del av det anmälan rör, bl.a. vad som förevarit var aktuell inom barnomsorgen, inträffade före det att anmälan inkom till JO. Jag anser inte att det finns tillräckligt starka skäl att utreda dessa delar av anmälan. Jag kommer således att inrikta granskningen på Stigbergsskolans agerande från det att skolan mottog som elev i Genom den företagna utredningen kan det konstateras att A-M.O., när mottogs som i elev i Stigbergsskolan, sedan ett drygt år tillbaka inte längre var vårdnadshavare för och att hon var folkbokförd på en Hennes personuppgifter var då inte föremål för spärr- markering i folkbokföringen. Det förelåg inte heller något annat skydd för Det är självfallet mycket allvarligt att ett barn undanhålls från sin vård- nadshavare och det är naturligtvis inte acceptabelt att något offentligt organ medverkar till att så kan ske. Det tillhör tyvärr inte ovanligheten att barn, av olika anledningar, lever skilda från sin vårdnadshavare och i vissa fall mer eller mindre dolda för samhället. Jag vill dock inledningsvis framhålla att skolan inte har till uppgift att efterforska försvunna barn. åligger i första hand polisväsendet. Ett barn kan sällan själv råda över sina levnadsomständigheter och det är mot den bakgrunden som man skall se den ovan nämnda bestämmelsen i 4 kap. 8 § skollagen om att skolan i vissa fall skall ta emot barn även i strid med vårdnadshavarens vilja. En given utgångspunkt för en rektor i ett läge där tvist föreligger mellan barnets föräldrar om var barnet skall bo m.m. måste vara att förhålla sig neutral Det kan inte ankomma på skolan att ta ställning på annat sätt än att tillämpa skollagens föreskrifter om barnets rätt I förevarande fall vistades stadigvarande i . Det har således i och för sig förelegat sådana skäl som motiverat att togs emot som elev i Stigbergsskolan. Jag finner därför inte anledning att rikta kritik mot skolan i det avseendet. Skolans åtgärd att ta emot som elev aktualiserar emellertid också andra frågor. Genom den företagna utredningen kan det konstateras att aldrig blivit inskriven vid skolan under sitt rätta namn. I stället har hon vistats där under falskt namn och skolan har, såvitt framkommit, inte ens haft kännedom om hennes riktiga personuppgifter. I skolans handlingar har gått under Skolan har inte heller haft några uppgifter beträffande A-M.O. Skolan har, såvitt framkommit, inte vidtagit några åtgärder för att kontroll- era uppgiften om att A-M.O. var vårdnadshavare för . det så att Stigbergsskolan, när det blev aktuellt att skulle börja där, 2000/01:JO1 godtog de uppgifter som A-M.O. tidigare hade lämnat till företrädare för barnomsorgen om sina och förhållanden, bl.a. att hon var ensam vårdnadshavare för barnet och att hon hade skyddad adress på grund av trakasserier från biologiska far. Med hänsyn till den tid som förflutit sedan uppgifterna lämnades hade skolan inte bort nöja sig med dessa ofullständiga uppgifter som grund för att ta emot som elev. agerande är i det avseendet inte acceptabelt och ger mig anledning att något utveckla mina synpunkter. Trots att det, såsom jag ovan uttalat, i och för sig finns möjlighet för en skola att under vissa speciella förhållanden ta emot en elev även om det skulle strida mot vårdnadshavarens önskemål, bortfaller därigenom inte skolans skyldighet att kontrollera vem som har vårdnaden om barnet. måste självfallet även känna till och kunna belägga de förhållanden som motiverar att barnet skall tas emot i skolan. I det enskilda fallet innebär denna skyldighet först och främst att skolan måste kontrollera uppgifterna i folkbokföringen om vem som är vårdnadshavare för barnet. kontroll framkommer även om det föreligger något skydd för personupp- Denna kontroll sker i normala fall regelmässigt genom den s.k. skolpliktsbevakningen då skolan erhåller relevanta uppgifter från folkbok- När det är fråga om barn som är folkbokfört på annan ort eller barn med oklar identitet måste det självklart åligga skolan att åtminstone försöka inhämta relevanta personuppgifter. Skolan hade i förevarande fall i första hand bort fråga A-M.O. riktiga identitet och folkbokföringsort. vägrat att lämna begärda uppgifter hade detta i och för sig knappast utgjort skäl för att vägra att ta emot som elev. Däremot borde en eventuell vägran från A-M.O:s sida utgöra tillräcklig grund för skolan att i enlighet med 71 § socialtjänstlagen (1980:620), göra en anmälan till socialnämnden som har att utreda barnets Det är enligt min mening naturligt att skolledning och lärare måste känna till var en elev är bosatt. Det gäller både när eleven första gången registreras för skolgång och i det dagliga skolarbetet. Bland annat är det nödvändigt att elevens vårdnadshavare kan nås i olika situationer. Det har inte framkommit vilka överväganden som skolan gjort i det avseendet. Jag är således på anförda skäl kritisk till Stigbergsskolans handlande eller snarare brist på handlande i fråga om skolgång. inte bortse från att skolan i sådana fall som det aktuella ställs inför stora svårigheter; situationen kan ofta vara så låst att vederbörande förälder föredrar att hålla barnet borta från skolan framför att riskera att barnets En sådan konsekvens står givetvis i bjärt kontrast till kravet att beakta barnets bästa. Omständigheterna i detta ärende är sådana att jag finner skäl att sända en kopia av beslutet till , som är ordinarie tillsynsmyndighet för skol- Jag har haft kontakt med verket angående de frågor som aktualise- rats i anmälan och erhållit den upplysningen att verket kommer att bevaka dessa i sin tillsynsverksamhet. Med den kritik som ligger i det anförda avslutas ärendet. Ett på JO:s initiativ upptaget ärende mot institutionen för lingvistik vid angående strykning av tidigare meddelade kurspoäng utan att höra studenterna (Dnr 3421-1998) I en artikel i (UNT) angavs att en lärare vid hade strukit vissa studenters tidigare erhållna kurspoäng. Rektor vid anmodades att inkomma med utredning och yttrande över vad som framfördes i artikeln. Av rektors remissvar framgick inledningsvis att det var universitetslektor som, i sin egenskap av enligt högskoleförordningen utsedd examinator på kurser inom ämnet datorlingvistik, fattat det ändringsbeslut som ärendet gällde. i remissvaret huvudsakligen följande. Genom beslut har professor , också hon i vederbörlig ordning utsedd examinator på kurser i ämnet datorlingvistik, på underlag från (som var anställd som uni- versitetslektor vid ) satt godkända betyg på tretton stu- denter som genomgått kursen Datamaskinell semantik, 5 poäng. Sedan genom påpekanden från kursdeltagare kommit till insikt om att hans underlag varit oriktigt på grund av att han förväxlat studenternas inlämnade uppgifter, har han presenterat ett nytt underlag. Enligt detta var fyra av de tretton studenterna inte längre godkända. Genom beslut stadfäste universitetslektor den på grund av förväxling genomförda ändringen från godkänt till underkänt betyg för de fyra nämnda studenterna. De omständigheter som framkommit tyder på att beslutet utgjort en omprövning enligt 27 § förvaltningslagen och inte en rättelse enligt 26 § samma lag. Trots att det ursprungliga beslutet var oriktigt, eftersom underlaget var felaktigt, borde därför ändringen 1998-09- 02 inte ha verkställts, då den var till berörda studenters nackdel. Det bör dock noteras att ändringen aktualiserats efter påpekanden från kursdeltagare, att studenterna i fråga de facto inte presterat vad som fordrats för godkänt betyg och att, som framgår av hans yttrande, examinator befann sig i en pressad ar- betssituation. Det kan slutligen upplysas att, som också framgår av hans ytt- rande (se strax nedan, JO:s anm.), universitetslektor numera beslutat att återkalla ändringen i fråga. Till remissvaret fogades ett yttrande från universitetslektorn . I yttrandet anfördes huvudsakligen följande. anlitade yngre forskare vid i , , för att undervisa på två obligatoriska kurser på språkteknologiprogrammets tredje år, Datamaskinell semantik och Datamaskinell diskurs, båda omfattande 5 poäng. Förslaget att bjuda in ho- nom som lärare hade kommit från den aktuella studentgruppen efter ett stu- diebesök vid i , där de haft möjlig- het att delta i hans undervisning. förordnades , april och 2000/01:JO1 , då han genomförde sin undervisning och en del av examinationen Hans förordnande gick ut och när han då återvände till hade han ännu inte fått in alla obligatoriska in- lämningsuppgifter från studenterna. Han kom därför överens med dem om att de skulle skicka honom resterande inlämningsuppgifter brevledes eller via e- post så att han skulle kunna göra en slutbedömning av dem. Den 13/7 sände han oss underlag för betygsättning på båda kurserna, i form av slutrapporter. Betyg i enlighet med underlagen fastställdes i veder- börlig ordning av , examinator för kurser på språktek- nologiprogrammet, och registrerades i UPPDOK. , den 18/8, skrev i ett e-brev till mig att han uppenbarligen hade blandat ihop studenternas namn, på så vis att han hade försett godkända inlämningsuppgifter med fel namn, och således rapporterat felaktiga kursbetyg. Detta gällde den ena kursen, Datamaskinell semantik. Däremot var det inga problem med betygsättningen på den andra kursen, Datamaskinell diskurs. Han frågade hur han bäst skulle hantera situationen, och jag uppmanade honom då att ta kontakt med de berörda studenterna för att verifiera att han hade en korrekt bild av situationen. Jag uppfattade det som hade hänt som en uppenbar lapsus och styrktes senare i denna uppfatt- ning, då jag efter det att tidningsartikeln publicerats frågade hur han hade uppmärksammat felet, och fick till svar att några av studenterna hade påpekat det orimliga i de betyg han hade tilldelat somliga av dem i sitt underlag. Det var sålunda dessa påpekanden från studenthåll som fick honom att göra en förnyad granskning av sin betygsättning, vilken kom att leda till den betygsrevision som utreds. Examinationen på kursen omfattar enligt kursplanen, liksom enligt den in- formation läraren gett studenterna, obligatorisk uppgiftsredovisning. Det borde sålunda ha varit uppenbart för de berörda studenterna att de inte kunde vara godkända på kursen utan att ha lämnat in dessa redovisningar. skickade sedan (den 2/9 1998) via e-post ett meddelande till samtliga studenter som hade deltagit i kursen, där han talade om vilka in- lämningsuppgifter han hade fått (eller trodde sig ha fått) från var och en av dem, och vilket betyget borde bli på basis av detta. Han bad dem också om kommentarer och rättelser. Detta meddelande gick dock inte till mig, men han skickade en kopia för kännedom till den person som sköter UPPDOK- registreringen för språkteknologiprogrammet, institutionssekreterare . Hon uppfattade hans meddelande som en ny slutrapport, och utarbetade ett nytt rapporteringsunderlag. Som ställföreträdande examinator för kurser på språkteknologiprogrammet skrev jag på betygsunderlaget i tron att studenterna hade haft tillfälle att yttra sig om rättelsen. När det stod klart för mig att studenterna inte hade fått möjlighet att yttra sig om rättelsen, såg jag till att de godkända betygen återinfördes i UPPDOK. Den händelse som relateras i tidningen ägde rum precis vid terminsstart, då arbetsbelastningen även i normala fall är hög för de personer vid institutio- nen som är ansvariga för undervisningsadministrationen. hade dessutom förberedelserna för detta läsår blivit kraftigt försenade av att institutionen flyttade in i nya lokaler, varvid flytten försenades ett antal gånger. För min del kom arbetsbelastningen att vara osedvanligt hög, i min egenskap av studierektor för språkteknologiprogrammet, också på grund av att jag fått veta att en tiopoängskurs för c:a 20 språkteknologi- studenter inte skulle kunna ges p.g.a. hastigt uppkommen lärarbrist vid , och att jag alldeles före höstterminens början av samma institution meddelats att de av samma orsak bara skulle kunna ta emot mindre än hälften av våra studenter på en annan tiopoängskurs . Jag koncentrerade då mina krafter på att försöka lösa denna allvarliga situation, och mina insatser bar frukt, men naturligt nog kunde jag ägna mindre tid och kraft åt annan undervisnings- 2000/01:JO1 administration det här är fråga om. Språkteknologiprogrammet har byggts upp under en följd av år, med stora insatser , kraft och entusiasm från både institutionens och studenternas sida. Fram till den händelse som utreds har arbetet med studenterna skett i bästa samförstånd. Jag beklagar det inträffade och kommer att se till att det inte händer igen. I beslut anförde -2 $QGUp följande. Enligt 7 kap. 10 § högskoleförordningen (1993:100, fr.o.m. 6 kap. 10 §) skall vid grundläggande högskoleutbildning betyg sättas på en genomgången kurs. Betyget skall, enligt samma föreskrift, bestämmas av en av högskolan särskild utsedd lärare (examinator). Enligt 11 § samma kapitel skall som betyg användas något av uttrycken underkänd, godkänd eller väl godkänd om inte högskolan föreskriver ett annat betygssystem. Av 13 kap. högskoleförordningen (fr.o.m. 12 kap.) följer att examinators beslut om betyg inte får överklagas. Däremot finns det inte någon bestämmelse i högskoleförfattningarna som anger förutsätt- ningarna för ändring av meddelade betygsbeslut. Det finns därför skäl att redovisa de allmänna förvaltningsrättsliga bestämmelserna angående rättelse och omprövning av meddelade beslut samt vissa förvaltningsrättsliga principer angående förvaltningsbesluts rättskraft. 26 § förvaltningslagen (1986:223) reglerar UlWWHOVH DY VNULYIHO RFK OLNQDQGH. Lagrummet har följande lydelse. Ett beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av myndighetens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende, får rättas av den myndighet som har meddelat beslutet. Innan rättelse sker skall myn- digheten ge den som är part tillfälle att yttra sig, om ärendet avser myndig- hetsutövning mot någon enskild och åtgärden inte är obehövlig. I 27 § förvaltningslagen regleras HQ EHVOXWP\QGLJKHWV RPSU|YQLQJVSOLNW. Den bestämmelsen har följande lydelse. Finner en myndighet att ett beslut, som den har meddelat som första instans, är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, skall myndigheten ändra beslutet, om det kan ske snabbt och en- kelt och utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Skyldigheten gäller även om beslutet överklagas, såvida inte klaganden begär att beslutet tills vidare inte skall gälla (inhibition). Skyldigheten gäller inte, om myndigheten har överlämnat handlingarna i ärendet till en högre instans eller om det i annat fall finns särskilda skäl mot att myndigheten ändrar beslutet. Omprövningsskyldigheten enligt förvaltningslagen är en minimireglering och anger inte uttömmande i vilka fall en myndighet får ändra ett redan fattat En myndighet har, utöver regleringen i förvaltningslagen, en VMlOY UlWWHOVHEHIRJHQKHW som bygger på vissa principer om förvaltningsbeslutens Dessa principer har utbildats genom praxis. En av dessa är att gyn- nande beslut inom förvaltningsförfarandet i allmänhet vinner rättskraft. Ett gynnande beslut kan därför i princip inte återkallas eller ändras av besluts- Det finns emellertid vissa undantag från denna princip. Ett 2000/01:JO1 gynnande beslut kan återkallas med stöd av förbehåll i själva beslutet eller i den författning som ligger till grund för beslutet. Återkallelse av ett gynnande beslut anses också möjlig av hänsyn till en hälsofara, brandfara, trafikfara eller av andra sådana säkerhetsskäl. Återkallelse kan även ske om den enskilde har utverkat det gynnande beslutet genom vilseledande upp- gifter (jfr bl.a. prop.