frsrdg · GO04RR14 · 2001-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen för ges en relativt ambitiös återrapportering till om vad som dittills åstadkommits inom området. När det gäller effekterna av de statliga insatserna inom integrationsområdet understryks att bidraget till utsatta bostadsområden måste ses i ett långsiktigt och strategiskt perspektiv. Ett antal aktiviteter och åtgärder som satts in beskrivs som regeringen i propositionen betonar att det är för tidigt att avgöra vilka direkta effekter den statliga satsningen haft för de människor som bor i områdena. Det är som har till uppgift att utvärdera satsningen på nationell nivå, och regeringen anmäler i propositionen att man avser att återkomma till med resultatinformation. Enligt vad regeringen framhåller i budgetpropositionen för har det statliga bidraget i utsatta bostadsområden gett kommunerna ökade möjligheter att bedriva ett långsiktigt lokalt utvecklingsarbete. Det framhålls också att uppdrag att analysera statens satsning (1998 skall redovisas senast . Regeringen anger att den avser att återkomma med en första resultatbedömning i budgetpropositionen för . Av budgetpropositionen för framgår att redovisat dels två utvärderingar av Blommanpengarna, dels en första rapport rörande de lokala utvecklingsavtalen. En slutsats som dras angående Blommanpengarna är att det är svårt att ge en övergripande bild av insatserna och att göra rättvisa jämförelser mellan de lokala insatserna. Några direkta resultat i form av ökad sysselsättning till följd av just Blommanpengarna eller de lokala utvecklingsavtalen kan inte redovisas. Regeringens sammanfattande slutsats mot bakgrund av gjorda utvärderingar är att storstadspolitiken bör fortsätta att utvecklas över tiden genom en lär- och förbättringsprocess där nya erfarenheter tillåts påverka den kommande inriktningen av politiken. 2.3 Samarbete och utveckling i m.m. (Östersjömiljarderna) Bakgrund, motiv och mål För att stimulera tillväxt och sysselsättning anslog , efter förslag i sysselsättningspropositionen om halvering av arbetslösheten (prop. 1995/96:222), för åtgärder avseende bl.a. svensk livsmedelsexport, energisystem, ömsesidigt kunskapsutbyte, stärkt infrastruktur samt samarbete för att skydda miljön runt . Regeringen skulle besluta om anslagets användning efter förslag från det s.k. . ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) förordade regeringen en fortsättning av den verksamhet som bedrivits inom ramen för den första Östersjömiljarden genom att ytterligare skulle tillföras (2003. Det övergripande syftet med den andra miljarden skulle enligt regeringen vara att, utifrån svenskt intresse, stimulera näringslivsutveckling i och handel med länderna i . Regeringen återkom därefter i den påföljande budgetpropositionen med ett konkret förslag till medelsanvisning för . I sysselsättningspropositionen föreslog regeringen således att skulle avsättas för Östersjösamarbetet (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15). Medlen föreslogs bli anvisade som ett reservationsanslag om på tilläggsbudget för /96 under första huvudtiteln. Anslaget har benämningen B2 Samarbete och utveckling inom . I samband med riksdagsbehandlingen yrkade Moderata samlingspartiet i en motion att regeringens förslag om en Östersjömiljard skulle avslås. Konstruktionen av stödet kunde enligt motionärerna ifrågasättas. tog i en motion upp frågan om medlens fördelning och föreslog en delvis annan prioritering av insatserna. föreslog att programmet för Östersjömiljarden skulle genomföras på tre i stället och ges en tydlig miljöinriktning. och näringsutskottet tillstyrkte regeringens förslag. framförde i anslutning därtill synpunkter på ansvarsfördelningen för olika samarbetsområden, medan näringsutskottet bl.a. påpekade att någon precisering av hur medlen skulle fördelas på de angivna områdena inte hade gjorts. tillstyrkte i likhet med övriga utskott propositionens förslag men erinrade om att medlen enligt förslaget skulle anvisas i form av reservationsanslag. Det innebar att outnyttjade medel fick användas längst efter det att anslaget senast var uppfört på statsbudgeten, d.v.s. till utgången av . I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) föreslogs att av Östersjömiljarden för skulle användas för finansiering av miljöprogram för jordbruket (bevarande av odlingslandskap, insatser i miljökänsliga områden m.m.) och medlen fördes till anslaget B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket på utgiftsområde 23. Frågan om en andra Östersjömiljard aviserades som framgått ovan i den ekonomiska vårpropositionen. I budgetförslaget för framhöll regeringen att skulle tillföras , varav 150 milj. kr. för , till näringslivsinriktade insatser i . Medel skulle beviljas i taget . beslöt i enlighet med propositionens förslag att anvisa för på ett ramanslag benämnt E5 Näringslivsutveckling i (bet. 1998/99:NU1). I ett antal motioner framfördes kritik mot den andra Östersjömiljarden. I en motion från Moderata samlingspartiet föreslogs att helt skulle avvisa anslagstilldelningen och att motsvarande medel skulle tillföras biståndsbudgeten för . I två motioner från och i en motion från föreslogs att anslaget skulle dras in. I budgetpropositionen för lämnades två förslag rörande de särskilda medlen till Östersjösamarbetet. För det första föreslogs att anslaget Samarbete och utveckling inom , dvs. den första Östersjömiljarden, skulle föras upp på nytt på statsbudget för med under utgiftsområde 1 . Därigenom kan reservationer som finns under anslaget utnyttjas under ytterligare en treårsperiod. För det andra föreslogs att för ytterligare skulle avsättas inom ramen för den andra Östersjömiljarden. Dessutom föreslogs att skall bemyndiga regeringen att få göra utfästelser som medför utgifter om högst . Beslutade och beräknade anslag för framgår av nedanstående tabell. De anvisade anslagen budgetåren 1995/96, 1999 och 2000 uppgår till sammanlagt och de beräknade beloppen till 300 respektive eller sammantaget . Då skall erinras om att i femårsperioden för den andra Östersjömiljarden är . Anslag till samarbete och utveckling i (Östersjömiljarderna) 1995/96 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 1995/96:222 1000 1996/97:1 -50 1998/99:1 150 (150) (250) 1999/2000:1 100 (300) (250) anslag 950 150 100 (300) (250) 1200 Genom särskilt regeringsbeslut (Dnr SB96/4696) beslutade regeringen om regleringsbrev för den första Östersjömiljarden. Av regleringsbrevet framgår endast att medlen disponeras enligt särskilda beslut av regeringen. I anslutning till att regeringen i budgetförslaget för begärde medel för den andra Östersjömiljarden under utgiftsområde 24 Näringsliv sades att ett antal departement och statliga myndigheter varit delaktiga i beredningen av ärenden inom den första miljarden. Ansvaret för miljarden överfördes från Statsrådsberedningen till Närings- och . Därefter har ansvaret övergått till . Av regleringsbrevet för framgår att anslaget (E5) har delats upp på två anslagsposter. Anslagspost 1 på disponeras av Kammarkollegiet för insatser som genomförs eller samordnas av . Resterande medel () disponeras av regeringen. En motsvarande anslagspost finns även för och uppgår där till (anslagspost 1). (anslagspost 4) disponeras av regeringen och sammanlagt (anslagsposterna 2 och 3) har avsatts för att förstärka (). I regeringens skrivelse (skr. 1999/2000:7) lämnas en redogörelse för utvecklingen av handel och ekonomiskt samarbete inom . Bl.a. beskrivs satsningen i form av Östersjömiljard ett resp. två. Enligt regeringen har avsaknaden av en fast beredningsordning för den första Östersjömiljarden haft vissa nackdelar såsom icke relevanta eller ofullständiga ansökningar och ett relativt stort löpande upplysningsbehov. har, heter det, den informella strukturen i flera fall möjliggjort en flexibel ärende- och beslutshantering. Av regeringens skrivelse framgår också att, mot bakgrund av erfarenheterna från den första Östersjömiljarden, den s.k. Östersjödelegationen har tillkallats. En av huvuduppgifterna för denna kommitté har varit att föreslå riktlinjer, inriktning, beredningsordning och administration för insatser som finansieras inom ramen för den andra Östersjömiljarden. Delegationen lämnade en delrapport med förslag på inriktningen av det fortsatta arbetet. Av regeringens redovisning i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1 utg.omr. 24 anslag E5) framgår att den första Östersjömiljarden i princip var intecknad. framhöll regeringen att det ännu var för tidigt att göra en utvärdering av de beslutade insatserna eftersom många projekt inte kommit särskilt långt. underströks att genomförda projekt senare kommer att utvärderas och redovisas för . I sin skrivelse 1999/2000:7 Ekonomisk utveckling och samarbete i lämnar regeringen en redogörelse för utveckling och handel och ekonomiskt samarbete inom regionen. Där återfinns bl.a. en redovisning av de projekt som fått stöd inom ramen för första och andra Östersjömiljarden. I skrivelsen (s. 36) understryker regeringen att stora utvecklingsprojekt med höga kvalitetskrav tar tid att identifiera, bereda och genomföra. En fullständig utvärdering av de beslutade insatsernas effekter låter sig, framhålls det, bäst göras när projekten kommit avsevärt längre. ekonomiska vårproposition uttalade regeringen att verksamheten inom ramen för Östersjömiljarden varit framgångsrik och därför borde fortsätta. Regeringen förordade mot denna bakgrund att ytterligare borde tillföras . I den ovan nämnda skrivelsen från regeringen till lämnas en relativt ingående redovisning av de projekt och aktiviteter som bedrivits och planeras inom ramen för Östersjösatsningarna. Några resultat i form av t.ex. effekter på sysselsättningen redovisas emellertid inte. har i sitt betänkande (bet. 2000/01:NU1) begärt att UD skall lämna en löpande (årlig) uppföljning projekt för projekt och en utvärdering av metoden som sådan när programmet är slutfört. En sådan utvärdering bör enligt utskottet göras av en extern utvärderare. 2.4 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning (Kretsloppsmiljarden) Bakgrund, motiv och mål Regeringen föreslog i sysselsättningspropositionen ett femårigt program för omställning till hållbar utveckling (prop. 1995/96:222, bet. Syftet var att driva på den tekniska utvecklingen och att skapa sysselsättning, främst genom kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur. I propositionen nämns insatser inom fyra områden som särskilt stödgrundande. Det gäller insatser inom va-sektorn för bl.a. minskat utsläpp av kväve och fosfor från avloppsvatten, återanvändning av byggnadsmaterial, renovering med hälso- och miljöanpassade material samt inom avfallsområdet för bl.a. avskiljning av miljöfarligt avfall. I propositionen föreslog regeringen att skulle tillföras fjortonde huvudtitelns anslag A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning i form av ett reservationsanslag, dvs. ett engångsbelopp som får användas under längst som anslaget uppfördes på statsbudgeten. I samband med beredningen av propositionen i förordade i stället sänkta skatter och strukturella förändringar såsom medel att skapa nya jobb och fler investeringar i miljövänlig teknik. menade å sin sida att det sannolikt skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt med ett större anslag än . beslutade i enlighet med förslaget i propositionen. I budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1) anmäler regeringen att av anslaget har ca förbrukats eller bundits upp i beslut om bidrag. beslutade regeringen att med omedelbar verkan dra in återstående medel. Regeringen konstaterar att medel kommer att behövas för att betala ut beviljade bidrag. Därtill kommer kostnader för administration och uppföljning - som skall genomföras såväl inom som hos länsstyrelserna. Enligt regeringen är en systematisk uppföljning mycket angelägen eftersom det är viktigt att dra lärdom av de nya erfarenheterna. Regeringen beräknar i propositionen behovet av medel för till och förordar att anslår dessa medel på ett nytt reservationsanslag. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 1999/2000:MJU2). Anslaget Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning 1995/96 1997 1998 1999 2000 Totalt 1995/96:222 1 000 1996/97:1 -50 1999/2000:1 131 anslag 950 131 1 081 Enligt propositionen borde pengarna fördelas av delegationen för ekologisk omställning vid . framhöll i en motion det som väsentligt att mandatet för delegationen fick en klar innebörd. föreslog i sitt yttrande (1995/96:JoU8y) att såvitt gällde frågan om mandat för delegationen borde göra ett tillkännagivande av innebörd att regeringen i budgetpropositionen för borde lägga fram ett förslag om att delegationen skulle få en självständig ställning och tilldelas ett myndighetsanslag. Också i övrigt borde delegationen få ställning som statlig förvaltningsmyndighet, ansåg jordbruksutskottet. tog för sin del inte ställning till detta utan angav att regeringen i budgetpropositionen för skulle redovisa de frågor som jordbruksutskottet tagit upp vad gäller organisatoriska former och medelsanvisning beträffande delegationen för ekologisk omställning. Så blev också beslut. I budgetpropositionen för återkom regeringen med den av begärda informationen om beredningsgången för hanteringen av bidragsmedlen (prop. 1996/97:1 utg.omr. 20 s. 12). Enligt regeringens bedömning måste omställningen till hållbar utveckling planeras i ett längre tidsperspektiv. Vad den skulle komma att kräva av statligt stöd kunde inte överblickas. konstaterade regeringen att de nu aktuella bidragen skulle utgå av . Regeringen hade därför funnit att inrättandet av en ny statlig myndighet inte kunde motiveras. Verksamheten borde i stället administreras av ett särskilt kansli med projektanställd personal inom en befintlig enhet på . Regeringen aviserade vidare att en särskild fast beredningsgrupp skulle inrättas för ändamålet med berörda departement. Delegationen för ekologisk omställning vid ändrades så att delegationen fick ställning som ett rådgivande organ direkt under . I propositionen anmälde regeringen också att administrationen av bidragen borde finansieras av det aktuella anslaget. Regeringen beslutade om regleringsbrev för anslaget (Dnr M96/2958/8). Där framgår att disponeras av för bidrag till kretsloppsanpassning (anslagsposten 2) och av för administration samt för uppföljning och utvärdering (anslagsposten 3). Från anslaget fördes bort som en besparing i enlighet med beslut med anledning av budgetpropositionen för som en del av finansieringen av ett miljöersättningsprogram. Anslagsmedlen på anslagsposten 2 skall användas enligt förordningen (1996:1378) om investeringsbidrag för en ekologiskt hållbar utveckling. Av förordningen framgår att länsstyrelserna beslutar om bidrag i de fall kostnaderna uppgår till högst och regeringen om kostnaderna avser högre belopp. I sitt yttrande (1995/96:BoU11y) till finansutskottet med anledning av förslagen i sysselsättningspropositionen underströk bostadsutskottet, vad gällde de krav som motionsvis framförts om att programmet borde omfatta fler områden, vikten av att programmet utformades så att det skulle bli möjligt att lämna stöd för projekt som bidrar till att flytta fram positionerna när det gäller omställning till en hållbar utveckling. utgick från att regeringen kommer att för redovisa hur programmet fortskrider. I sitt budgetbetänkande (bet. 1997/98:JoU2 s. 11) behandlade jordbruksutskottet olika mål- och resultatfrågor i anslutning till budgetförslaget för inom utgiftsområde 20. Ett av de anslag som särskilt diskuteras i betänkandet är den s.k. kretsloppsmiljarden. Utskottet instämmer därför till stor del i det som anförs i motion 1997/98:JoU 726 (mp) om behovet av redovisning, uppföljning och utvärdering av användningen av de anslagna medlen. Enligt utskottet kan det vara lämpligt att redovisningen görs i samband med regeringens årliga miljöskrivelse till . I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 utg.omr. 20 s. 7) anmäler regeringen att verksamheten inom ramen för det femåriga programmet för stöd till investeringar för en ekologiskt hållbar utveckling kommit i gång och att regeringen beslutat om de första investeringsbidragen. I en separat skrivelse Hållbara - en uppföljning och fortsatta åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling (skr. 1998/99:5), som överlämnades till som budgetpropositionen för , redovisades en uppföljning av de genomförda åtgärderna. Skrivelsen innehåller bl.a. en redovisning av miljöarbetet inom varje departements verksamhetsområde. I budgetpropositionen för rapporterar regeringen att man inrättat en särskild delegation för ekologiskt hållbar upphandling. Delegationens uppgift är att driva på ekologiskt hållbar upphandling som ett viktigt verktyg för att uppnå en hållbar utveckling. 2.5 Program för småföretagsutveckling (Småföretagsmiljarden) Bakgrund, motiv och mål Regeringen föreslog i proposition 1995/96:222 om en ekonomisk politik att halvera den öppna arbetslösheten att ett särskilt treårigt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt skulle inrättas. Syftet med programmet angavs vara att stärka näringslivets tillväxt och öka sysselsättningen. Programmet redovisades under följande fyra huvudrubriker: Företag skall växa med kunskap Enklare att starta och driva företag En ny regional näringspolitik Till programmet föreslogs på tilläggsbudget att till statsbudgeten för /96 till reservationsanslaget A16 under tolfte huvudtiteln anvisa . I huvudsak innehöll propositionen endast allmänna beskrivningar av hur medlen skulle fördelas på de angivna ändamålen. Någon precisering av hur medlen skulle fördelas på dessa ändamål gjordes inte. Enligt propositionen skulle avsättas för en fortsättning av bl.a. det s.k. tillfälliga småföretagsstödet. inhämtade dock vissa uppgifter om medelsfördelningen från (se yttrande 1995/96: NU10y s. 5(9). I kommittémotion 1995/96:Fi119 från Moderata samlingspartiet föreslogs att skulle avslå förslaget om ett program för småföretagsutveckling m.m. Enligt motionärerna var programmet varken konkret eller genomtänkt. förordade i en partimotion 1995/96:Fi117 att programförslaget borde avvisas av och krav ställdes på att regeringen i stället skulle lämna en samlad redovisning och analys av alla företagsstöd. Anslaget Program för småföretagsutveckling 1995/99 1997 1998 1999 Totalt 1995/96:222 1 000 anslag 1 000 1 000 I samband med riksdagsbehandlingen av propositionen framhölls i partimotionen från att även om många av de redovisade ändamålen i och för sig var både vällovliga och viktiga hade förslaget brister. Motionärerna påpekade att det t.ex. i propositionen inte angavs hur de föreslagna medlen skulle fördelas eller genom vilka organ de skulle förmedlas. borde hos regeringen begära en samlad översyn av alla företagsstöd. Regeringen beslutade om regleringsbrev för anslaget A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt (dnr N96/2346). I regleringsbrevet finns inga särskilda villkor för medlens användning eller hur fördelningen av bidragen skall genomföras. Där framgår endast att medlen disponeras av regeringen för genomförande av programmet enligt särskilda beslut. Regeringen har inte lämnat någon information i budgetproposition om hur uppföljning och utvärdering av de anslagna medlen skall genomföras. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) som avlämnades konstateras helt kort att regeringen med anledning av besluten sammanlagt disponerar för att genomföra nya, offensiva insatser för att näringslivet skall kunna växa och anställa fler människor (utg.omr. 24 s. 9). Enligt vad som sägs i budgetförslaget för (prop. 1997/98:1 utg.omr. 24, s. 21) har regeringen till följd av beslut med anledning av sysselsättningspropositionen beslutat om insatser för för nya, offensiva insatser för tillväxt, förnyelse och småföretagsutveckling. Av redovisningen framgår inte vilka insatser som avses och om finansieringen i sin helhet skett via det särskilda anslaget för småföretagsutveckling. I sitt betänkande 1997/98:NU1 med anledning av förslagen till anslag inom utgiftsområde 24 i budgetpropositionen för för näringsutskottet en generell diskussion om roll i ett mål- och resultatstyrt system. Resonemanget kan vara av intresse även i det här aktuella fallet. Enligt näringsutskottet är det främsta underlaget för regeringens - och - resultatbedömning regleringsbreven och återrapporteringen i årsredovisningar. Utskottet understryker att regleringsbreven måste utformas så att övergripande mål och delmål framgår på ett konkret sätt. Detta bildar utgångspunkten för en meningsfull uppföljning och utvärdering. Utskottet begär med anledning därav att regeringen i nästkommande budgetproposition skall lämna en mer konkret och tydlig mål- och resultatredovisning än vad som görs i den då aktuella budgetpropositionen. I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1 utg.omr. 24 s. 10) återkommer regeringen med förslag till ett antal nya mål för enskilda verksamheter som ett komplement till tidigare av beslutade mål inom utgiftsområdet. Regeringen bedömer enligt propositionen att styrningen av verksamheterna bör ske på en mer detaljerad nivå än utgiftsområdesnivå för att fungera och för att förbättra resultatredovisningen till . I propositionen finns dock ingen resultatredovisning beträffande reservationsanslaget Program för småföretagsutveckling. anför i sitt betänkande 1998/99:NU1 att de förändringar som gjorts kan ses som ett svar på utskottets önskemål om en mer tydlig mål- och resultatredovisning. Utskottet konstaterar att redovisningen av effekterna av de statliga insatserna och regeringens slutsatser för de olika verksamhetsområdena i flera fall är ganska knapphändig. Utskottet tillstyrker de i propositionen redovisade målen men anser det som angeläget att arbetet med att förbättra och konkretisera resultatredovisningen till fortsätter. Utskottet understryker särskilt vikten av en bättre koppling mellan regleringsbreven och redovisningen till (s. Det kan konstateras att 1999 är det sista budgetåret då reservationsanslaget Program för småföretagsutveckling är upptaget på statsbudgeten. Någon återrapportering till av utfallet och effekterna av de särskilda medel som anvisat efter återfinns inte i budgetpropositionerna . 2.6 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna () Bakgrund, motiv och mål Målet för den särskilda utbildningssatsningen är att, genom utökad gymnasial vuxenutbildning som anordnas utöver sådan utbildning som anordnas med kommunala medel, åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för i första hand arbetslösa vuxna, som saknar treårig gymnasiekompetens. introducerades i den särskilda sysselsättningspolitiska propositionen (prop. 1995/96:222). Syftet med satsningen är inte minst att öka sysselsättningen och tillväxten men också att bidra till att möta vuxnas utbildningsbehov . Den särskilda vuxenutbildningssatsningen startade och avser en femårsperiod. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) begärs under ett nytt anslag medel för den särskilda vuxenutbildningssatsningen. I propositionen anges att regeringen beräknat medel för totalt 100 000 platser inom vuxenutbildning. Statens bidrag förutsätts avse utbildning på gymnasial nivå. För föreslås att skall avsättas för ändamålet. Efter förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) beslutade om ytterligare medel på tilläggsbudget för motsvarande 10 000 utbildningsplatser. I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1) beräknas medel för denna nivåhöjning även för budgetåren 1998, 1999 och 2000. föreslog regeringen att skulle anvisas. Från föreslogs en besparing på . på anslaget (bet. 1997/98:UbU1). Av budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1) framgår att regeringen beräknat medel för motsvarande 106 550 årsplatser. Medelsbehovet uppgick till . Fyra partier föreslog i sina budgetmotioner besparingar på anslaget med respektive för , för ), för och för (bet. 1998/99:UbU1). I anslutning till ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) beslöt på förslag av regeringen på tilläggsbudget om en ökning av anslaget med .