frsrdg · GO04RR3 · 2001-01-01 00:00:00 — revisorer kan, mot bakgrund av den genomgång som gjorts av riksdagsbeslut och utskottsbetänkanden, konstatera att de krav som riktar direkt mot regeringens redovisning av resurser är relativt få. I och med budgetlagen och genom uttalanden från finansutskottet ställer krav på regeringens redovisning, men dessa krav är i första hand riktade mot redovisningen av verksamhet, resultat och måluppfyllelse. är regeringens redovisning av resurser av olika orsaker mer framåtblickande än bakåtblickande. En av dessa orsaker kan vara att budgetpropositionen är ett politiskt dokument, i vilket regeringen presenterar vilka problem man ser och vad man vill göra för att åstadkomma förbättringar . Det är möjligt att detta i längden överskuggar dokumentets mer kamerala och uppföljande delar. En annan orsak kan vara att regeringen av taktiska skäl väljer att inte redovisa de sammanhang som ligger bakom de uppnådda resultaten. En tredje orsak kan vara att regeringen inte känner till vad de uppnådda resultaten beror på, eftersom man själv inte krävt in jämförande information från sina myndigheter. Regeringens nuvarande redovisning av resurser innebär att (eller andra läsare av budgetpropositionen) endast i begränsad omfattning kan kontrollera den information och de slutsatser som presenteras vad gäller resursförbrukningen. Ett sätt att komma till rätta med problemet är, enligt revisorernas mening, att man i samband med beredningen av regeringens budgetförslag i ökad grad uppmärksammar tillgången (eller bristen) på jämförande information om resursförbrukning. Revisorerna efterlyser tydliga krav på regeringens löpande redovisning av resurser samt regler för hur den jämförande redovisningen bör utformas för de olika specifika politikområdena. revisorer kan konstatera att , och bedriver olika verksamheter som har det gemensamma syftet att ta fram jämförande information. Revisorerna menar dock att regeringens olika projekt för att i efterhand ta fram kvalitetssäkrade tidsserier över statsbudgetens utfall måste ges högre prioritet. Revisorerna anser också att frågan om att utveckla jämförande information måste beaktas i regeringens olika parallella utvecklingsprojekt. Det gäller bl.a. det s.k. . Begränsad tillgång till källmaterial Granskningen visar att det är svårt att erhålla kvalitetssäkrat källmaterial över statsbudgetens utfall fördelat på politikområden. Det grundläggande problemet - om man i efterhand vill skapa sig uppfattning om utgiftsutvecklingen inom ett specifikt område - är att anslagsstrukturer ändras med jämna mellanrum. Inom vissa politikområden har dessa förändringar varit mera omfattande än inom andra. Av de granskade områdena har t.ex. försvaret genomgått ett flertal stora förändringar (från vad som kan beskrivas som en detaljerad organisationsstruktur till en mer processorienterad struktur). För områden som hälsovård och sjukvård samt förskola, skola och vuxenutbildning utgör bara den avsevärda mängden olika anslag ett hinder för att en utomstående granskare enkelt ska kunna skapa sig en uppfattning om utgiftsutvecklingen. Ett annat svårbemästrat problem än strukturförändringar är "osynliga" förändringar som att man utvidgar eller minskar ett anslags syfte och ändamål, men behåller benämningen oförändrad. Även det motsatta förhållandet, i sak samma anslag men med helt ny eller snarlik benämning, ställer till problem. För att komma till rätta med detta anser revisorer att regeringens agerande vid ändringar i anslagsstrukturen bör regleras. Regeringen ska inte kunna ändra vare sig enskilda anslag eller hela anslagsstrukturer utan att först se till att det finns system som gör det möjligt att på ett enkelt sätt relatera anslagen före ändringen till anslagen efter ändringen. Det grundläggande problemet som begränsar möjligheterna att göra rättvisande internationella jämförelser är att rapporteringen till de internationella organ som tillhandahåller sådan statistik inte är fullständig. Granskningen visar att detta särskilt gäller statistik om statsbudgetens utfall fördelad på politikområden eller offentlig konsumtion fördelad på ändamål. I är ansvaret för den internationella rapporteringen delat. Olika myndigheter redovisar till olika internationella organ enligt olika system. Revisorerna efterlyser större samordning av dessa parallella verksamheter. Detta skulle i förlängningen kunna innebära att en myndighet ges det övergripande ansvaret för den svenska rapporteringen av statistiska uppgifter kring statsbudgetens utfall och den offentliga konsumtionen. Ökande intresse för jämförande information I granskningen presenterar revisorer exempel på alternativ redovisning av resurser. Revisorerna har sammanställt regeringens egen redovisning av resurser i budgetpropositionen under en följd av år. Revisorerna har vidare ställt samman tidsserier över statsbudgetens utfall baserat på underlag från . Revisorerna har också sammanställt tidsserier över den offentliga konsumtionens fördelning baserat på underlag från . Revisorerna har slutligen låtit bearbeta och sammanställa internationella jämförelser baserade på statistik från . Erfarenheten från granskningen är att tillgången på jämförande information är knapp, men att det för en insatt granskare ändå går att erhålla användbart underlag. För en utomstående läsare av regeringens redovisning är det däremot svårare. Granskningen visar att det inte behöver vara på detta sätt. Det finns jämförande information som kan redovisas till . I kombination med förklarande och analyserande kommentarer skulle en sådan redovisning mycket väl uppfylla kraven på rättvisande information. I detta perspektiv finner revisorerna det tillfredsställande att regeringen driver projekt som syftar till att erhålla underlag för jämförande information. De pågående utvecklingsprojekten inom , och som redovisats i rapporten utgör en del av denna verksamhet. De s.k. benchmarkingprojekt som t.ex. bedrivs av Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi ("Med många mått mätt", Ds 2000:23) och ("Benchmarking av näringspolitiken", Ds 2000:12) visar också på en ambition att producera bättre jämförande information. Enligt revisorers mening är projekt som på liknande sätt syftar till att ge en rättvisande bild av resurser eller resultat något som bör stödjas och påskyndas. Revisorerna vill dock erinra om vikten av att projekten inte har karaktären av unika och engångsvisa insatser utan baseras på långsiktiga redovisningssystem med tydliga kopplingar till t.ex. statsbudgetens struktur eller det europeiska nationalräkenskapssystemet 1995. I sina tidigare granskningar av områden som försvar, grundskoleutbildning och primärvård har revisorer visat att regeringens redovisning varit bristfällig. I granskningarna har revisorerna, genom att använda längre tidsserier och internationella jämförelser, kunnat visa på en annan bild av resursförbrukningen än den som framträder i regeringens redovisning. Revisorerna menar att en utökad redovisning av jämförande information samt därtill analyserande och förklarande kommentarer skulle ge en mer rättvisande bild av resursförbrukningen. Den skulle också ge ett bättre underlag för att fatta beslut om avvägningar av resurser mellan och inom olika politikområden. Revisorerna är medvetna om de problem som är förknippade med att ta fram tidsserier och internationella jämförelser avseende statsbudgetens fördelning på politikområden. visar granskningen att sådan information är möjlig att ta fram. Revisorerna konstaterar att det inom och vissa myndigheter bedrivs olika utvecklingsinsatser inom detta område. Revisorerna anser dock att detta arbete måste samordnas bättre och ges högre prioritet av regeringen. Frågan om hur, i vilken omfattning och med vilken regelbundenhet som regeringen ska återkomma till med jämförande information om resursförbrukningen för de olika politikområdena bör bli förmål för ytterligare utredning. Intervjuer och övrig information Litteratur och annat skriftligt material Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, skattefrågor, m.m. (prop. 1998/99:100), , 1998/99:FiU20 Med många mått mätt - en om internationell benchmarking av , Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 2000:23 Benchmarking av näringspolitiken - Indikatorer inom åtta områden som påverkar ekonomisk tillväxt, , Ds 2000:12 Budgetprognos 2000:1, Analys Budgetprognos 1999:4, Analys Statens finanser 1998, ESV 1999:8 Utformning av budgetpropositionen , cirkulär nr Fi 1999:5 Lagen (1996:1059) om statsbudgeten in figures, Statistics on the member countries, 1999 edition Budgetproposition för (prop. 1999/2000:1) Budgetproposition för (prop. 1998/99:1) Budgetproposition för (prop. 1997/98:1) Budgetproposition för (prop. 1996/97:1) Budgetproposition för /96 (prop. 1994/95:100) Budgetproposition för /95 (prop. 1993/94:100) Budgetproposition för /94 (prop. 1992/93:100) Budgetproposition för /93 (prop. 1991/92:100) Förändrad omvärld - omdanat försvar (prop. 1998/99:74) Organisationsförändringar inom rättsväsendet, Rapport 1998/99:9 Regeringens redovisning av det militära försvaret, Rapport 1998/99:7 Anpassningen av totalförsvaret, Rapport 1998/99:4 och skolans utveckling, Rapport 1998/99:3 Utvecklingssamarbetet - styrning, genomförande, samordning och uppföljning av biståndet, Rapport 1998/99:2 Primärvårdens resurser, Rapport 1997/98:5 Statens finanser 1996, RRV 1997:25 Statens finanser 1995, RRV 1995:58 Svensk ändamålsindelning av den offentliga sektorns utgifter, upplaga (tillsammans med ) Statistiska meddelanden: Nationalräkenskaper 1980-1996, Appendix 1 BNPs användning, ref.nr N10 SM9701 Europeiska nationalräkenskapssystemet ENS 1995 Resultatredovisning och resultatbedömning 2000, Rapport 2000:19 Budgetlag - regeringens befogenheter på finansmaktens område, , SOU 1996:14 Beräkningar utifrån regeringens redovisning av enskilda anslag: Rättsväsendet och Militärt försvar För att beräkna utgiftsutvecklingen har revisorer sammanställt regeringens redovisning av enskilda anslag i budgetpropositionen i nedanstående tabeller (se avsnitt "Exempel på alternativ redovisning av resurser"). I budgetpropositionen för redovisar regeringen utgiftsutvecklingen inom rättsväsendet med hjälp av standardiserade tabeller. Revisorernas sammanställning av utgiftsutvecklingen inom polis-, åklagar- och domstolsväsendet har därför begränsats till perioden /92-1995/96. 1994/95:100 Utgifter 1993/94 Anslag 1994/95 Anslag 1995/96 (12 mån) 491 259 000 516528000 503316000 Säkerhetspolisen 470643000 1 470643000 476288000 1000 1000 0 Statens krim.lab. 49810000 47427000 48187000 Lokala polisorg. 9951700000 9609933000 9524555000 Utlänningsärenden 0 89000000 89000000 Summa 10963413000 10733532000 10641346000 Avrundning mkr 10963 10734 10641 1 Hemlig uppgift. Summan antas vara samma som anvisat anslag /94 Prop. 1993/94:100 Utgifter 1992/93 Anslag 1993/94 554500000 494357000 Säkerhetspolisen 400000000 1 470643000 1000 1000 Statens krim.lab. 42900000 45511000 Lokala polisorg. 9591700000 9609933000 Summa 10589101000 10620445000 Avrundning mkr 10589 10620 1 Hemlig uppgift. Summan antas vara samma som anvisat anslag /93 1992/93:100 Utgifter 1991/92 Anslag 1992/93 1005186751 566630000 Säkerhetspolisen 360000000 1 400000000 0 1000 Statens krim.lab. 39667044 38923000 Lokala polisorg. 8679061988 9256527000 Summa 10083915783 10262081000 Avrundning mkr 10084 10262 1 Hemlig uppgift. Summan antas vara samma som anvisat anslag /92 Prop. 1991/92:100 Utgifter 1990/91 Anslag 1991/92 857860723 882239508 2 Säkerhetspolisen 300000000 1 360000000 Statens krim.lab. 36916774 33240683 2 Lokala polisorg. 8248936757 7320145726 2 Summa 9443714254 8595625917 Avrundning mkr 9444 8596 1 Hemlig uppgift. Summan antas vara samma som anvisat anslag /91 2 Anslag exklusive moms Åklagarväsendet 1994/95:100 Utgifter 1993/94 Anslag 1994/95 Riksåklagaren 23 675 335 27 528 000 Åklagagarmyndigheterna 499 389 785 554 948 000 Summa 523 065 120 582 476 000 Avrundning mkr 523 582 Prop. 1993/94:100 Utgifter 1992/93 Anslag 1993/94 Riksåklagaren 21 493 318 23 468 000 Åklagagarmyndigheterna 524 427 803 527 831 000 Summa 545 921 121 551 299 000 Avrundning mkr 546 551 Prop. 1992/93:100 Utgifter 1991/92 Anslag 1992/93 Riksåklagaren 21 116 903 23 015 000 Åklagarmyndigheterna 478 611 584 506 575 000 Summa 499 728 487 529 590 000 Avrundning mkr 500 530 Prop. 1991/92:100 Utgifter 1990/91 Anslag 1991/92 Riksåklagaren 20 410 287 22 095 000 1 Åklagarmyndigheterna 478 781 543 474 352 000 1 Summa 499 191 830 496 447 000 Avrundning mkr 499 496 1 Anslag exklusive mervärdesskatt Domstolsväsendet 1994/95:100 Utgifter 1993/94 Anslag 1994/95 59 347 919 65 238 000 Domstolarna m.m. 2 262 442 907 2 543 888 000 Summa 2 321 790 826 2 609 126 000 Avrundning mkr 2 322 2 609 Prop. 1993/94:100 Utgifter 1992/93 Anslag 1993/94 59 878 555 62 885 000 Domstolarna m.m. 2 376 922 635 2 429 726 000 Summa 2 436 801 190 2 492 611 000 Avrundning mkr 2 437 2 493 Prop. 1992/93:100 Utgifter 1991/92 Anslag 1992/93 57 499 171 61 932 000 Domstolarna m.m. 2 172 213 235 2 378 759 000 Summa 2 229 712 406 2 440 691 000 Avrundning mkr 2 230 2 441 Prop. 1991/92:100 Utgifter 1990/91 Anslag 1991/92 62 338 700 58 061 000 1 Domstolarna m.m. 2 157 570 555 2 145 611 000 1 Utrustning till domstolarna m.m. 25 019 164 25 669 000 1 Summa 2 219 909 255 2 203 672 000 Avrundning mkr 2 220 2 204 1 Anslag exklusive mervärdesskatt Militärt försvar (myndigheten samt myndigheter för s.k. stödverksamhet) Regeringen redovisar i budgetpropositionen för utgiftsutvecklingen för totalförsvarets olika delar. Regeringen har i budgetpropositionen för redovisat utgiftsutvecklingen för totalförsvarets olika delar i tabell. Eftersom det skett vissa kraftiga förändringar av anslagsstrukturen inom denna sektor sammanställer revisorerna utgiftsutvecklingen inom det militära försvaret för hela perioden (budgetår 1991/92 ). Revisorerna väljer att räkna anslag till myndigheter för s.k. stödverksamhet till utgifter för det militära försvaret. I regeringens redovisning utgör dessa myndigheter ett eget verksamhetsområde. 1999/2000:1 Utgiftsprognos 1999 Förslag 2000 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. 18 575 000 000 19 543 954 000 Fredsfrämjande truppinsatser 775 000 000 900 083 000 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckl. 20 799 000 000 22 340 782 000 242 300 000 237 834 000 Försvarshögskolan 30 057 000 27 602 000 431 778 000 428 494 000 129 934 000 130 038 000 Flygtekniska försöksanstalten 46 000 000 37 988 000 Stöd till frivilliga försvars- organisationer 102 545 000 93 169 000 Summa 41 131 614 000 43 739 944 000 Avrundning mkr 41 132 43 740 Prop. 1999/2000:1 Utgifter 1998 Anslag 1999 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. 38 093 772 000 19 543 954 000 Fredsfrämjande truppinsatser 472 162 000 392 376 000 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckl. 0 20 058 828 000 244 586 000 235 900 000 Försvarshögskolan 30 765 000 26 357 000 427 258 000 434 640 000 131 356 000 129 934 000 Flygtekniska försöksanstalten 29 336 000 37 367 000 Stöd till frivilliga försvars- organisationer 101 969 000 102 396 000 Summa 39 531 204 000 40 961 752 000 Avrundning mkr 39 531 40 962 1998/99:1 Utgifter 1997 Anslag 1998 Det militära försvaret 37 475 000 000 37 354 000 000 1 233 661 000 231 750 000 Försvarshögskolan 24 882 000 36 603 424 072 000 428 667 000 123 811 000 137 343 000 Flygtekniska försöksanstalten 26 336 000 31 773 000 Stöd till frivilliga försvars- organisationer 98 770 000 101 971 000 Summa 38 406 532 000 38 285 540 603 Avrundning mkr 38 407 38 286 1 Ombrytning av anslag har fört med sig att utgifts- och anslags information på anslagsnivå inte är tillgänglig Prop. 1997/98:1 Utgifter 1995/96 Utgifter 1996 Anslag 1997 Försvarsmakten 40 379 621 000 23 418 530 000 38 333 826 000 Fredsfrämjande truppinsatser 1 264 262 000 895 798 000 472 526 000 Ersättning för kroppsskador 92 091 000 60 841 000 60 000 000 295 466 000 1 197 892 000 1 225 484 000 Försvarshögskolan 24 842 000 23 249 000 18 395 000 607 995 000 422 771 000 423 569 000 172 178 000 122 174 000 121 280 000 Flygtekniska försöksanstalten 32 323 000 27 540 000 30 710 000 Stöd till frivilliga försvars- organisationer 147 979 000 83 336 000 98 771 000 Summa 43 016 757 000 25 252 131 000 39 784 561 000 Avrundning mkr 43 017 25 252 39 785 1 Omfattar även gamla Vapenfristyrelsen Prop. 1996/97:1 Utgifter 1994/95 Anslag 1995/96 Försvarsmakten 35 681 652 000 55 639 601 000 Fredsfrämjande verksamhet (UD anslag B9) 836 294 000 1 1 181 500 000 Ersättning för kroppsskador 61 815 000 111 297 000 - 314 371 000 2 208 333 000 - 2 138 661 000 12 857 000 Försvarshögskolan 9 369 000 13 369 000 397 619 000 604 889 000 Försvarsforskning - ABC-stridsmedel 104 074 000 166 175 000 Stöd till frivilliga försvars- organisationer 98 770 000 148 157 000 Summa 37 536 587 000 58 192 216 000 Avrundning mkr 37 537 58 192 1 Uppgift saknas. Antas vara samma som anvisat belopp 1994/95 2 Under anslaget beräknas även kostnader för gamla Vapenfristyrelsen (1994/95) Prop. 1994/95:100 Utgifter 1993/94 Anslag 1994/95 Försvarsmakten 34 936 023 000 36 480 944 000 Fredsfrämjande verksamhet (UD anslag B9) 898 274 878 836 294 000 Ersättning för kroppsskador 66 353 882 74 198 000 1 000 1 000 1 294 915 000 1 000 Försvarets förvaltningshögskola 11 317 077 - 99 884 575 144 490 000 399 286 715 402 166 000 - 1 000 Försvarsforskning - ABC-stridsmedel - 109 234 000 Försvarshögskolan 8 324 000 8 970 000 Flygtekniska försöksanstalten 21 343 000 22 296 000 Flygtekniska försöksanstalten (avgiftsfinansierad) 1 000 1 000 205 Mynd. för avveckling av vissa verksamheter 1 000 1 000 Stöd till frivilliga försvars- organisationer 78 973 000 98 771 000 Summa 38 019 743 095 38 370 463 000 Avrundning mkr 38 020 38 370 Prop. 1993/94:100 Utgifter 1992/93 Anslag 1993/94 Försvarsmakten 34 377 007 650 35 466 878 000 Ersättningar för kroppsskador 70 266 000 70 463 000 Fredsfrämjande verksamhet (UD anslag B9) 382 082 316 996 141 000 Försvarsmaktens utlandsstyrka, m.m. 302 682 000 1 000 1 000 1 000 1 159 851 900 1 308 172 000 187 158 000 209 473 000 82 482 200 102 384 000 Försvarets förvaltningshögskola 17 170 300 16 895 000 362 873 620 386 221 000 - 1 000 Försvarsforskning - ABC-stridsmedel 478 631 939 465 647 000 Försvarshögskolan 8 314 900 8 553 000 4 091 000 5 031 000 Flygtekniska försöksanstalten 10 474 800 21 343 000 Flygtekniska försöksanstalten (avgiftsfinansierad) - 1 000 Deleg. Efterforskningsbyråns verksamhet 165 500 200 000 Summa 37 443 253 125 39 057 405 000 Avrundning mkr 37 443 39 057 Prop. 1992/93:100 Utgifter 1991/92 Anslag 1992/93 Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet 8 068 904 890 8 575 000 000 Arméförband: Anskaffning av materiel 3 527 864 715 3 283 400 000 Arméförband: Anskaffning av anläggningar 405 166 397 713 000 000 Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet 2 895 776 272 2 822 000 000 Marinförband: Anskaffning av materiel 3 161 962 081 2 587 000 000 Marinförband: Anskaffning av anläggningar 201 454 056 200 000 000 Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet 4 920 241 939 5 103 000 000 Flygvapenförband: Anskaffning av materiel 6 115 625 929 7 503 000 000 Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar 292 709 736 394 000 000 Operativ ledning: Ledning och förbandsverksamhet 950 301 627 1 Operativ ledning: Anskaffning av materiel 139 758 431 129 000 000 Operativ ledning: Anskaffning av anläggningar 106 317 000 54 000 000 Operativ ledning: Forskning och utveckling 80 644 104 141 000 000 43 099 000 44 700 000 1 000 1 000 1 128 667 696 1 151 500 000 341 184 318 354 700 000 177 310 145 204 200 000 78 629 752 83 600 000 Frivilliga försvarsorganisationer 144 600 000 155 700 000 Försvarets datacenter - 1 000 Ersättning för kroppsskador - 71 000 000 Flygtekniska försöksanstalten 9 471 000 9 969 000 Flygtekniska försöksanstalten: avgiftsfinansierad del 1 000 1 000 Försvarets mediecenter 1 000 1 000 Försvarets förvaltningshögskola 18 389 276 16 533 000 Försvarshögskolan 7 606 000 8 095 000 Försvarsmaktens utlandsstyrka m.m. 434 764 200 302 682 000 Fredsbevarande verksamhet (UD anslag B9) - 40 000 000 Summa 33 250 451 564 34 982 083 000 Avrundning mkr 33 250 34 982 Prop. 1991/92:102 (OBS! Ej budgetproposition) Utgifter 1990/91 Anslag 1991/92 Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet 9 163 150 411 7 733 360 000 1 Arméförband: Anskaffning av materiel 3 577 052 121 3 467 970 000 1 Arméförband: Anskaffning av anläggningar 503 872 578 525 970 000 1 Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet 3 210 513 075 2 674 910 000 1 Marinförband: Anskaffning av materiel 2 061 075 336 2 408 749 000 1 Marinförband: Anskaffning av anläggningar 224 494 132 176 750 000 1 Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet 5 226 Flygvapenförband: Anskaffning av materiel 6 315 682 381 6 051 913 000 1 Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar 430 741 357 257 490 000 1 Operativ ledning: Ledning och förbandsverksamhet 1 065 154 515 888 730 000 1 Operativ ledning: Anskaffning av materiel 145 915 933 143 925 000 1 Operativ ledning: Anskaffning av anläggningar 131 528 854 72 910 000 1 Operativ ledning: Forskning och utveckling 126 786 410 73 695 000 1 49 928 138 40 256 000 1 1 124 577 595 1 014 720 000 1 364 271 507 328 251 000 1 189 257 067 168 299 000 1 75 132 858 67 940 000 1 Frivilliga försvarsorganisationer 144 774 500 140 000 000 Försvarets datacenter 1 000 1 000 Gemensam försvarsforskning 447 477 115 443 090 000 1 : intäktsfinansierad del 1 000 1 000 Flygtekniska försöksanstalten 10 960 000 9 471 000 1 Flygtekniska försöksanstalten: intäktsfinansierad del 1 000 1 000 Försvarets mediecenter 1 000 1 000 Försvarets förvaltningshögskola 20 320 078 18 977 500 1 Försvarshögskolan 7 431 295 7 Kostnader i för FN-styrkor m.m. 39 204 898 41 922 500 1 FN-styrkors verksamhet utomlands 265 216 074 267 610 000 1 delegation vid NNSC i 4 862 198 5 290 000 Summa 34 925 430 337 31 403 282 000 Avrundning mkr 34 925 31 403 1 Anslag exklusive moms Underbilaga 2 Beräkningar utifrån regeringens redovisning av utgiftsutvecklingen inom olika politikområden: Bistånd, Hälsovård och sjukvård samt Förskola, skola och vuxenutbildning I bilaga 1 finns en sammanställning av regeringens redovisning av utgifter och anslag för enskilda anslag inom rättsväsendet och det militära försvaret. En liknande sammanställning har på grund av skäl som anges i rapporten (se avsnitt "Exempel på alternativ redovisning av resurser") inte genomförts för områdena Bistånd, Hälsovård och sjukvård samt Förskola, skola och vuxenutbildning. I nedanstående tabeller sammanställer revisorerna regeringens redovisning över hela områden i stället för enskilda anslag. Nackdelen med detta är att den egna kontrollen över vad regeringen valt att redovisa under de olika politikområdena minskar. Miljoner kronor, nominellt värde Anslag Budgetår Kalenderår 1991/92 13 871 a 1992/93 14 460 a 1993/94 12 960 a,b 1994/95 12 360 c 1995/96, 1996 13 360 c,d 13 360 c,d 1997 11 946 e 1998 12 418 e 1999 12 840 e 2000 14 299 e,b a) Källa: prop. 1992/93:100, bil. b) Föreslaget anslag c) Källa: prop. d) Omräknat (20040/18*12=13360) e) Källa: prop. Miljoner kronor, nominellt värde Anslag Utgiftsutfall Budgetår Kalenderår Budgetår Kalenderår 1994/95 16 800 e 1995/96, 1996 15 021 e,f 15 021 e,f ,f 1997 17 432 e,l 16 872 h 1998 16 387 h 17 525 i 1999 17 341 i 18 226 i,k 2000 18 108 i,l e) Källa: prop. f) Omräknat : 22532/18*12=15021, 25612/18*12=17075 g) Källa: prop. h) Källa: prop. 1998/99:1 i) Källa: prop. l) Anvisat anslag Förskola, skola och vuxenutbildning Miljoner kronor, nominellt värde Anslag Utgiftsutfall Budgetår Kalenderår Budgetår Kalenderår 1994/95 2 898 e 1995/96, 1996 3 337 e,f 3 337 e,f ,f 1997 4 400 h 1998 5 182 h 5 543 j 1999 6 902 j 6 829 j,k 2000 7 003 j,l e) Källa: prop. f) Omräknat : 5005/18*12=3337, 3990/18*12=2660 g) Källa: prop. h) Källa: prop. 1998/99:1 j) Källa: prop. l) Anvisat anslag Utdrag ur det europeiska nationalräkenskapssystemet 1995: , statlig konsumtion,