frsrdg · GO04RR9 · 2001-01-01 00:00:00 — att regeringen klarlägger SWEDAC:s tillsynsansvar för AB verksamhet. Revisorerna anser att det är angeläget att hålla fast vid de riktlinjer som tidigare uttalats av regering och riksdag, att minst samma krav ska gälla för den fortsatta besiktningsverksamheten vid som gäller för övriga aktörer på provnings- och kontrollmarknaderna. Mot bakgrund av ensamrätt att utföra kontrollbesiktning är det angeläget att även fortsättningsvis betona värdet av effektivitetsjämförelser. Revisorerna anser dock att tyngdpunkten i detta bör ligga på ett aktivt arbete med effektivitetsjämförelser inom företaget exempelvis genom systematiska jämförelser mellan stationer. Detta kan kompletteras med jämförelser med andra besiktningsföretag och motsvarigheter i andra länder, men slutsatsen av den studie som låtit genomföra är att sådana jämförelser försvåras av stora skillnader i förutsättningarna. AB har ett stort förtroendekapital hos fordonsägare. Det visar både andelen nöjda kunder och andra attitydundersökningar. Det är väsentligt att bibehåller detta förtroende eftersom bolaget har monopolställning i den helt övervägande delen av sin verksamhet. Mot den bakgrunden är det angeläget att upprätthåller det kvalitetsarbete som finns i bolaget. har frågan om marknaden för kontrollbesiktningar av motorfordon ska öppnas för konkurrens varit föremål för omfattande utredningsarbete och långvarig diskussion. Det har påverkat företaget i både positiv och negativ riktning. Till det positiva hör att rationaliseringar genomförts som ökat produktiviteten i företaget. har också arbetat aktivt för att förbättra kundbemötandet. Till det negativa hör att det funnits en viss osäkerhet om bolagets verksamhetsförutsättningar. Delvis som en följd av bolagets ambition att stå väl rustat inför en eventuell framtida situation med en öppen marknad har bolagets kärnverksamhet fått otillräcklig uppmärksamhet. Avgiften för kontrollbesiktning av personbil har varit under i stort sett . har konsumentprisindex ökat och den genomsnittliga timlönen med . har låga avgifter i en internationell jämförelse. Det har varit möjligt att hålla avgifterna låga genom ökad produktivitet i företaget och genom besparingar i verk Det kan även ha varit så att avgifterna egentligen var något för höga . medförde detta att kunde bygga upp en hög soliditet. har soliditeten sänkts genom att driftskostnader ökat kraftigt och koncernen redovisat ett negativt resultat. har stora investeringar i nya datasystem gjorts och handdatorer har introducerats. Modernare datasystem har medfört stora utvecklingskostnader och även extra utbildningsbehov hos personalen. Revisorerna anser att genomfört förändringar och modernisering av verksamheten utan hänsyn till budgetmässiga restriktioner. Ekonomiskt utrymme har intecknats genom att de avgiftshöjningar som föreslagit har förutsatts utan att de godkänts av regeringen. Revisorerna anser också att det är angeläget att ägarna, där staten är majoritetsägare, agerar med större långsiktighet och tydliga direktiv, så att en sådan ekonomisk utveckling som ägt rum inom inte uppkommer. Till följd av det försvagade resultatet har reducerat utbildningen av personal och eftersatt underhåll av lokaler. är detta ingen hållbar utveckling. Enligt revisorernas uppfattning är det angeläget att upprätthålla personalens kompetens för att säkerställa den tekniska kvaliteten i verksamheten. I syfte att följa upp regeringens och ägarnas direktiv om att jämföra bolagets effektivitet med bl.a. motsvarigheter i andra länder initierade en studie . jämfördes med bilprovningsverksamhet i , och . Revisorerna anser att det är svårt att dra slutsatser av studien. En svaghet är att metoden för effektivitetsmätningen inkluderar priset, genom att mäta intjäningsförmåga per resursinsats. Det innebär bl.a. att med detta mått skulle effektiviteten stiga om priset på besiktningen höjdes. Något som också försvårar jämförelser mellan företagen är att de har olika produkter i sin verksamhet. Besiktningsverksamheten, eller delar av den, borde avgränsas från företagens övriga produktion om jämförelser med ska bli meningsfulla. Eventuella framtida studier bör tydligare inriktas på produktivitetsjämförelser. har inga nya studier gjorts eller planerats för att följa upp regeringens och ägarnas direktiv när det gäller effektivitetsjämförelser. Det finns dock inom ramen för egen organisation ett omfattande underlag för jämförelser av effektivitet och produktivitet. Underlaget består av 175 stationer och den omfattande statistik som tas fram om verksamheten. "" är säkert redan en inspiration för medarbetare, plats- och distriktschefer att förbättra verksamheten i olika avseenden. Den återkommande redovisningen av resultaten leder också till åtgärder och handlingsplaner för att komma till rätta med för låga resultat. Det görs dock på central nivå ingen samlad analys av resultaten och av statistik över väntetider och arbetsproduktivitet. har måluppfyllelsen inom bolaget försämrats i förhållande till de verksamhetsmål som bolagsstämman fastställt. Revisorerna anser att mot denna bakgrund är det särskilt angeläget att samlat analysera måluppfyllelsen inom företaget. Revisorerna anser vidare att den allmänt uttalade ambitionen att ständigt förbättra produktiviteten borde utvecklas till ett aktivt arbete med frågor om verksamhetens produktivitet. Produktivitet ingår inte i "Femklövern" trots att det finns mått för produktiviteten vid stationerna. Skillnaderna i produktivitet mellan stationerna är stora. Organisatoriska frågor, ledning, motivation hos medarbetarna, lokalernas utformning och sammansättningen av stationernas förrättningar kan vara förklaringar till skillnaderna. Det skulle vara möjligt att göra intressanta jämförelser mellan stationerna för att dra nytta av goda erfarenheter och med dessa som underlag försöka förbättra produktiviteten hos stationer som ligger sämre till. Revisorerna bedömer att jämförande studier (s.k. benchmarking) inom inte utesluter jämförelser med andra organisationer, i och utomlands. Sannolikt är det dock lättare att dra nytta av jämförelser mellan stationer eftersom verksamheten vid dem är så lika. Genom att jämföra sig med andra kan en organisation bedöma potentialen för egna förbättringar. Jämförande studier kan ses som ett verktyg för löpande styrning av organisationen och för utveckling och förbättring av den verksamhet som bedrivs. De stora skillnaderna i väntetider mellan stationerna är också ett underlag för att analysera verksamheten. Så långa väntetider för fordonsägarna som förekommit är oacceptabla, vilket också ledning framhållit. Bolaget har redovisat en rad åtgärder för att komma till rätta med problemen. Revisorerna bedömer att det dessutom finns anledning att ändra nuvarande system för kallelse till kontrollbesiktning för att få en jämnare belastning över året. Det skulle vara till fördel både för fordonsägarna och för kapacitetsutnyttjandet inom företaget. AB bör även ges större möjligheter att planera sin egen produktion. Bolaget bör få ansvaret att, inom de ramar som fordonskungörelsen ger, styra när i tiden kallelse ska gå ut. Eftersom enligt lag har ensamrätt att utföra kontrollbesiktning av motorfordon m.m. behöver bolaget inte ackrediteras för denna del av verksamheten. Däremot har fått en s.k. kompetensbekräftelse av SWEDAC, vilket i praktiken motsvarar en ackreditering. SWEDAC har enligt lag ett tillsynsansvar men saknar sanktionsmöjlighet om tillsynen visar att det finns brister i verksamheten. SWEDAC anser att ansvaret borde formuleras så att SWEDAC får samma befogenheter gentemot som gäller för andra ackrediterade organ. Det skulle innebära att det blev möjligt att vidta konkreta åtgärder i det fall inte lever upp till de krav som ställts, t.ex. genom att stoppa verksamhet vid en station. I budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, utg. omr. 22) skriver regeringen att man har för avsikt att klarlägga frågor som bl.a. rör tillsyn, i samband med att man ser över bolagets framtida verksamhetsinriktning. Regeringen har ännu inte tagit något initiativ i denna fråga. SWEDAC skrev till regeringen om myndighetens oklara tillsynsansvar. Enligt uppgift till revisorerna kommer brevet och de frågor det aktualiserar att hanteras i utredningen om översyn av bestämmelserna inom fordonsområdet. Revisorerna tar inte ställning till om det finns skäl att formulera SWEDAC:s tillsynsansvar på ett annat sätt än i nu gällande lagstiftning. Enligt den information revisorerna har fungerar nuvarande samarbetsformer mellan och väl. Med anledning av uttalandet om att minst samma krav ska gälla för den fortsatta besiktningsverksamheten vid som gäller för övriga aktörer på provnings- och kontrollmarknaderna anser dock revisorerna att regeringen bör klarlägga SWEDAC:s tillsynsansvar. vill revisorerna betona att enligt vad som framkommit under revisorernas granskning har höga ambitioner och väl utvecklade rutiner när det gäller att arbeta med den tekniska kvaliteten i besiktningsarbetet. Avgränsningen av den konkurrensutsatta verksamheten att AB betydligt förbättrar kvaliteten i underlaget för att fördela direkta och indirekta kostnader inom företaget samt aktivt använder detta underlag för prissättning och prisjustering av konkurrensutsatta produkter, samt för strategiska beslut om produktsortimentet, att preciserade regler utformas för myndigheters och statligt hel- eller delägda monopolföretags näringsverksamhet på konkurrensmarknader. Granskningen av hur avgränsar den konkurrensutsatta verksamheten från monopolverksamheten har inriktats på hur kostnaderna för de produkter som produceras i moderbolaget fördelas mellan moderbolag och dotterbolag. Granskningen har omfattat verksamhet som redovisas i Test och (). Revisorerna har vid granskningen uppmärksammat att kostnaderna för de konkurrensutsatta produkterna, beräknade enligt den s.k. ABC-kalkylen, i flera fall är högre än priserna på de konkurrensutsatta produkterna. Men det finns också exempel på att priserna för en del produkter överstiger kostnaderna. Revisorerna bedömer att det finns faktorer som kan förklara skillnaderna mellan kostnaderna enligt ABC-kalkylen och produkternas priser. Alltför optimistiska bedömningar av försäljningsvolymer samt att det tar tid att introducera nya produkter och att detta inledningsvis också kräver extra satsningar är sådana förklaringar. Revisorerna har dock funnit att den s.k. ABC-kalkylen inte använts för prissättning och prisjustering av de konkurrensutsatta produkterna, samt för strategiska beslut om produktsortimentet. Revisorerna anser att ägnat dessa frågor otillräcklig uppmärksamhet. Det ska ses mot bakgrund av tydliga uttalanden i samband med beslutet om fortsatt ensamrätt för AB att utföra periodisk fordonskontroll. Enligt budgetpropositionen 1997 (prop. 1996/96:1, utg.omr. 22, bet. TU1, rskr. 115) är det nödvändigt att göra en avgränsning av de verksamheter inom ASB som ligger utanför den kontrollverksamhet som utförs med stöd av lag. re skriver regeringen att "Inkomster från monopolverksamheten får inte användas inom den konkurrensutsatta verksamheten". Ett ytterligare tecken på att bolaget inte ägnat frågorna tillräcklig uppmärksamhet är att underlaget för ABC-kalkylen, i form av t.ex. intervjuer och tidsfaktorer, inte uppdaterats. Det leder i sin tur till att det finns en osäkerhet om hur tillförlitlig ABC-kalkylen är. Trots dessa brister har hänvisat till ABC-kalkylen som underlag för att skilja mellan kostnader för den obligatoriska verksamheten och kostnader för konkurrensutsatta produkter. Enligt koncernen årsredovisning 1998 och 1999 har BTIAB redovisat ett svagt positivt resultat båda åren. Om man utgår i från de redovisade resultaten i årsredovisningarna kan hävdas att inkomster från monopolverksamheten inte använts inom den konkurrensutsatta verksamheten. En del av de konkurrensutsatta produkterna har resulterat i överskott som täckt förlusterna för andra produkter. upptäcktes dock vid valideringen av ABC-kalkylen att dotterbolaget gjort en förlust 1999 och således har en skuld till moderbolaget. Även om inkomster från monopolverksamheten inte skulle ha använts inom den konkurrensutsatta verksamheten anser revisorerna att förhållandena ändå inte är acceptabla eftersom för olika tjänster konkurrerar med olika företag. Det är inte samma företag som konkurrerar om marknaden för t.ex. besiktning av fordonsmonterade kranar, extra bromskontroller, Kontrollerad Bilverkstad eller konditionstester av begagnade bilar. Revisorerna ifrågasätter också det korrekta i att inte redovisa efterkontrollerna i dotterbolaget med anledning av att möter allt större konkurrens från ackrediterade verkstäder. har inte förrän sent informerats om de problem som funnits när det gäller prissättningen av de konkurrensutsatta produkterna. ledningsgrupp beslutade att se över och justera prissättningen på produkter inom BTIAB. Enligt är reglerna oklara vad gäller myndigheters och statliga monopolföretags rätt att driva näringsverksamhet på en konkurrensmarknad. har också framhållit svårigheterna med att fördela en myndighets eller ett bolags gemensamma kostnader på olika verksamheter. Revisorerna anser dock inte att dessa svårigheter ska hindra att ett bolag som har viss konkurrensutsatt verksamhet som ligger i linje med bolagets ändamål. Om ett monopolföretag som AB har möjlighet att producera tjänster inom områdena trafiksäkerhet, miljö och fordonsekonomi till lägre kostnader än konkurrenterna kan det medföra en samhällsekonomisk vinst att företaget erbjuder tjänsterna till låga kostnader och priser. Företaget måste då ha en mycket hög ambition när det gäller att fördela gemensamma kostnader på ett korrekt sätt så att inte misstankar uppstår om att korssubventionering förekommer. Denna uppgift är förvisso inte lätt. Det är svårt att rätt beräkna historiska kostnader för personalens kompetens. Det är också svårt att värdera den goodwill som ett monopolföretag kan ha skaffat sig samt prissätta den så att konkurrensneutralitet upprätthålls. Priserna för de konkurrensutsatta produkterna måste avspegla de totala kostnaderna eller täcka den långsiktiga självkostnaden. Bolaget måste också uppträda på ett sådant sätt att det inte uppkommer misstankar om att man missbrukar sin dominerande ställning till att konkurrera ut andra företag på samma marknad. Revisorerna anser att det är positivt att regeringen aviserat ett uppdrag till att föreslå regler för statliga myndigheters konkurrensutsatta verksamhet. Det finns skäl att även utforma regler för statligt hel- eller delägda monopolföretags näringsverksamhet på konkurrensmarknader. En ytterligare aspekt är om intressekonflikter kan uppstå som gör att oberoende kan ifrågasättas. Revisorerna anser att det är viktigt att är uppmärksam på denna fråga. Med den omfattning som den konkurrensutsatta verksamheten har haft och med styrelsens ökade inriktning på kärnverksamheten förefaller denna frågeställning mindre aktuell än när revisorerna beslutade att inleda granskningen av . Ägarnas styrning av bolaget att regeringen tar ställning till AB bolagsordning, att regeringen anger tydliga riktlinjer för AB avgiftssättning samt ser över formerna för beslut om avgiftssättningen, samt att regeringen utvecklar ägarstyrningen för samägda företag. Revisorerna har tidigare granskat statens roll som ägare av majoritetsägda bolag. Revisorerna framhöll då att det fanns behov av tydligare mål och styrning av sådana bolag. Granskningen av har omfattat frågan hur staten agerar som majoritetsägare av bolaget. Det övergripande syftet med AB verksamhet framgår av bolagsordningen. Föremålsparagrafen i bolagsordningen har successivt utvecklats. I ett konsortialavtal har delägarna kommit överens om hur bolagsordningen ska tolkas. Verksamhetsmål och avkastningskrav framgår av de ägardirektiv som bolagsstämman fastställde 1998. Revisorerna bedömer att det därmed finns tydligt fastställda mål för verksamheten. Som tidigare omnämnts har det ändå funnits en viss osäkerhet om bolagets verksamhetsförutsättningar. Att regeringen fortfarande inte godkänt den bolagsordning som antogs av bolagsstämman är också ett uttryck för att regeringen och staten som ägare varit otydlig när det gäller verksamhetens inriktning. En förklarande omständighet är att det funnits intressemotsättningar mellan bolagets ledning, staten och övriga ägare som gjort att bolaget blivit extra svårstyrt. Detta har framkommit i frågor om verksamhetens inriktning, i frågan om avgiftssättningen samt hanteringen av bolagets soliditet. För att förbereda för en situation då bolaget skulle vara konkurrensutsatt gjordes kraftiga rationaliseringar . Det innebar bl.a. att antalet anställda minskades betydligt. Dessa åtgärder förbättrade det ekonomiska resultatet och soliditeten ökade. beslutade AB extra bolagsstämma om en fondemission som ökade aktiekapitalet från 1 miljon till . Motivet var att öka företagets stabilitet inför den avreglering som väntades komma. Samma datum kom delägarna, i ett aktieägaravtal, överens om riktlinjer för vinstdisposition. Dessa riktlinjer i kombination med de positiva ekonomiska resultaten för bolaget medförde stora utdelningar baserade på utfallen . När bolaget fick en ny ledning 1995 fanns fortfarande en förväntning om att bolagets verksamhet skulle konkurrensutsättas och att verksamheten skulle utvidgas såväl internationellt som nationellt. Av affärsplanen 1999-2001 framgår också att det har funnits höga ambitioner att expandera verksamheten. Som framgår av revisorernas granskning har det ekonomiska resultatet försämrats kraftigt , som en följd av snabbt stigande kostnader och nominellt oförändrade besiktningsavgifter. redovisade bolaget en förlust. Förlusten har därefter vuxit ytterligare. kom ägarna överens om en ny utdelningspolicy. Den innebär att en procent av eget kapital, dock maximalt av årets vinst, ska delas ut . Den nya utdelningspolicyn begränsar möjligheterna till utdelning jämfört med de riktlinjer som antogs 1994. Bolaget hemställde hos regeringen om att få höja avgifterna för de periodiska fordonskontrollerna. Självkostnaderna hade beräknats med hjälp av den s.k. ABC-kalkylen. Bland annat hade det framkommit att priserna för besiktning av tunga fordon inte täcker kostnaderna för dessa förrättningar. För personbilar motsvarade priset ungefär självkostnaden. Regeringen beslutade att inte vidta någon åtgärd med anledning av bolagets förslag. I stället uppmanades bolaget att utforma förslag till hur fordonsägarnas kostnader för kontrollbesiktningar skulle kunna nedbringas. Som skäl för sitt beslut anförde regeringen att får ta ut avgifter som ska baseras på bolagets kostnader för tjänsten. Likväl har bolaget byggt upp en relativt god ekonomi, dvs. en hög soliditet. Mot den bakgrunden fann regeringen inte skäl att ändra avgifterna så som bolaget föreslagit. Styrelsen för AB presenterade ett förslag om satsningar på trafiksäkerhet och miljö som ett sätt att hantera bolagets höga soliditet. Satsningen skulle medfört temporära underskott som reducerat soliditeten. Ägarna har dock inte kunnat komma överens om en sådan lösning. I stället har soliditeten reducerats genom underskott i den löpande verksamheten. Revisorerna konstaterar att de privata ägarna fick hög utdelning i förhållande till sitt aktietillskott. Genom en ny utdelningspolicy har ägarna begränsat hur mycket som kan delas ut i förhållande till vinst och eget kapital. Så länge bolaget redovisar förlust kan, enligt både den tidigare och den nya policyn, ingen utdelning göras. Revisorerna konstaterar vidare att bolagets avgifter inte har varit anpassade till självkostnaderna. Eventuellt borde avgifterna varit lägre när bolaget kunde rationalisera verksamheten och därmed skapa överskott som både ökade soliditeten och gav utrymme för stora utdelningar. har det å andra sidan funnits skäl att höja avgifterna, i första hand för tunga fordon. Revisorerna anser att bolaget borde ha haft en bättre ekonomisk planering så att frågor om resultatets och soliditetens utveckling hade hanterats med en större framförhållning. Då hade drastiska besparingar och ryckighet i bolagets interna verksamhet kunnat undvikas. I ett bolag där volymerna och därmed intäkterna är bestämda i förväg borde det vara ovanligt lätt att förutse bolagets ekonomiska utveckling. Revisorerna anser att det behövs tydligare riktlinjer för avgiftssättningen när det gäller besiktningsverksamhet. En gammal princip för är självkostnadsprissättning. Det finns däremot inga riktlinjer för hur denna princip ska tillämpas. Enligt revisorernas uppfattning är det positivt att regeringen beslutade att ge i uppdrag att föreslå en ny modell för beräkningen av avgifter för den återkommande fordonskontrollen inom AB . I regeringens verksamhetsberättelse 2000 för företag med statligt ägande tas AB som exempel på företag där ägarutövningen är komplex. Regeringen skriver att ägarpolitiken måste vara olika beroende på om företagen är hel- eller delägda, om företag ska uppfylla särskilda samhällsintressen och om företag är lagstadgade monopol eller har ensamställning på marknaden. Revisorerna har tidigare granskat statens roll som ägare av majoritetsägda bolag. Revisorerna konstaterar att regeringen vidtagit åtgärder för att förbättra ägarstyrningen generellt för statligt hel- och delägda företag. I budgetpropositionen 1997 uttalade regeringen sin avsikt att utveckla ägarstyrningen i samverkan med de övriga delägarna till . Revisorerna anser att granskningen av AB tyder på att det finns behov av att utveckla ägarstyrningen när det gäller samägda företag. Det kan gälla t.ex. formerna för samverkan mellan ägarna, frågor om avgifter och utdelningspolicy. I regeringens verksamhetsberättelse redogör regeringen för de verktyg ägaren arbetar med: att se till att företagen har en styrelse vars kompetens och erfarenhet överensstämmer med de behov företaget har, att ställa krav på en snabbare och mer analytisk rapportering som möjliggör jämförelser med andra företag och externa analyser av företaget, samt att i samråd med företaget upprätthålla en optimal kapitalstruktur i företaget för att därigenom bl.a. öka fokuseringen på kärnverksamheten. Revisorerna anser att detta är viktiga områden för staten som ägare. I revisorernas tidigare granskning av staten som ägare var ett av de bolag som uppgav att staten inte ställer några direkta krav på redovisning av måluppfyllelsen när det gäller samhällsåtaganden (krav på tillgänglighet). Revisorerna uppfattar regeringens ambition, att ställa krav på en snabbare och mer analytisk rapportering, som att regeringen avser att kräva en tydligare redovisning av bolagets måluppfyllelse. Målen om fler flygande inspektioner och ökad trafiksäkerhet att regeringen bör överväga hur samordningsroll kan stärkas inom ramen för nuvarande organisation med självständiga polismyndigheter i länen samt att polismyndigheterna i samverkan med och analyserar skillnaderna mellan olika län när det gäller utfallet av de flygande inspektionerna, att , mot bakgrund av hur verket bedömer trafiksäkerhetseffekterna, får föreslå vilken omfattning verksamheten flygande inspektioner ska ha och att detta bekräftas i regleringsbreven, att även fortsättningsvis kvarstår som beställare av flygande inspektioner och betalar polisens merkostnader för verksamheten, samt att en ytterligare utglesning av kontrollbesiktningen övervägs. mål om 120 000 flygande inspektioner har aldrig uppfyllts. Nivån har legat på ungefär 90 000 inspektioner . Det var ett viktigt motiv till att revisorerna beslutade att granska organisationen för och genomförandet av verksamheten. Ett annat var synpunkter som framförts angående kontrollernas kvalitet och likformigheten i bedömningarna. Avvägningen mellan fordonskontroll på väg och periodisk fordonskontroll i besiktningshall har varit aktuell i flera sammanhang.