frsrdg · GO04RR9 · 2001-01-01 00:00:00 — Revisorerna ansåg också att även fortsättningsvis bör kvarstå som beställare av flygande inspektioner och betala polisens merkostnader för verksamheten. Vidare förslog revisorerna att en ytterligare utglesning av kontrollbesiktningen övervägs. Revisorerna konstaterade i rapporten att det finns stora skillnader mellan länen när det gäller utfallet av de flygande inspektionerna. Inom polisväsendet har ingen analys gjorts av vad skillnaderna beror på. Behovet av ökad samordning har framhållits från olika håll. Revisorerna berörde även medverkan och menade att den kan bidra till en större likformighet i bedömningarna. , , hade på revisorernas uppdrag undersökt trafiksäkerhetseffekterna av fordonskontrollen. VTI drog slutsatsen att i enbart en procent av de polisrapporterade olyckorna har fordonsbrister bidragit till olyckan. VTI föreslog också hur kunskapsunderlaget kan förbättras genom ytterligare studier. () anser att möjligheten till en stärkt samordningsroll redan finns inom ramen för den förändrade instruktionen för RPS. Polismyndigheterna i , län och stödjer revisorernas förslag om en samordnande roll för RPS. i län anser att polisen bör få ett självständigt ansvar för flygande inspektioner på väg. Man anser även att RPS bör meddela nödvändiga beslut för verksamheten till polismyndigheterna. i motsätter sig en ökad samordningsroll från om detta innebär direktiv om verksamheten till tid, plats och personalinsats. i läns uppfattning är att RPS med fördel torde kunna styra hela verksamheten på riksplanet och ha mandat att utfärda enhetliga regler. Polismyndigheterna i och instämmer i alla delar i revisorernas förslag. Även i delar revisorernas uppfattning. i motsätter sig att RPS operativt får samordna trafikverksamheten. i anser att det inte är lämpligt att utan ytterligare överväganden ge RPS samordnande operativa funktioner inom ett specifikt resultatområde. SWEDAC anser att ur rättssäkerhetssynpunkt är det viktigt att flygande inspektioner utförs på ett likformigt sätt oavsett var de utförs och att därför RPS samordningsroll bör förstärkas. anser att det behövs en gemensam ledningsfunktion för att komma till rätta med de allvarliga bristerna i dagens kontrollorganisation. Hur en sådan gemensam ledningsfunktion ska utformas och vilka befogenheter den ska ha, bör närmare utredas. konstaterar att har spridningen ökat ytterligare när det gäller utfallet av inspektionerna. Överenskommelserna mellan polisen och menar att om ska kvarstå som beställare måste långsiktiga avtal träffas för att garantera stabilitet för såväl verksamheten fordonskontroll på väg som för den ekonomiska ersättningen. Polismyndigheterna i län, och län anser att det tar att få fram avtalen med och att detta innebär svårigheter att planera verksamheten. i anser att de nationella överenskommelserna mellan och fastlagt för högt antal flygande inspektioner. anser att polisen i samråd med bör föreslå mål för trafikövervakningen inkl. flygande inspektioner och att regeringen i regleringsbrevet för polisorganisationen formellt bör fastställa dessa mål. i instämmer i revisorernas förslag och anser att det är naturligt att är beställare eftersom verket har det över gripande ansvaret för trafiksäkerheten och har en roll som föreskrivande myndighet. Även i anser att bör få föreslå omfattningen av verksamheten och att förslagen bör bekräftas i regleringsbreven. Polismyndigheterna i och delar revisorernas uppfattning. Ersättningen för polisens merkostnader menar att medel för fordonskontroll på väg bör anvisas över polisens anslag. Om så inte blir fallet måste ett långsiktigt bindande avtal tecknas. Polismyndigheterna i län, , , , län, , och delar uppfattningen att medel för fordonskontroll på väg bör anvisas över polisens anslag. efterlyser den långsiktiga ekonomiska strategin när man med halverade anslag tvingas att minska en uppbyggd och fungerande organisation för att eventuellt bygga upp den igen . Polismyndigheterna i , , och instämmer i revisorernas förslag, men påpekar att det är viktigt att betalar polisens fulla merkostnader för flygande inspektioner. i anser att revisorernas förslag om beställning och betalning av flygande inspektioner är bra, men kan bli ännu bättre med beställning från RPS och med "öronmärkta pengar" för verksamheten. , Polismyndigheterna i och anser att en eventuell utglesning av kontrollbesiktningen bör göras selektivt för olika fordonsslag. Polismyndigheterna i , , () och förordar ytterligare trafiksäkerhetsanalyser innan beslut tas om förändringar. i län anser att risken för att utsättas för flygande inspektion måste ökas om det blir mellan kontrollbesiktningarna. i anser att om en utglesning av kontrollbesiktningen ska övervägas bör man ha i åtanke att kvaliteten på en flygande inspektion sällan kan nå upp till samma nivå som en kontroll i besiktningshall. i anser att det finns skäl att minska den periodiska fordonskontrollen. tror inte att förslagen i rapporten kommer att lösa de problem som revisorerna uppmärksammat. Därför finns, enligt RRV, skäl att ånyo överväga ett system där dels besiktningsintervallen glesas ut, dels ett flexibelt och kundanpassat system införs för när kontrollbesiktningarna tidsmässigt ska göras. Flera polismyndigheter påpekar att det är av största vikt att förändra nuvarande system för kallelse till kontrollbesiktingen för att åstadkomma en jämnare belastning och därmed förkorta väntetiderna. i är positiv till att samlokalisera kontrollplatser för fordonskontroll på väg med stationer medan i län anser att förslaget inte är förankrat i verkligheten. Polismyndigheterna i län och menar att bör står för sina egna kostnader om man medverkar i verksamheten. i delar inte revisorernas bedömningar när det gäller teknikers medverkan eftersom vägkontroller med civil personal fordrar att polispersonal medverkar vid kontrollen. Revisorerna anser att mot bakgrund av remissvaren finns det inte anledning att i grunden förändra revisorernas förslag. Däremot finns det anledning att förtydliga förslagen på ett par punkter. Förslaget att förstärka samordningsroll är inte avsett att innebära att RPS ska leda det operativa arbetet. Däremot är det viktigt att RPS i betydligt större utsträckning än samordnar verksamheten. Regeringen bör överväga förslag om en gemensam ledningsfunktion för verksamheten. Flera remissinstanser, i första hand inom polisen, har förordat att medel för verksamheten anvisas över polisens anslag och att roll som beställare upphör. Revisorerna anser att det som framkommit i revisorernas granskning talar för att både och i högre utsträckning bör samverka med polisorganisationen för att få en större likformighet i bedömningarna både inom polisorganisationen och mellan polisen och . Revisorerna anser inte att något framkommit i remissvaren som talar för att ett överförande av det fulla ansvaret för verksamheten till polisen skulle lösa de problem som uppenbarligen finns inom verksamheten. Revisorerna föreslog i rapporten att omfattningen av de flygande inspektionerna bör fastställas i regleringsbreven för polisen och för . Det är viktigt att målen för verksamhetens omfattning stämmer överens med de medel som polisen har till förfogande för verksamheten. Det är också mycket viktigt att polisen ges möjlighet att långsiktigt planera sin verksamhet. Regeringen bör medverka till att finansieringen blir mer stabil så att hastiga neddragningar av det slag som inträffat inte upprepas. När det gäller förslaget att överväga en utglesning av kontrollbesiktningen anser revisorerna, vilket framgår av rapporten, att detta bör föregås både av ytterligare trafiksäkerhetsanalyser och av annat utredningsarbete. VTI:s två projektförslag är sannolikt lämpliga att genomföra, men det kan också finnas anledning att genomföra andra utvärderingar av den utglesning av kontrollbesiktningen som genomfördes . Vidare har revisorerna aldrig tagit ställning för att fordonsägare med väl underhållna fordon ska premieras genom att perioden till nästa kontrollbesiktning förlängs. Däremot menar revisorerna att detta förslag, som tidigare väckts av , bör prövas som ett alternativ bland flera tänkbara, i samband med att dessa frågor ut En ytterligare aspekt, som revisorerna menar bör beaktas i utredningsarbetet, är att bör få en större kontroll över sin egen produktion. Detta bör inte stå i motsats till att kallelseförfarandet blir så kundanpassat som möjligt. Enligt den information som revisorerna har arbetar redan med den utgångspunkten. Revisorerna förordar att i större utsträckning medverkar i de flygande inspektionerna. Revisorerna föreslår dock ingen förändring av nuvarande ordning, att förrättningsmannen som kan vara polis eller bilinspektör, kan biträdas av tekniker som förordnats av RPS. att regeringen bör överväga hur samordningsroll kan stärkas inom ramen för nuvarande organisation med självständiga polismyndigheter i länen samt att polismyndigheterna i samverkan med och analyserar skillnaderna mellan olika län när det gäller utfallet av de flygande inspektionerna, att , mot bakgrund av hur verket bedömer trafiksäkerhetseffekterna, får föreslå vilken omfattning verksamheten flygande inspektioner ska ha och att detta bekräftas i regleringsbreven, att även fortsättningsvis kvarstår som beställare av flygande inspektioner och betalar polisens merkostnader för verksamheten, att en gemensam ledningsorganisation för verksamheten med flygande inspektioner utreds, att en ytterligare utglesning av kontrollbesiktningen utreds. 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört i avsnitt 2.1 om bolagets verksamhet och effektivitet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört i avsnitt 2.2 om avgränsningen av den konkurrensutsatta verksamheten, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört i avsnitt 2.3 om ägarnas styrning av bolaget, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört i avsnitt 2.4 om målen om fler flygande inspektioner och ökad trafiksäkerhet. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit revisorerna (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit kanslichefen och utredningschefen (föredragande). Revisionsdirektör har varit ansvarig för ärendets beredning. Rapport 2000/01:2 , fordonskontrollen och trafiksäkerheten REVISORER TEL /rr 100 12 FAX Förord revisorer beslutade att granska AB och verksamheten flygande inspektioner på väg (förstudie /2000:6). Granskningen har omfattat hur AB följer upp verksamhetens effektivitet, ägarnas styrning av bolaget samt hur bolaget avgränsar sin konkurrensutsatta verksamhet från den verksamhet som bolaget bedriver med ensamrätt. Verksamheten flygande inspektioner på väg har också granskats. Dessutom har sambanden mellan kontrollbesiktning, flygande inspektioner och trafiksäkerhet studerats. Granskningen baseras på intervjuer och samtal med medarbetare inom AB , , , och polismyndigheterna, samt på intervjuer med representanter för AB ägare, på arbetsmaterial hos AB samt på dokumentinsamling. Den del av granskningen som gäller sambanden mellan kontrollbesiktning, flygande inspektioner och trafiksäkerhet bygger på en studie som revisorerna beställt av (). Granskningen har beretts i revisorernas tredje avdelning. Där ingår revisorerna ordförande (m), (), (), (), (), () och (). Inom revisorernas kansli har granskningsarbetet utförts av revisionsdirektör . Kanslichef och utredningschef har deltagit i arbetet. Rapporten beslutades av revisorerna i plenum . Aktiebolaget etablerades 1963. Bolaget har haft ensamrätt att utföra periodisk kontroll av motorfordon och släpvagnar till dessa sedan kontrollbesiktningen blev obligatorisk 1965. Syftet med bolagets verksamhet är att främja trafiksäkerhet och miljö i genom kontroll av fordonsstandarden. Sedan bildandet ägs bolaget av staten tillsammans med organisationer inom motorbranschen samt bilförsäkringsföretagen. Totalt utförs ca 5,5 miljoner besiktningar . arbetar också med rådgivning och information om trafiksäkerhet, miljö och fordonsekonomi. Den konkurrensutsatta verksamheten redovisas i fyra dotterbolag. AB har 2 300 medarbetare och 175 besiktningsstationer. Koncernens omsättning är . I budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) föreslog regeringen att AB monopol i fråga om kontrollbesiktningar skulle bibehållas. I budgetpropositionen berördes en rad frågor som verksamhetens effektivitet, hanteringen av konkurrensutsatt verksamhet samt ägarstyrningen. Vidare behandlades verksamheten flygande inspektioner på väg. Inom ramen för granskningen har de refererade delarna i budgetpropositionen 1997 följts upp. Dessutom behandlas frågor som gäller trafiksäker- hetseffekterna av fordonskontrollen. Bolagets verksamhet och effektivitet beslutade om fortsatt ensamrätt för AB att utföra återkommande fordonskontroll. I budgetpropositionen betonade regeringen att minst samma krav ska gälla för den fortsatta besiktningsverksamheten vid som gäller för övriga aktörer på provnings- och kontrollmarknaderna. Vidare uttalade regeringen att effektivitet bör jämföras med effektiviteten hos andra besiktningsföretag och hos motsvarigheter i andra länder. Hur genomfört denna jämförelse samt hur man arbetat med kvalitetssäkring och tillsyn har ingått i revisorernas granskning. Under den senare delen av har bolagets ekonomiska resultat kraftigt försämrats. uppgick AB resultat till -. Bakgrunden till det försämrade resultatet är bl.a. kraftigt ökade driftskostnader och att bolagets avgifter varit oförändrade under i stort sett . har konsumentprisindex ökat och den genomsnittliga timlönen med . Besiktningsprocessen har fördyrats till följd av mer omfattande kontroller samt investeringar och införandet av moderna IT-baserade hjälpmedel. hemställde bolaget om att få höja avgifterna för bolagets förrättningar. Hemställan avslogs av regeringen med hänvisning till bolagets höga soliditet. I stället anmodades bolaget att inkomma med förslag till sänkta avgifter. Bolaget har arbetat med fem målområden: kunderna, medarbetarna, nya affärer, resultatet samt den tekniska kvaliteten. har måluppfyllelsen försämrats för samtliga områden utom för den har uppmärksamheten inom bolaget allt starkare koncentrerats till bolagets kärnverksamhet. Nya affärer, som är ett samlingsnamn för försäljningen av konkurrensutsatta produkter, är inte längre ett målområde. Först ska andra mål uppfyllas som att reducera väntetiderna. har köerna hos ökat markant. mäter även produktiviteten i verksamheten. Generellt har produktiviteten ökat i företaget . Det finns dock stora skillnader mellan olika stationer. För att uppfylla krav på effektivitetsjämförelser initierade en studie . jämfördes med besiktningsföretag i , och . Till följd av att förutsättningarna för de olika företagens verksamhet är mycket olika är det svårt att dra några säkra slutsatser av studien. Inom finns väl utvecklade rutiner för att upprätthålla kvaliteten i besiktningsarbetet och för att så långt möjligt åstadkomma likformighet i bedömningarna. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) utövar tillsyn över verksamhet på samma sätt som SWEDAC utövar tillsyn över andra ackrediterade verkstäder. har SWEDAC bedömt att AB uppfyller kraven för den kompetensbekräftelse som bolaget fick 1996. att tyngdpunkten i det fortsatta arbetet med effektivitetsjämförelser ska ligga inom företaget genom systematiska jämförelser mellan stationer, att nuvarande system för kallelsen till kontrollbesiktning förändras för att åstadkomma en jämnare belastning över året och att AB får ansvaret att, inom de ramar som fordonskungörelsen ger, styra när i tiden kallelse ska gå ut, samt att regeringen klarlägger SWEDAC:s tillsynsansvar för AB verksamhet. Avgränsningen av den konkurrensutsatta verksamheten I samband med att beslutade om fortsatt ensamrätt för uttalades också att en klar avgränsning ska göras av de verksamheter som bedrivs i konkurrens. Sådana verksamheter bör bedrivas i dotterbolag. Revisorerna har granskat hur avgränsar den konkurrensutsatta verksamheten från monopolverksamheten. Granskningen har omfattat verksamhet som redovisas i Test och (), eftersom detta dotterbolags utbud produceras i moderbolaget. AB använder en s.k. ABC-kalkyl (Activity-Based-Costing) för bolagets produktkalkylering. ABC-kalkylen är en etablerad metod att fördela direkta och indirekta kostnader mellan olika produkter i ett företag. Kostnaderna beräknade enligt ABC-kalkylen är i flera fall högre än priserna på de konkurrensutsatta produkterna. Men det finns också exempel på produkter vars pris överstiger kostnaden. Det finns faktorer som kan för klara skillnaderna mellan kostnaderna enligt ABC-kalkylen och produkternas priser. ABC-kalkylen har dock inte använts som ett underlag för prissättning och prisjustering, samt strategiska beslut om produktsortimentet när det gäller de konkurrensutsatta produkterna. AB har inte ägnat tillräcklig uppmärksamhet åt dessa frågor. inleddes vid ett arbete med att definiera vilka närliggande produkter som tillhör kärnverksamheten. Dessa tjänster ska behållas i utbud, men en diskussion förs om hur man hårdare ska kunna avskilja denna del av verksamheten. ledning har sett över och justerat prissättningen på produkter inom BTIAB. har en del priser inom BTIAB höjts för att motsvara självkostnaderna. att AB betydligt förbättrar kvaliteten i underlaget för att fördela direkta och indirekta kostnader inom företaget samt aktivt använder detta underlag för prissättning och prisjustering av konkurrensutsatta produkter, samt för strategiska beslut om produktsortimentet, att preciserade regler utformas för myndigheters och statligt hel- eller delägda monopolföretags näringsverksamhet på konkurrensmarknader. Ägarnas styrning av bolaget Revisorerna har tidigare granskat statens roll som ägare av majoritetsägda bolag (skr. 1997/98:RR9). Revisorerna framhöll då att det fanns behov av tydligare mål och styrning av bolagen. Granskningen av har omfattat frågan hur staten agerar som majoritetsägare. Granskningen kan även ses mot bakgrund av att regeringen i budgetpropositionen 1997 uttalade att man hade för avsikt att utveckla ägarstyrningen i samverkan med övriga delägare i . Tydliga resultat- och avgiftsmål skulle fastställas och bolagets framtida verksamhetsinriktning ses över. Det övergripandet syftet med bolagets verksamhet framgår av bolagsordningen. Föremålsparagrafen i bolagsordningen har successivt utvecklats. I ett konsortialavtal har delägarna kommit överens om hur bolagsordningen ska tolkas. Verksamhetsmål och avkastningskrav framgår av de ägardirektiv som bolagsstämman fastställde 1998. Det finns därmed tydligt fastställda mål för verksamheten. Trots tydliga mål har det ändå funnits en viss osäkerhet om bolagets verksamhetsförutsättningar. Regeringen har ännu inte godkänt den bolagsordning som antogs av bolagsstämman , vilket är ett uttryck för att staten som ägare varit otydlig när det gäller verksamhetens inriktning. Intressemotsättningar mellan bolagets ledning, staten och övriga ägare har gjort att bolaget blivit extra svårt att styra. Detta har framkommit i frågor om verksamhetens inriktning, i frågan om avgiftssättningen samt hanteringen av bolagets soliditet. Revisorerna konstaterar att de privata ägarna fick hög utdelning i förhållande till sitt aktietillskott. Revisorerna konstaterar vidare att bolagets avgifter inte har varit anpassade till självkostnaderna. Eventuellt borde avgifterna varit lägre när bolaget kunde rationalisera verksamheten och därmed skapa överskott som både ökade soliditeten och gav utrymme för stora utdelningar. har det å andra sidan funnits skäl att höja avgifterna, i första hand för tunga fordon. Bolaget hemställde hos regeringen om att få höja avgifterna. Regeringen avvisade förslaget med hänvisning till bolagets höga soliditet. Styrelsen för AB har föreslagit satsningar på trafiksäkerhet och miljö som ett sätt att hantera bolagets höga soliditet. Satsningen skulle medfört temporära underskott som reducerat soliditeten. Ägarna har dock inte kunnat komma överens om en sådan lösning. I stället har soliditeten reducerats genom underskott i den löpande verksamheten. att regeringen tar ställning till AB bolagsordning, att regeringen anger tydliga riktlinjer för AB avgiftssättning samt ser över formerna för beslut om avgiftssättningen, samt att regeringen utvecklar ägarstyrningen för samägda företag. Målen om fler flygande inspektioner och ökad trafiksäkerhet I budgetpropositionen 1997 behandlades också verksamheten flygande inspektioner på väg. Regeringen gjorde bedömningen att det fanns brister både vad gäller samordning och måluppfyllelse. Revisorerna har granskat organisationen för och genomförandet av flygande inspektioner på väg. En viktig anledning till att granskningen görs är att mål om 120 000 flygande inspektioner aldrig uppfyllts. Nivån har legat på ungefär 90 000 inspektioner . Granskningen behandlar också frågor om trafiksäker- hetseffekterna av fordonskontrollen. Ökad trafiksäkerhet är det yttersta syftet med både den obligatoriska kontrollbesiktningen och med flygande inspektioner på väg. Flygande inspektioner görs för att kontrollera beskaffenhet och utrustning hos fordon som anträffas på väg. Flygande inspektion förrättas av bilinspektör eller polisman som fått förordnande av . Förrättningsmannen kan biträdas av tekniker som också förordnats av . uttalande regering och riksdag att intervallen för kontrollbesiktning skulle glesas ut och att i stället flygande inspektioner på väg skulle öka kraftigt. fick polismyndigheterna det operativa ansvaret för verksamheterna flygande inspektion samt kör- och vilotidskontroll inklusive kontroller i företag. har som ansvarig för trafiksäkerheten rollen som beställa re av inspektioner och kontroller. De bilinspektörer som utför flygande inspektion samt kontroll av yrkesförares kör- och vilotider överfördes 1995 från till polisväsendet. Inom polisväsendet fanns 85 bilinspektörer anställda . och träffar en ramöverenskommelse om trafikövervakning på väg. I överenskommelsen ingår en länsvis fördelning av flygande inspektioner och kör- och vilotidskontroller. Landets 21 polismyndigheter ansvarar för genomförandet och betalar polisväsendets merkostnader för verksamheten. Det finns stora skillnader mellan länen när det gäller utfallet av de flygande inspektionerna. Inom polisväsendet har ingen analys gjorts av vad skillnaderna beror på. Revisorerna pekar på några möjliga förklaringar. Från olika håll framförs behovet av ökad samordning. Trafikpolischeferna anser att trafikövervakningen är en verksamhet där kravet på enhetlighet är särskilt framträdande. Därför anser man att bör utfärda föreskrifter för verksamheten. har avtal med polisen om bl.a. uthyrning av tekniker. Användningen av tekniker från har minskat och uppgick till sju årsarbetare. I de utredningar som föregick nuvarande organisation för verksamheten förutsattes att skulle vara en part i verksamheten. Hos finns en stor kunskap och erfarenhet inom området. Om deltar kan en större likformighet åstadkommas i bedömningarna vid flygande inspektion respektive kontrollbesiktning. Vidare kan flygande inspektioner fungera som en uppföljning av arbetet i bilprovningshallen. Besiktningsmännen får också mer omväxlande arbetsuppgifter. , , har på revisorernas uppdrag undersökt trafiksäkerhetseffekterna av fordonskontrollen. VTI drar slutsatsen att i enbart av de polisrapporterade olyckorna har fordonsbrister bidragit till olyckan. VTI föreslår också hur kunskapsunderlaget kan förbättras genom ytterligare studier. att regeringen bör överväga hur samordningsroll kan stärkas inom ramen för nuvarande organisation med självständiga polismyndigheter i länen samt att polismyndigheterna i samverkan med och analyserar skillnaderna mellan olika län när det gäller utfallet av de flygande inspektionerna,