frsrdg · GO04RJ1 · 2001-01-01 00:00:00 — Professor , Freds- och Utvecklingsforskning, , fick också i uppdrag att förse områdesgruppen med ett diskussionsunderlag som presenterar de tre begreppen (kultur, säkerhet, hållbar samhällsutveckling) och deras genes samt vetenskapshistoriska kontext, men som också analyserar begreppens inbördes relationer i syfte att identifiera ett sammanhållet forskningsområde. Promemorian skall efter vidare diskussioner och modifieringar utgöra områdesgruppens programskrift och gemensamma grund i det fortsatta arbetet. Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället Inom områdesgruppen har hållits fem sammankomster, och två större internationella konferenser har genomförts. Vid årets första sammanträde rapporterade teknologie doktor om projektet påverkan på samhällsutvecklingen. anordnade områdesgruppen ett större, internationellt symposium på temat Cognition, Education and i . Efter hälsningsanförande av RJ:s ordförande, professor , inleddes konferensen av professor , , , , med en föreläsning på temat Metacognition and External Representations. Reader , Science, , kommenterade professor bidrag. fortsatte diskussionerna om hur IT-tekniken påverkar lärandets villkor och utmanar utbildningssystemet med föreläsningar av , Science, , och professor , , , . Kommentatorer var professor , , , och director . Andresen, , , . Den följande dagen fortsatte diskussionerna med forskare från olika inriktningar kring frågor runt centrala teorier om lärandet och den ökande IT-användningen inom utbildningssektorn. talade professor , , , och Programme Manager , in Education. Docent , , och professor , , , kommenterade. Därefter följde presentationer av professor , Media Laboratory, , professor , , . Dagen avslutades med ett bidrag av Director , Science, . Director , LEGO lab, , professor , , , och Associate Director , , , kommenterade. Den avslutande dagen inleddes av professor , , , med kommentarer från professor , , . Det sista föredraget hölls av professor , , . Kommentator var Director , , . Symposiet avslutades med en allmän diskussion. I organisationskommittén för symposiet ingick professor , Kognitionsforskning, , och professor , , , med doktorand , Kognitionsforskning, , som koordinator. Symposiet samlade ett 60-tal deltagare. En konferensrapport är under publicering. Vid sammanträdet presenterade docent och jämställdhetshandläggare , , projektet - kvalitet, kreativitet och jämställdhet. Vid höstterminens första möte, , talade professor , , , över ämnet Människan och hennes redskap: lärande och utveckling i ett sociokulturellt perspektiv. Vid en sammankomst presenterade professor , , , resultat från projektet principer för ledning och organisation. presenterades även en utredning om förutsättningarna för att i etablera en veckotidning för universitets- och forskningsvärlden. Tidningen har arbetsnamnet Mathesis och dess profil kan jämföras med Higher Education Supplement. Utredningsarbetet har genomförts av redaktör , biträdd bl.a. av professor och , Typ & Form. Vid sammanträdet presenterades även en "tidningsdummy". Projektidén har mötts av mycket positivt gensvar. I direkt anslutning till detta sammanträde deltog områdesgruppen i ett seminarium arrangerat av Kungl. varvid den nyinvalde utländske ledamoten professor , Secretary General of , , presenterade boken . Knowledge and the Public in an of Uncertainty. Boken utkommer på , . Det andra större internationella symposiet gick av stapeln i , under . Syftet med symposiet var att diskutera forskningsprojektet of Higher Education Reform. Projektet behandlar de förändringar som skett inom högre utbildning i , och . Under symposiet diskuterades och kommenterades den komparativa studien av utvecklingen i de olika länderna av internationella forskare och administratörer vid svenska universitet och högskolor. Symposiet öppnades av direktör , därefter presenterades studien av projektledaren, Reader , , . kommenterades av professor , Wissenschaftliches Zentrum für Berufs- und Hochschulforschung, , och rektor emeritus , . Frågor kring akademiska värderingar och akademisk identitet diskuterades sedan av , , , och docent , , . Därefter belystes förändringarna i universitetsstrukturen av professor , Wirtschaftsuniversität, , och förra rektorn, professor , . belystes utvecklingen på politisk nivå av professor , och in Research and Higher Education, , och , in Education and Research (), . Symposiet avslutades med en diskussion mellan olika företrädare för svenska universitet och högskolor: rektorerna på , , , , , och Per Thullberg, , samt förre universitetsdirektören , . Diskussionen leddes och sammanfattades av direktör . Symposiet planerades och organiserades av professor emeritus , . Cirka 60 personer deltog. Avslutningsvis riktade professor , Director, , , ett varmt tack till de svenska finansiärerna av projektet representerade av statssekreterare , , professor , förutvarande huvudsekreterare för Rådet för forskning om universitet och högskolor, samt direktör , . Vid årets avslutande möte för områdesgruppen, som hölls , presenterade professor , av utbildning och forskning (), SISTER:s verksamhet och framtidsplaner. Den kulturvetenskapliga beredningsgruppen gjorde en studieresa till och på inbjudan av en av ledamöterna i gruppen Godelieve Laureys, professor i skandinavistik vid i . Besöket inleddes med en mottagning i professor hem, där gruppen fick tillfälle att sammanträffa med ambassadör i och företrädare för universitet och näringsliv. inleddes sedan med att professor . De Leenheer presenterade i och direktör orienterade om RJ:s verksamhet. Därefter gavs ett smakprov på aktuell forskning i juridik (), agrarhistoria (professor ) och pedagogik (professor ). Efter en inledande presentation av bröderna konstnärskap förevisade professor den stora polyptik som går under benämningen Gentaltaret på plats i katedralen Till lunchen anslöt rektor, professor . Eftermiddagen ägnades åt . Efter en introducerande översikt över institutionens historia och aktuella profil av professor gav sex doktorander och två seniora forskare korta presentationer av sin pågående forskning om alltifrån svenska lyrikdebutanter till "multimedial svenskundervisning". besöktes () i . Besöket vid denna institution, som stöds av Riksbanksfonden, arrangerades av direktör . Sex forskare orienterade om aktuella politiska, ekonomiska och kulturella frågor inom EU, däribland CEPS:s direktor som höll en föreläsning om EMU i relation till positionering i frågan. gjordes ett kortare studiebesök vid . Här gav rådets föreståndare en presentation av EU:s ramprogram för forskning. Forskning om förhållande till nazismen, Nazityskland och Förintelsen Regeringen inbjöd företrädare för historieforskningen och några forskningsfinansiärer till överläggning angående ett planerat uppdrag till () att starta ett forskningsprogram om förhållande till nazismen, Nazityskland och Förintelsen. RJ deltog i överläggningen genom ordföranden professor och docent . I samband därmed överlämnade RJ en PM till vice statsminister och utbildningsminister där stiftelsen redogjorde för sitt ända betydande stöd till forskning rörande under (SUAV) och efterföljande projekt. I PM:n uppmärksammades särskilt den stora forskningskonferensen i 1995 som hölls med anledning av femtioårsfirandet av slut. Vid denna konferens, som finns dokumenterad i en bok redigerad av professor , summerades och värderades tidigare forskning inom fältet, som flera framåtsyftande forskningsuppgifter skisserades. RJ konstaterade att stiftelsen inom ramen för sin vanliga forskningsstödjande verksamhet återkommande mottar ansökningar, som med olika fokus tar upp problem med anknytning till historia . Enligt RJ:s mening borde kvalificerade forskningsansökningar rörande detta problemområde prövas och i förekommande fall stödjas inom stiftelsens ordinarie verksamhet. Mot den bakgrunden förklarade sig RJ gärna vilja delta som observatör i den programgrupp inom som rådet i linje med regeringens direktiv förväntades tillkalla. erhöll ett regeringsuppdrag i frågan och tillkallade en planeringsgrupp för programmet under ordförandeskap av professor , . RJ har representerats i gruppen av docent . RJ mottog under årets ansökningsomgång sammanlagt sju ansökningar rörande förhållande till nazismen, Nazityskland och Förintelsen. Styrelsen beslutade vid sammanträdet att bevilja docent , , anslag med för de två inledande åren av projektet och den europeiska historiekulturen. Härutöver har styrelsen beviljat till att ordna, förteckna och registrera Judiska församlingens arkiv i , som därmed blir tillgängligt för forskning. I detta sammanhang kan det också erinras om att RJ stöder ett Judaica-projekt vid som syftar till att registrera all litteratur i om judisk historia och kultur som finns vid universitetsbiblioteken i och samt Judiska församlingens bibliotek i . har deltagit i finansiering av symposier. Till att börja med skedde detta i form av årliga anslag. Symposieverksamheten kan numera helt finansieras med avkastningen från en särskild symposiefond inom . Denna fond började byggas upp 1979 genom en grunddonation i form av ett treårigt anslag från , genom bidrag och royalties från egen informationsverksamhet samt genom fyra årliga bidrag från . Symposieverksamheten leds av en kommitté med representanter för de fem Nobelkommittéerna, , och med verkställande direktör som ordförande. har 118 Nobelsymposier genomförts. De har ägnats vetenskapliga genombrottsområden av central kulturell eller samhällelig betydelse och har fått en mycket stark internationell ställning. Förutom det årliga driftstödet till kollegiet har RJ även givit bidrag till genomförandet av den tredje vinterskolan för yngre forskare. Temat detta år var Doing. färdigställdes det av Wallenbergstiftelserna finansierade "". I anslutning till styrelsesammanträdet kom det nya huset att tas i anspråk för sitt ändamål. Det skedde i form av en enkel ceremoni i huset. Den mer högtidliga invigningen kommer att äga rum . höll RJ:s ordförande professor ett mycket uppskattat föredrag med titeln "Professional Competence, Scholarship and Culture: A Dilemma for " i kollegiets bibliotek. och dess områdesgrupp för forskning om kunskapssamhället anordnade ett symposium i vid vilket forskningsprojektet of Higher Education Reform var föremål för kritisk granskning och diskussion. De fem böcker som publicerats från projektet - nationella studier av förändringar som skett i högre utbildning i , och och slutligen den komparativa studien - analyserades och kommenterades av representanter såväl för det internationella forskarsamhället som för ledarskap vid universitet och högskolor. Projektet och dessa böcker har presenterats och granskats i : vid of the Consortium of () i Bowness samt vid ett seminarium i , arrangerat av The UK"s och for Research into Higher Education (SRHE). Vidare hölls i kring detta projekt ett seminarium vid i , arrangerat av Norsk senter for forskning i ledelse, organisasjon og styring. Vid detta symposium uttrycktes samstämmigt värdet av att kunskaper från detta projekt gavs en vidare spridning. Mot den bakgrunden har det tett sig naturligt att det i årets verksamhetsberättelse ges en något utförligare presentation av detta projekt som erhållit publikationsstöd av RJ. I nu gällande stadgar för RJ anges att "hinder föreligger inte mot att tillskott till stiftelsens medel kan ske i form av donation från enskild". En sådan donation erhölls 1992 från hemmansägaren , Fagerdal, . Donationen ingår nu i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJ:s övriga tillgångar. Värdet av donationen uppgår till . Avkastningen skall av RJ delas ut i form av treåriga forskarstipendier (s.k. post doc. stipendier) till yngre forskare vid () i för vetenskapliga studier av åldrande och åldersrelaterade sjukdomar. Nuvarande stipendiat fram till är , , . Ytterligare en donation erhölls vid slutet av 1994 och med ett tillägg från . De nya donationerna uppgick till och skall liksom den tidigare donationen ingå i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJ:s övriga tillgångar. Det samlade marknadsvärdet uppgår till . Avkastningen av den nya donationen skall av RJ delas ut i form av treåriga forskarstipendier (s.k. post doc. stipendier) till yngre forskare vid i för vetenskapliga studier av sjukdomar under de tidiga barnaåren. Nuvarande stipendiater intill är , barnendokrinologiska lab., , , , , , , och , , ; alla fyra är knutna till . avled efter en kort tids sjukdom. uppnådde den aktningsvärda åldern av . Alla dessa år, utom de fyra första, var han bosatt i sitt hem i Fagerdal. Han kom i vuxen ålder att överta hemmanet, ett arv som han synnerligen väl förvaltade. Hans båda donationer hade vid utgången av föregående år vuxit till mer än det dubbla värdet. Han har genom sin generositet bidragit till att ca 10 framstående forskare vid kunnat ägna sig åt forskning inom geriatrik och pediatrik. Donators namn kommer för alltid att vara förknippat med de stipendier som utdelas ur dessa fonder. Att stipendieutdelningen och härtill kopplade föreläsningar skedde i gladde . Han gladde sig likaledes över de kontakter han fick genom stipendiaterna och deras handledare. De fint handskrivna breven från honom visade vilket stort värde han satte på att få höra om forskningens framsteg. Det är lätt att instämma med fondens förre direktör när han verksamhetsberättelse framförde forskarsamhällets varma tack till . instiftades 1993 och skall, enligt styrelsens beslut, sträcka sig till utgången av . Enligt detta skall RJ göra en avsättning så att penningvärde kan delas ut . Ändamålet för är att genom stipendiering främja ett ömsesidigt forskarutbyte inom . skall ge möjlighet dels för yngre disputerade svenska forskare att resa och vistas i en framstående europeisk forskningsmiljö, dels för yngre europeiska forskare att vara verksamma vid en svensk forskningsinstitution. Vid en prisceremoni i uppmärksammades fyra mottagare av stipendierna ur . , , som forskar vid , dels vid , Technology and Medicine, dels vid in , Science and Technology. , , som fick sitt stipendium för att resa till för att där forska om fusioner och uppköp samt entreprenörskap. , für Klinische Pharmakologie, som utnyttjar sitt stipendium för forskning vid , , enheten för molekylär toxikologi. Härutöver utdelades stipendium till den danska stipendiaten , Sekretariat för Børnekultur netværk, Lærerhøjskole, . Hon utnyttjar sitt stipendium för att forska vid etnologiska institutionen, . Stipendierna (vardera) överlämnades av dotter . Juryn för urval av de svenska stipendiaterna bestod av professorerna (ordf.), , och med verkställande direktören som föredragande. Den tredje stipendiaten utses efter förslag från fristående europeiska forskningsstiftelser med anknytning till den s.k. , vars styrelse nominerar en kandidat varefter RJ:s presidium fattar det definitiva beslutet. Genom de donationer som överlämnats till RJ för att där samförvaltas med grunddonationen närmar sig RJ liknande större fonder i bl.a. , och . Denna form för samförvaltning, som dessa fonder ger prov på, bidrar till effektiv förmögenhetsförvaltning, som professionell fördelning av anslag till vetenskaplig forskning kan garanteras. slutade i euforins tecken. började i euforins tecken. Kurserna på världens aktiemarknader fortsatte att rusa i höjden. började placerarna drabbas av eftertankens kranka blekhet. Luftslotten kring IT, Internet och e-handel började sjunka ihop och visade sig i stor utsträckning likna kejsarens nya kläder. Kursfallen i teknologisektorn drog med sig även andra sektorer och branscher. började även mer reala faktorer att verka i negativ riktning. En allmän avmattning i den amerikanska ekonomin blev alltmer tydlig. Frågan började ställas om var på väg mot en recession eller om det skulle vara möjligt med en s.k. mjuklandning. (Oron för den amerikanska ekonomin fick bl.a. den amerikanska att sänka sin s.k. styrränta - en sänkning som genomfördes mitt emellan två ordinarie policymöten.) slutade i moll. Så föll t.ex. den svenska aktiemarknaden och den teknologitunga Nasdaq-börsen i med . började stiftelsen att successivt minska sin aktieportfölj för att i någon mån mildra effekterna av en allmän nedgång av aktiekurser. Någon större exponering mot IT, Internet och e-handel har stiftelsen aldrig haft. Försäljningslikviderna användes för att successivt bygga upp en kassahållning. Farhågorna om en allmän dämpning av den amerikanska ekonomin fick framför allt de amerikanska obligationsräntorna att sjunka. steg dollarkursen till tidigare oanade höjder. /november kostade en US-dollar mer än . Stiftelsen hade icke obetydliga belopp placerade i obligationer denominerade i US-dollar. sålde stiftelsen sin kvarvarande fastighet i , . Försäljningen resulterade i en realisationsvinst om . disponerar lokaler i en egen fastighet vid i Lärkstaden i . börjar kansliet att bli trångbott. För att möjliggöra en fortsatt expansion och ett mer rationellt hanterande av det omfattande pappersflödet förvärvades ytterligare en fastighet, som efter en viss renovering skall utnyttjas av stiftelsens kansli. Den förvärvade fastigheten ligger ett kvarter från den nuvarande. Såväl aktie- som obligationsförsäljningarna ledde till en omfattande ökning av kassahållningen, som uppgick till nästan . började en del av kassahållningen att användas till att köpa kortfristiga räntebärande värdepapper. Av stiftelsens totala tillgångar om (värderade till marknadsvärden) utgjorde vid utgången av andelen aktier (vid utgången av 1999), andelen fastigheter () och andelen räntebärande tillgångar (). Tillgångar i utländsk valuta uppgick till (). Utfallet av stiftelsens placeringsverksamhet återspeglas i resultaträkningen. Summan av alla inkomster inklusive realiserade vinster/förluster med avdrag för löpande kostnader benämns i resultaträkningen "Resultat före beviljade forskningsmedel". Detta årsresultat uppgår för till . uppgick det till . Stiftelsens ränteintäkter blev något större än året innan - mot - medan aktieutdelningarna endast ökade marginellt. De försäljningar som skett i såväl aktie- som obligationsportföljen har resulterat i realisationsvinster - netto räknat - om (året innan). Stiftelsens fastigheter gav ett överskott - inklusive realisationsvinsten från försäljningen av USA-fastigheten - om ca mot året innan. Av årets bokföringsmässiga resultat om har använts till forskningsmedel medan återstoden förts till vinstregleringsfonden. Stiftelsen har i princip tre olika slag av tillgångar - aktier, obligationer och fastigheter - som alla är utsatta för värdeförändringar. Till detta kommer att vissa delar av stiftelsens tillgångar är denominerade i utländsk valuta. Förändringar i valutakurser påverkar därför värdet på stiftelsens tillgångar uttryckt i svenska kronor. Den ekonomiska redovisningen för en verksamhet som Jubileumsfonds skulle vara ofullkomlig om den inte kompletterades med värdeförändringarna av tillgångarna - "Förändring av ej realiserade vinster" i resultaträkningen. minskade de orealiserade vinsterna med (för hade de orealiserade vinsterna ökat med ). Övervärdet (marknadsvärdet minus det bokförda värdet) i aktieportföljen minskade med medan övervärdet i obligationsportföljen steg med . För stiftelsens fastigheter kan ett ökat övervärde om noteras. Stiftelsen gör normalt en avsättning i det reala bokslutet till stiftelsekapitalet som motsvarar penningvärdets försämring. uppgår denna avsättning till 37 942 tkr. Från resultaträkningen (och de olika noterna) kan en sammanställning göras som enbart består av finansiella poster. Dessa poster har grupperats i en tablå efter typ av tillgång (se s. 54). För stiftelsens fastigheter redovisas ett totalt resultat om . Detta ger en förräntning om räknat på fastighetsvärdet vid årets ingång. Stiftelsens aktieportfölj däremot gav ett negativt resultat om eller . De räntebärande tillgångarna gav för ett positivt resultat om eller . Det finansiella resultatet skall belastas med finansiella kostnader i form av räntekostnader och finansiella omkostnader. Det samlade finansiella resultatet för anges i tablån till vilket motsvarar en förräntning om räknat på eget kapital vid årets ingång. Det finansiella resultatet (plus vissa andra intäkter om ) skall täcka forskningsmedel om samt administrationskostnader om . Årets totalresultat räcker inte för att täcka detta utan vinstregleringsfonden har belastats med . Finansiellt resultat (tkr) Tillgång Intäkt/kostnad 2000 1999 Fastigheter Inkomster 47.509 47.540 Realisationsvinster 16.559 - Avskrivning -7.410 -7.061 Övriga kostnader -16.709 -14.437 Förändring av ej realiserade vinster 101.997 76.857 Summa fastigheter 141.946 102.899 Aktier Utdelningar 54.197 53.541 Realisationsvinster 1.491.735 754.664 Förändring av ej realiserade vinster/förluster -1.851.315 2.348.370 Summa aktier -305.383 3.156.575 Bankmedel Ränteintäkter 41.146 14.047 Valutakursvinst/förlust 39.286 -9.418 Certifikat Ränteintäkter 326 - Obligationer Ränteintäkter 105.938 114.084 Realisationsvinster/förluster 18.878 27.415 Förändring av ej realiserade vinster/förluster 113.273 -152.117 Summa räntebärande tillgångar 318.847 -5.989 Räntekostnader -5.272 -5.365 Finansiella omkostnader -5.221 -27.041 Finansiellt resultat 144.917 3.221.079 Den finansiella verksamheten - i sammandrag fick Stiftelsen nya stadgar, som innebar att stiftelsen blev en självständig finansiell aktör. I denna nya skepnad startades verksamheten med ett kapital om 1,5 mdr. därefter har ytterligare donationer om drygt 1,5 mdr erhållits. Vid utgången av uppgår stiftelsens eget kapital - förmögenhet - till närmare 9 mdr. har de årliga forskningsmedlen ökat från till . Alla dessa har inte varit finansiellt goda - feta - år. , 1990 och 1994 t.ex. var mycket magra år. Även var finansiellt sett ett magert år. Stiftelsen har dock aldrig behövt redovisa med röda siffror. Nedan redovisas - i form av stapeldiagram - utvecklingen av tre grundläggande finansiella storheter - den årliga avkastningen, årliga beviljade forskningsmedel samt eget kapital. Total avkastning i % av eget kapital vid årets ingång Beviljade forskningsmedel (mkr) Eget kapital (mkr) Resultaträkning (tkr) Not 2000 1999 Stiftelsens intäkter Aktieutdelningar 54.197 53.541 Ränteintäkter 1 147.410 128.131 Resultat fastigheter 2 39.949 26.042 Resultat från avyttring av finansiella instrument 3 1.510.613 782.080 Övriga intäkter 4 46.444 511 Stiftelsens kostnader Finansiella omkostnader 5 -5.221 -27.041 Administrationskostnader 6 -18.226 -16.801 Räntekostnader 2 -5.272 -5.365 Övriga kostnader 7 - -9.418 Resultat före beviljade forskningsmedel 1.769.894 931.680 Förändring av ej realiserade vinster 8 -1.636.045 2.273.110 Avsättning för bevarande av stiftelsekapitalets realvärde 9 -37.942 -16.245 Real ökning av eget kapital före beviljade forskningsmedel 95.907 3.188.545 Balansräkning (tkr) Not Bokförda värden Marknads-värden Bokförda värden Marknads-värden Tillgångar Anläggningstillgångar Materiella anläggningstillgångar Fastigheter 10, 11 458.484 848.500 392.888 674.500 Andelar i fastighetsbolag - - 33.569 39.976 Inventarier 12 1.021 1.021 713 713 Summa materiella anläggningstillgångar 459.505 849.521 427.170 715.189 Finansiella anläggningstillgångar Obligationer 13 1.507.752 1.616.921 1.782.047 1.777.943 Aktier 14 3.922.262 5.336.424 3.351.701 6.617.177 Summa finansiella anläggningstillgångar 5.430.014 6.953.345 5.133.748 8.395.120 Summa anläggningstillgångar 5.889.519 7.802.866 5.560.918 9.110.309 Omsättningstillgångar Övriga fordringar 15 95.428 95.428 3.862 3.862 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 16 30.931 30.931 43.281 43.281 Certifikat 148.921 148.921 - - Kassa och bank 1.582.868 1.582.868 704.778 704.778 Summa omsättningstillgångar 1.858.148 1.858.148 751.921 751.921 Summa tillgångar 7.747.667 9.661.014 6.312.839 9.862.230