frsrdg · GO04JO1 · 2001-01-01 00:00:00 — har förståelse för de praktiska problem som detta kan medföra med tanke på att antagningsprocessen pågår. Det är dock verkets förhoppning att universitet och högskolor ändå skall ha möjlighet att vidta nödvändiga åtgärder. Genom underhandskontakter stod det klart att universitet och högskolor inte skulle följa uppmaning. Arbetet med den utredning som nämndes i brevet påbörjades och utfördes i samverkan med universitet och högskolor och VHS. Resultatet av arbetet blev klart och innebar att arbetsgruppen föreslog att en ändring av föreskrifterna borde göras när det gäller värdering av utländska gymnasiebetyg och att en expertgrupp skulle tillsättas med uppgift att föreslå principer för värdering av sådana betyg (se bilaga 4, s. 20-21; här utelämnad, JO:s anm.). En sådan expertgrupp tillsattes och har lagt fram förslag till principer för värdering av utländska betyg. Förslaget övervägs inom . Med anledning av anmodan har ställt två frågor till de universitet och högskolor som avses i anmälan. Följande högskolor som nämns i anmälan har undantagits på grund av att de är enskilda utbildningsanordnare och därmed inte skyldiga att följa högskoleförordningens regler: , i och . Följande högskolor har undantagits på grund av att de inrättades först den : Högskolan på och . De frågor som ställdes var: 1.har lärosätet vid antagningen till tillämpat de nya omräkningstabeller för vissa utländska betyg som avses i anmälan? 2.om så är fallet, vad är lärosätets skäl för att tillämpa dessa nya tabeller trots uppmaning till universitet och högskolor att inte tillämpa tabellerna vid antagningen till ? Lärosätenas svar framgår av bifogad remissammanställning (bilaga 5; här utelämnad; JO:s anm.). har, trots påminnelse, inte inkommit med svar. De flesta universitet och högskolor har tillämpat de nya omräk- ningstabellerna vid antagningen till högskoleutbildning . har svarat att lärosätet inte tillämpat de nya 2000/01:JO1 tabellerna. har uppgivit att högskolan tillämpade de nya omräkningstabellerna vid det första urvalet , men att man därefter korrigerade meritvärdena i enlighet med uppmaning. och högskolor som tillämpat de nya tabellerna har uppgivit att man följt en rekommendation från SUHF att, då särskilda skäl förelåg, överväga antagning av berörda sökande som inte antagits i första respektive andra urvalet. har för tillämpningen av särskilda skäl hänvisat till vad utbildningsministern anförde i brev till rektorerna . Några högskolor har uppgivit att alla sökande med de aktuella betygen har antagits till sitt förstahandsval. Flertalet lärosäten har anfört att beslut att slå samman två urvalsgrupper gjorde det nödvändigt att justera omräkningstabellerna för bl.a. betyg från internationell och fransk baccalaureate, eftersom sökande med gamla svenska gymnasiebetyg och sökande med utländska betyg skulle konkurrera inom samma urvalsgrupp. Betygen från de två nämnda utländska utbildningarna har varit för högt värderade. Av rättviseskäl var det nödvändigt att tillämpa de nya skalorna . Vissa lärosäten har anfört att uppmaning kom alldeles för sent för att kunna beaktas i antagningen . har påpekat att vad gäller fransk baccalaureate har kontakter mellan VHS och skolan2 funnits och skolan har väl känt till att skalan varit under omarbetning , vilket också har framgått av tidigare s.k. bedömningshandböcker. Vissa lärosäten har påpekat att det i antagningsfrågor inte är ovanligt med beslut och ändringar med kort varsel även från regeringen och . tekniska högskolan (KTH) har anfört följande. Det är angeläget att alla svenska universitet och högskolor i vissa frågor tillämpar samma grundprinciper. Värdering av utländska betyg är en sådan fråga. KTH:s grundinställning till frågan om de nya omräkningstabellerna skulle tillämpas redan vid antagningen var att så inte borde ske. Denna synpunkt framfördes till SUHF . Vid KTH sker antagning till den grundläggande högskoleutbildningen genom VHS och samordnad antagning förutsätter, enligt KTH:s mening, att berörda universitet och högskolor kan enas i principfrågor av nu aktuellt slag. Enligt muntliga uppgifter från VHS ansåg flertalet universitet och högskolor att de nya omräkningstabellerna borde tillämpas. Mot bakgrund av detta och vad som ovan sagts accepterade KTH tillämpningen av de nya omräkningstabellerna. har anfört bl.a. följande. Vikten av tidiga beslut skall understrykas. För att universitet och högskolor skall kunna informera presumtiva sökande krävs en framförhållning . Sökmaterial och information produceras normalt /november för kommande läsår. +|JVNROHYHUNHWV \WWUDQGH )|UXWVlWWQLQJDUQD I|U DWW PHGGHOD I|UHVNULIWHU RP YlUGHULQJ DY XWOlQGVND EHW\J LQI|U K|VWWHUPLQHQ startade sin verksamhet . Vissa verksam- hetsgrenar övertogs från VHS, bl.a. vissa internationella frågor. En ny uppgift var att verket skall utöva tillsyn över universitet och högskolor. När regeringen lade fram tillträdespropositionen stod det klart att 2 i Saint Germain-en-Laye, också skulle få till uppgift att utfärda vissa föreskrifter för antagning till högskoleutbildning. Exakt vilka bemyndiganden verket skulle få blev dock inte klart när ändringarna i högskoleförordningen kom från trycket. Vad gäller värdering av utländska betyg nämndes inte sådana betyg särskilt i tillträdespropositionen. en rapport till regeringen att verket skulle utfärda de övergripande prin- ciperna för värdering av utländska betyg och att de mer detaljerade bestämmelserna för varje särskilt land hörde hemma i en bedömnings- handbok som ses över . För att universitet och högskolor skall kunna hantera förändrade regler i antagningen till högskoleutbildning måste reglerna beslutas i så god tid att ändringar kan göras i datorprogram och informationsmaterial tryckas. VHS sida har anförts att ändringarna bör meddelas i förväg. Ändringarna i högskoleförordningens tillträdesregler 1996 meddelades den Det innebar att var tvunget att forcera arbetet med att ta fram de föreskrifter som verket enligt bemyndiganden i förordningen skulle meddela. Det var absolut nödvändigt att föreskrifterna meddelades inför antagningen till . Frågor om urval och behörighet till högskoleutbildning är komplicerade. Verket ansåg att det inte var acceptabelt att besluta om föreskrifter efter Med den begränsade tid som därmed stod till verkets förfogande var det inte möjligt att fullständigt reglera de frågor som gällde värdering av betyg. Med vetskap om att det fanns en s.k. utländsk bedömningshandbok som tillämpades av universitet och högskolor vid värderingen av utländska betyg, valde verket att, förutom att ange hur betyg på ämnen som lästs in i skall hanteras, ange att betyg från en utländsk gymnasieutbildning (motsvarande) överförs till en skala som är gemensam för alla utländska gymnasieutbildningar. skulle därmed samma värdering tillämpas som vid +|JVNROHYHUNHWV nWJlUGHU XQGHU I verksamhetsplan angavs att verket bl.a. skulle vidareutveckla verkets föreskrifter på tillträdesområdet. uppgifter på tillträdesområdet är, förutom att utfärda föreskrifter och utöva tillsyn, att i vissa fall medge att universitet och högskolor tillämpar andra villkor än de som finns angivna i högskoleförordningen och verkets En annan uppgift som kom att bli mycket tids- krävande för den personal som handlägger tillträdesfrågor var att informera studievägledare vid universitet och högskolor och vid gymnasieskolor och komvux om de nya tillträdesreglerna. att helt dominera arbetet. De nya tillträdesreglerna var även föremål för debatt och uppmärksamhet från allmänhetens och politikernas sida. skoleverket regeringens uppdrag att, efter samråd med universitet och högskolor, redovisa erfarenheterna av de nya tillträdesreglerna. ledde till att två rapporter gavs in till regeringen Sammantaget innebar detta att det var praktiskt omöjligt för Hög- skoleverket att i enlighet med verksamhetsplanen vidareutveckla verkets Ytterligare föreskrifter om värdering av betyg meddelades därför inte . Däremot fann verket, med tanke på den kritik som riktats mot att utländska betyg placerats i en egen grupp vid urval på betyg, att det var nödvändigt att ändra föreskrifterna i 6YHULJHV XQLYHUVLWHWV RFK K|JVNROHI|UEXQGV DUEHWVJUXSS I|U GHQ XWOlQGVND 2000/01:JO1 EHG|PQLQJVKDQGERNHQ hade kännedom om att det fanns en arbetsgrupp tillsatt av SUHF som kontinuerligt möttes för att diskutera frågor om värdering av utländska betyg. Någon information till verkets ansvariga för tillträdesfrågor lämnades dock inte. Vissa lärosäten har påpekat att en medarbetare från deltog i arbetsgruppen. Denna medarbetare deltog emellertid i sin egenskap av expert på utländska utbildningar. Medarbetaren, som arbetar på verkets internationella avdelning, hade deltagit i arbetet med den utländska bedömningshandboken , dvs. såväl på UHÄ som på VHS. Vid bildandet av flyttades personalen på internationella avdelning över till . Det var naturligt för medarbetaren att fortsätta sitt arbete i arbetsgruppen. Medarbetaren har dock inte till uppgift att arbeta med tillträdesfrågor som sådana på . +|JVNROHYHUNHWV nWJlUGHU VHGDQ I|UlQGULQJDUQD L GHQ XWOlQGVND EHG|PQLQJVKDQGERNHQ EOHY NlQGD I|U YHUNHW När SUHF, genom rektorn vid , hade meddelat att värderingen av vissa betyg ändrats på ett för enskilda oförmånligt sätt, kallade verket företrädare för universitet och högskolor samt VHS till ett möte. klargjorde vid detta möte att verket ansåg att de nya omräkningstabellerna inte borde tillämpas vid antagningen till . Eftersom inte fick gehör för sina synpunkter, skickade verket ett brev till samtliga universitet och högskolor med besked om verkets uppfattning i denna fråga. Med facit i hand kan ifrågasättas om inte borde ha utnyttjat sin föreskriftsrätt på området och beslutat att de gamla omräknings- tabellerna skulle gälla vid antagningen till . Skälet till att detta inte gjordes är dels att verket hade förhoppningen att universitet och högskolor skulle inse det olämpliga i att ändra omräkningstabellerna med så kort varsel, dels att inte kunde bedöma om det var praktiskt möjligt att göra de nödvändiga ändringarna under pågående antagningspro- cess. Vissa lärosäten har också i sina svar till verket anfört att verkets upp- maning kom för sent för att kunna beaktas vid antagningen. $QWDJQLQJVP\QGLJKHWHUQDV DJHUDQGH Av inkomna svar från universitet och högskolor framgår att de flesta universitet och högskolor tillämpade de nya omräkningstabellerna, trots uppmaning att inte göra det. Att en värdering av betyg kan behöva förändras är i och för sig naturligt, men det förhållandet att förändringen meddelades endast före sista dag för anmälan till högskolestudier är enligt mening inte acceptabelt. Enskilda som avser att söka till universitet och högskolor måste få besked om ändringar som innebär försämringar av de meritvärden som de konkurrerar med vid urvalet. Universitet och högskolor har anfört att det var nödvändigt att göra de aktuella förändringarna på grund av beslut att slå samman gruppen för utländska betyg med gruppen för äldre svenska gymnasiebetyg. Skälet för detta har angivits vara att det annars skulle vara orättvist för sökande med svenska gymnasiebetyg om vissa utländska betyg är övervärderade. Därför har förändringen behövt göras redan vid antagningen till . anser inte att lärosätenas skäl varit tillräckliga för att med så kort varsel tillämpa aktuell ändring. kommer givetvis att ta lärdom av det inträffade och vara 2000/01:JO1 mer vaksamt vad gäller åtgärder från lärosätenas sida som kan leda till att enskildas rättigheter åsidosätts. Verket avser också att i så stor utsträckning som möjligt utnyttja de medel som lagstiftaren givit för att tillvarata enskildas intressen. +|JVNROHYHUNHWV DQVYDU undandrar sig inte det egna ansvaret för det inträffade. Genom att i föreskrifter endast ange att betyg från en utländsk gymnasie- utbildning skall överföras till en skala som är gemensam för alla utländska gymnasieutbildningar, har verket i praktiken överlämnat på antagnings- myndigheterna, dvs. universitet och högskolor, att ta ställning till hur värderingen av sådana betyg skall gå till. Självfallet måste sådana regler finnas för att lärosätena skall kunna hantera sökande med utländska gymnasiebetyg i urvalet till högskoleutbildning. måste dock konstatera att verket inte haft möjlighet att inför antagningen till meddela de nödvändiga bestämmelserna och att verket tvingades prioritera andra uppgifter inom tillträdesområdet. +|JVNROHYHUNHWV nWJlUGHU Verket vill framhålla att det är en svår uppgift att meddela övergripande föreskrifter för värdering av utländska betyg. Värdering av sådana betyg har gjorts , men principerna har aldrig återgivits i föreskrifter. Såsom framgår av bifogad PM av (bilaga 4; här utelämnad; JO:s anm.) föreslog den arbetsgrupp som tillsattes av i samband med att brevet skickades ut till universitet och högskolor att en expertgrupp tillsätts för att utarbeta principer för värderingen av utländska betyg. Denna expertgrupp har överlämnat ett förslag som övervägs inom verket. Någon ändring av verkets föreskrifter kommer inte att vara möjlig att genomföra inför antagningen till . Skälet till detta är främst de tidsaspekter som anförts från VHS. Det är givetvis angeläget att meddelar föreskrifter om värdering av utländska betyg . Vad gäller värderingen av de aktuella betygen finns det anledning att påpeka att med största sannolikhet inte kommer att meddela föreskrifter som innebär en annan värdering än den som tillämpats vid antagningen till . För att utarbeta föreskrifterna är beroende av de experter på området som finns i landet. Dessa experter är de som har anlitats av SUHF för att utarbeta de nya omräkningstabellerna. Någon tveksamhet om det riktiga i den nya värderingen har inte framkommit, varken från experternas eller från antagningsmyndigheternas sida. yttrade sig över remissvaret. I sitt beslut anförde -2 $QGUp följande. har i sitt remissvar under rubriken bestämmelser redogjort för de författningar och föreskrifter som är relevanta i ärendet. Jag finner inte skäl att för egen del göra något annat tillägg till denna redogörelse än att konstatera att vissa ändringar har gjorts sedan remissvaret gavs in. Sålunda ändrades bl.a. beteckningen av 8 kap. och av bilaga 4 i högskoleförordningen (1993:100) till 7 kap. respektive bilaga 3 (jfr förordning (1998:1003) om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ). Någon förändring av innehållet av betydelse för detta ärende har inte skett. är, enligt myndighetens instruktion, inte bara central myndighet för universitet och högskolor med offentlig huvudman. också central myndighet för enskilda anordnare av utbildning på högskole- nivå vilka får statsbidrag eller har tillstånd att utfärda examina. av anordnare står dock inte under min tillsyn. Anmälan till den del den riktar sig mot högskolor som inte har en offentlig huvudman, närmare bestämt , i samt Högskolan i , föranleder därför inte någon åtgärd från min sida. har ifrågasatt om revideringen av omräkningstabellerna gjordes i behörig ordning och av behörigt organ. remissvar framgår att tabellerna ingår i den utländska bedömningshandbok som utarbetats på uppdrag av (SUHF), som är ett samarbetsorgan mellan universitet och högskolor. står inte under JO:s tillsyn. Utredningen i denna del ger mig inte heller i övrigt anledning att göra något uttalande. Vid antagningen till hade varje universitet och högskola, i enlighet med bestämmelsen i 8 kap. 19 § högskoleförordningen, i dess lydelse före , att självständigt besluta om antagningen, inom ramen för de urvalskriterier som meddelats genom och med stöd av högskolelagen och högskoleförordningen. nya föreskrifter om de s.k. kvotgrupperna skulle studenter med utländska gymnasiebetyg, som tidigare placerats i en egen kvotgrupp, fr.o.m. antagningen till placeras i samma grupp som studenter med slutbetyg från äldre svenska utbildningar i gymnasieskolan. Förutom föreskrift om att betyg från en utländsk gymnasieutbildning skulle överföras till en skala som var gemensam för alla utländska gymnasieutbildningar, fanns ingen föreskrift om hur dessa betyg Det ålåg sålunda de olika läroanstalterna att själva besluta om hur denna värdering skulle göras. Utredningen visar att flertalet universitet och högskolor valde att tillämpa de nya omräkningstabellerna vid Det finns inte underlag för mig att påstå att dessa läroanstalter handlade felaktigt i formellt hänseende. nya föreskrifter om de s.k. kvotgrupperna synes ha varit den främsta orsaken till att de nya omräkningstabellerna tillämpades redan vid antagningen till . Flera lärosäten har enligt angivit att den nya indelningen av grupperna gjorde det nödvändigt att av rättviseskäl tillämpa de nya tabellerna. borde verket närmare ha undersökt vilka konsekvenser den nya indelningen av grupperna kunde komma att få innan föreskrifterna meddelades. måste ha legat nära till hands att anta att värderingen av de utländska gymnasiebetygen skulle kunna få en annan betydelse när dessa skulle bedömas i samma grupp som svenska betyg. Jag har förståelse för om studenter med utländska gymnasiebetyg har upplevt sig orättvist drabbade av att de nya omräkningstabellerna kom att tillämpas med så kort varsel. Som 2000/01:JO1 har anfört bör enskilda som avser att söka till universitet och högskolor få besked om ändringar som innebär försämringar av de meritvärden som de konkurrerar med vid urvalet. Jag förutsätter därför att numera är mer uppmärksamt på denna typ av frågor, till undvikande av en sådan bristande framförhållning beträffande antagnings- reglerna som har uppenbarats i detta ärende. har i sitt remissvar under rubriken inför antagningen till redovisat att verket beslutade om föreskrifter om standardbehörigheter (HSVFS 1996:21) som trädde i kraft . beslutades med stöd av bemyndiganden i 8 kap. 8 § andra stycket och 9 § första stycket högskole- förordningen, i dess lydelse efter , då förordningen (1996:984) om ändring i högskoleförordningen (1993:100) trädde i kraft i fråga om bl.a. de delar som avsåg nämnda bemyndiganden. Förordningen utkom från trycket , dvs. som Högskole- verket fattade beslut om föreskrifterna. föreskrifter utkom från trycket . Detta innebär att utfärdade föreskrifter med stöd av bemyndiganden i en förordning som ännu inte hade trätt i kraft. Föreskrifterna skulle visserligen träda i kraft först efter tidpunkten för förordningens ikraftträdande vad avser relevanta bemyndiganden. Förfarandet väcker ändå den mer allmänt principiella frågan om lämpligheten i att en myndighet meddelar föreskrifter innan den har ett formellt bemyndigande att göra det. Jag finner dock inte skäl att i detta ärende uppehålla mig närmare vid denna fråga. Vad som i övrigt förekommit i ärendet föranleder inget uttalande från min sida. Ärendet avslutas med den kritik, såvitt avser , som ligger i det ovan anförda. En kursföreståndare vid vid universitet har efterforskat vem som lämnat vissa uppgifter i en Fråga om lagligheten respektive lämpligheten av den vidtagna åtgärden (Dnr 216-1999) gjordes en utvärdering av en kurs på vid . Vid utvärderingen ombads studenterna bl.a. att gradera lärarnas insatser på en femgradig skala, där betyget 1 stod för inte alls tillfredsställande och betyget 5 stod för mycket tillfredsställan- de. Vid genomgången av de ingivna svaren kunde konstateras att en av lärarna erhållit betyget 1 med kommentaren verkar inte kunna något om de områden hon pratat om, onödig lärare. På de blanketter som tillhandahölls för utvärderingen fanns inte något utrymme för angivande av personuppgif- ter. Sådana uppgifter hade inte heller lämnats av den student som haft anmärkningar på läraren. Däremot fanns på blanketten en begäran om att ange ålder och kön samt tidigare vid avlagda poäng. efter det att kursutvärderingen genomförts kontaktades två studenter av kursföreståndaren och examinatorn som ville få reda på vem som hade skrivit de negativa omdömena om läraren. begärde i en anmälan till JO att JO skulle granska om hantering av kursutvärderingen varit i överensstämmelse med gällande regler. ifrågasatte därvid såväl lagligheten som lämpligheten i att efterforskat vem som lämnat uppgifter i kursutvärderingen, vilken hade genomförts på ett sådant sätt att studenterna med fog ingetts uppfattningen att uppgifterna lämnades anonymt. Anmälan remitterades till rektor för för utredning och yttrande. anförde i ett yttrande, beslutat av tf. rektor , följande. Rektor för har anmodats att inkomma med utredning och yttrande över vad som framförs i anmälan till JO. Med bifo- gande av redogörelse 990125 från universitetslektorn får universitetsledningen härmed anföra följande. $OOPlQW RP NXUVXWYlUGHULQJDU YLG 8PHn XQLYHUVLWHW Kursutvärdering för kvalitetsutveckling och verksamhetsuppföljning skall göras av alla kurser vid enligt ett beslut av universitetssty- relsen (dnr 500-2146-90). Av beslutet framgår bl.a. att utvärderingar skall göras av alla fristående kurser, linjekurser och linjeut- bildningar inom grundutbildningen vid från och med läs- 2000/01:JO1 /92. Vidare sägs att kursutvärderingarna skall vara ett av flera underlag vid institutionernas och linjenämndernas planering och utveckling av utbildningar. Terminologin är sedermera ändrad. Enligt 6 kap. 1 § högskoleförordningen (1993:100) skall all grundläggande utbildning be- drivas i form av kurser. Kurser får sammanföras till utbildningsprogram.) Intentionen är att studenterna skall motiveras och uppmuntras att delta i kursutvärderingsarbetet. Kursgivande institution är ansvarig för att utvärde- ringar av kurser planeras, genomförs och följs upp i samarbete med studen- terna. Resultaten av kursutvärderingarna skall sparas i lämplig form och fin- nas tillgängliga. Fakultetsnämnderna har det övergripande ansvaret för att lämpliga kursutvärderingsprogram utarbetas och genomförs, var och en inom sitt ansvarsområde. De har också att följa upp och stimulera utvecklingen av dessa kursutvärderingsprogram. Det finns dock inga generella föreskrifter om hur kursutvärderingarna skall genomföras, och praxis varierar följaktligen mycket mellan olika institutio- ner och ämnesområden. Den vanligaste formen torde vara enkäter riktade till studenterna efter avslutad kurs eller genomgånget program. Det bedrivs också på försök kursutvärdering som gruppintervjuer med studenter. Det skall framhållas att det pågår ett omfattande, kontinuerligt arbete för att förbättra kvaliteten på undervisningen vid , och i detta arbete ingår också utveckling av olika former för utvärdering av utbildningen. Så till exempel har den av universitetsstyrelsen tillsatta kommittén för kvali- tetsfrågor vid som en av uppgifterna i sitt handlingspro- gram satt upp att, i samarbete med studentkårerna och PU-enheten, utarbeta en policyskrift om kurs- och programutvärdering. Skriften skall fungera som underlag för diskussioner om hur systemet med kursutvärde- ringar kan och bör utvecklas . $QRQ\PW HOOHU LQWH Det råder delade meningar bland såväl lärare som studenter om huruvida kursutvärderingar skall göras anonymt eller inte. De som förordar anony- mitet hävdar att det är nödvändigt för att studenterna skall våga uttrycka sin ärliga mening och inte hålla inne med eventuellt kritiska synpunkter av rädsla för repressalier från lärarnas sida i form av sämre betyg, etc. Lärare som anser att värderingarna inte skall vara anonyma menar att dessa därigenom förlorar i värde. Syftet med en kursutvärdering är att inhämta studenternas erfarenheter och uppfattning av uppläggning och genomförande av en kurs för att med utgångspunkt därifrån eventuellt kunna förändra och förbättra utbildningen under kommande kurser. Tonvikten skall alltså läggas på bedömning av kursen inte av lärarna som personer. Av erfarenhet vet lärarna att studenter lägger sig mera vinn om att formulera och motivera sina synpunkter, om de också förväntas uppge sina namn.