frsrdg · GO04JO1 · 2001-01-01 00:00:00 — Med anledning av en anmälan mot läns allmänna försäkringskassa meddelade -2 3HQQO|Y ett beslut med följande innehåll. har anfört synpunkter på utformningen av en skrivelse från för- säkringskassan, daterad . Hon har därvid anfört i huvudsak följande. Skrivelsen saknar titel och dess innebörd är otydlig. Rubriken ger inte någon vägledning om vilka rättsverkningar skrivelsen har. Vidare kan det ifrågasättas om omprövningshänvisningen är korrekt utformad. I den står: Även kan överklaga beslut till länsrätten från den dag då beslutet meddelades. Det kan sättas i fråga vad som avses med ordet även. Ärendet har remitterats till läns allmänna försäkringskassa, som har svarat genom direktören . I remissvaret har återgivits ett yttrande av chefen för lokalkontoret, . Av remissvaret framgår till att börja med sammanfattningsvis följande. Skrivelsen var avsedd som en kommuniceringsskrivelse inför ett beslut rörande sjukpenning. Skrivelsen saknar inledning och är i övrigt otydligt formulerad. Det finns vidare sakfel i texten. Det stycke som skulle tala om att K.D. hade möjlighet att höra av sig har olyckligtvis fallit bort. I stället har en omprövningshänvisning kommit med. K.D:s kritik vad gäller utformningen av skrivelsen är berättigad. Den uppfyller inte det krav på enkelhet som kan ställas. Skrivelsen är svår att förstå och ger upphov till osäkerhet om den är avsedd som ett kom- municerings- eller beslutsbrev. Dessutom innehåller skrivelsen sakfel. Härefter har anfört följande angående utformningen av den aktuella omprövningshänvisningen. Upplysningen har nedanstående lydelse. Om du inte är nöjd med detta beslut kan du begära att kassan prövar ärendet igen. I så fall skall du skriva till kassan och begära omprövning av beslutet. Skrivelsen måste vara hos från den dag du tog emot beslutet. I skrivelsen bör du ange följande: -Namn, personnummer, postadress och telefonnummer. -Vilket beslut du vill ha omprövat. -Vilken ändring du önskar och vilka skäl du har för ändring av beslutet.Skrivelsen skall vara undertecknad av dig eller ditt ombud. Om ombud har undertecknat bör fullmakt för ombudet sändas med. Ytterligare upplysningar kan du få hos . 5LNVI|UVlNULQJVYHUNHW NDQ |YHUNODJD I|UVlNULQJVNDVVDQV EHVOXW WLOO OlQVUlWWHQ LQRP WYn PnQDGHU IUnQ GHQ GDJ Gn EHVOXWHW PHGGHODGHV instämmer i K.D:s kritik mot omprövningshänvisningens utformning. har uppenbarligen förstått upplysningen så, att hon hade möjlighet att välja mellan att begära omprövning och att överklaga, eftersom det står att även kan överklaga beslutet. Erfarenhetsmässigt förekommer det inte sällan att enskilda, som klagar på 2000/01:JO1 ett tjänstemannabeslut av här aktuellt slag rubricerat klagoskrivelsen som Såsom förstår innebörden av 21 § andra stycket FL, finns det inget rättsligt krav på att underrättelsen skall innefatta upplysning om hur annan än den enskilde kan angripa beslutet. Skulle Riksförsäkrings- verket överklaga blir ju detta förhållande då uppenbart för den enskilde genom kommuniceringsförfarandet vid domstolen. finner vidare, att informationen om verkets processuella ställning kan ifrågasättas även utifrån kravet på lättbegriplighet i uttryckssätt, som finns stadgat i 7 § FL. Då formuleringen uppenbarligen kan leda till att den enskilde kan riskera att få den helt felaktiga uppfattningen, att han har möjlighet att välja mellan att begära omprövning och att överklaga ett tjänstemannabeslut av här aktuellt slag har kontaktat med förslag att det ovan fetstilsmarkerade textavsnittet borttages eller att lydelsen i vart fall ändras så att ordet även borttages. anser att fullföljdshänvisningen bör ändras på samma sätt. har yttrat sig över remissvaret. Jag delar uppfattning avseende bristerna i skrivelsen . Jag vill betona vikten av att uttrycker sig på ett klart och tydligt sätt i sina skrivelser och att dessa får ett korrekt innehåll. Detta gäller i synnerhet kommuniceringsskrivelser, eftersom de för- säkrade genom dessa ges möjlighet att argumentera i ärendet. Jag instämmer i att den aktuella omprövningshänvisningen är olyckligt formulerad. Jag översänder en kopia av detta beslut till Riksförsäkrings- verket för den åtgärd det kan föranleda. Ärendet avslutas med den kritik som ligger i det sagda. Ett initiativärende rörande utformningen av provisoriskt beslut om sjukbidrag (Dnr 1261-1999) Vid en inspektion av läns allmänna för- säkringskassa (dnr 1206-1999) granskade -2 3HQQO|Y bl.a. protokoll och akter från socialförsäkringsnämndssammanträden. I ett ärende uppmärk- sammades att socialförsäkringsnämnden beslutat att tillerkänna den för- säkrade helt sjukbidrag för tiden och tills vidare intill dess slutligt beslut fattats. Enligt vad som i samband med granskningen inhämtats från föredraganden i nämnden var det fråga om ett provisoriskt beslut. Enligt 7 kap. 1 § andra stycket och 13 kap. 1 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall sjukbidrag vara begränsat till Mot bakgrund härav beslutade jag att låta utreda saken i ett särskilt 2000/01:JO1 upplagt ärende. anmodades att yttra sig. I sitt remissvar anförde kassan genom direktören huvudsakligen följande. Samtliga föredraganden vid kassan har erhållit delegation från socialför- säkringsnämnderna att fatta provisoriska beslut i ärenden rörande förtidspension/sjukbidrag. I vissa fall, exempelvis då provisoriskt beslut fattats av föredraganden , tas ärendena upp i om provisoriskt beslut kan fattas . I förevarande fall var den försäkrade beviljad helt sjukbidrag. När tiden för sjukbidraget gick ut ansökte den försäkrade om fortsatt förtidspension/- sjukbidrag. Något läkarutlåtande bifogades inte. Föredraganden beslöt då att provisoriskt förlänga sjukbidraget. Efter hand kom sådana beslut att fattas för tiden juni 1998²januari 1999. Föredraganden beslöt därefter att underställa nämnden ärendet för ställningstagande till om provisoriskt beslut kunde fattas . Beslutet blev att sjukbidrag skulle beviljas tills vidare. I det ärende som ovan refererats har av misstag beslutet formulerats enligt följande. Helt sjukbidrag fr.o.m. juli [juni, JO:s anm.] 1998 och tills vidare intill dess slutligt beslut fattats. Enligt den ordning som normalt tillämpas inom kassan skulle beslutet ha formulerats enligt följande. Helt sjukbidrag fr.o.m. juli [juni, JO:s anm.] 1998 och tills vidare, dock längst t.o.m. (angivande av månad och år). Enligt kassans mening uppfyller ett sådant beslut kravet i 7 kap. 1 § lagen om allmän försäkring om att sjukbidrag skall vara begränsat till . I sitt beslut anförde -2 3HQQO|Y följande. Som framgått av de ovan angivna lagrummen skall sjukbidrag fastställas att utgå . Det föreligger i detta avseende ingen skillnad på om beslutet är slutligt eller provisoriskt. beslut att provisoriskt tillerkänna den försäkrade sjukbidrag tills vidare uppfyllde således inte kravet på begränsning i tiden av förmånen. Kassan har anfört att beslutet av misstag fått en felaktig lydelse. Jag har inte anledning att ifrågasätta detta. Mot den formulering som kassan normalt använder sig av har jag i princip inga invändningar. För att det aktuella misstaget inte skall upprepas skulle lämpligen kunna utesluta orden och tills vidare. Ärendet avslutas med den kritik som ligger i det sagda. Fråga om dröjsmål med att fatta beslut i ett ärende rörande Även fråga om rättelse av en underrättelse (Dnr 4431-1998) I ett beslut ² som avsåg dåvarande all- männa försäkringskassa (numera läns allmänna för- säkringskassa) ² anförde -2 3HQQO|Y följande. I en anmälan som kom in till JO har H.F. handläggning av ett ärende rörande handikappersättning. Hon har därvid bl.a. anfört att R.F. på inrådan av försäkringkassan ansökt om handikappersättning och att han ännu inte fått något besked från i saken. Kassan har inte heller informerat R.F. om förmånen eller om ärendets handläggning. Anmälan remitterades till för yttrande såvitt avser handläggningstiden i ärendet. I remissvaret daterat den hänvisade direktör till ett yttrade av lokalkontoret i vari angavs bl.a. följande. har inkommit med ansökan om handikapp- som ansökan om handikappersättning inkom pågick utredning om rätt till assistansersättning. behandlades i socialförsäkringsnämnden . F. fick avslag på ansökan om assistansersättning. Handikappersättning prövades ej vid detta Beslutet om avslag på assistansersättning har överklagats till läns- efterlyser F. utredning och beslut rörande handikappersättning genom brev till . 1998 svarar handläggande tjänsteman på denna förfrågan, att ansökan om handikappersättning ej har prövats, då väntat på beslut från länsrätten angående rätten till assistansersättning då dessa två förmåner till viss del går i varandra. Därefter har F. ej avhörts. F. har i sin skrivelse till JO framfört tre olika frågeställningar. första undrar han om han inte på ett tidigt stadium borde få upplysning och hjälp med att fylla i ansökan om handikappersättning. läggande tjänsteman ej nödvändigt med tanke på att uppgifterna angående hjälpbehovet redan fanns inhämtade för utredning angående assistans- Nästa fråga är om det har varit riktigt av att avvakta länsrättens beslut. De båda handikappförmånerna assistansersättning och handikappersättning påverkar varandra inbördes så att om man beviljas assistansersättning kan detta påverka storleken på handikappersättningen då hjälpbehovet tillgodoses genom assistanstimmar. Detta har enligt hand- läggande tjänsteman varit anledningen till att man valt att avvakta länsrättens Den sista frågan är om handläggningstiden kan anses rimlig. gäller handläggningstiden för handikappersättning är Handläggningstiden för detta ärende är således ej i linje med kassans målsättning. Lokalkontorets uppfattning i frågan är att ansökan om handikappersättning /01:JO1 borde ha prövats med rätten till assistansersättning. beslut i länsrätten har ej varit en riktig åtgärd. Ansökan om handikapp- ersättning kommer att behandlas. För egen del anförde i huvudsak följande. Det är naturligtvis mycket viktigt att den som ansöker om en förmån får den information som är nödvändig, även om alla handlingar/uppgifter redan finns tillgängliga hos kassan. Om så inte skett kan vi bara beklaga detta. När det gäller handläggningstiden är den alltför lång och ligger inte i linje med kassans målsättning. Att avvakta beslutet i länsrätten var inte en riktig åtgärd. Kassan beklagar även detta förfarande. Berörda handläggare har informerats om gällande rutiner och regler. F. kommer att kontaktas och informeras om att hans ansökan om handi- kappersättning kommer att behandlas. har beretts tillfälle att yttra sig över remissvar men har inte hörts av. Länsrätten avgjorde efter överklagande av R.F. hans mål om assistans- ersättning genom dom . Länsrätten fastslog därvid att han har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov för tid som överstiger . Länsrätten visade målet åter till kassan för att pröva och fastställa R.F:s assistansbehov. fattade beslut i ärendet. Kassan fattade beslut i R.F:s ärende angående handikappersättning . Det är en allmän förvaltningsrättslig princip att ett ärende skall tas upp till avgörande så snart utredningen är avslutad. Principen har sin legala förankring i det krav på snabbhet i handläggningen som uppställs i 7 § förvaltningslagen (1986:223). I vissa fall har försäkringskassorna intresse av att avvakta vägledande rättsliga avgöranden från högre instans. Att avvakta ett sådant avgörande kan dock inte anses förenligt med nämnda krav på snabb handläggning. Endast om uppskov med beslutet medgivits av parten eller om det väntade avgörandet i högre instans är mycket nära förestående anser jag att ett sådant förfarande kan godtas. I Allmänna råd 1998:5 Handikappersättning enligt lagen om allmän försäkring anför () under rubriken 6.1 Handikappersättning och andra ersättningar följande på s. 25 f. Den som omfattas av LSS personkrets har rätt att för sin dagliga livsföring få assistansersättning om han har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov under i genomsnitt . Bestämmelserna om detta finns i lagen om assistansersättning (). Det behov av personlig assistans som den enskilde har i sin dagliga livs- 2000/01:JO1 föring avser i de allra flesta fall samma hjälpbehov som har legat till grund för bedömningen av rätten till handikappersättning. Det innebär att den del av handikappersättningen som kompenserar den funktionshindrades behov av speciell hjälp av annan kan helt eller delvis bli kompenserad med assistansersättning. Med hänsyn till vad som sagts ovan rekommenderar RFV att försäkrings- kassan gör en omprövning av rätten till handikappersättning i samband med att assistansersättning beviljas. R.F:s ansökan om handikappersättning kom in till . var fråga om R.F:s rätt till assistans- ersättning föremål för utredning hos . Kassan avgjorde detta ärende genom beslut . Efter överklagande av R.F. fastslog länsrätten genom dom att R.F. har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov för tid som överstiger varvid länsrätten återförvisade målet till för att pröva och fastställa assistansbehovet. Kassan avgjorde härefter R.F:s ärende om assistansersättning genom beslut . Hans ärende angående handikappersättning avgjorde kassan genom beslut . Genom utredningen har framkommit att R.F:s ärende om handikapp- ersättning var färdigt för avgörande för kassans beslut i ärendet angående assistansersättning . I vart fall torde några mera omfattande utredningsåtgärder för att ett materiellt riktigt beslut skulle kunna ha fattats inte ha krävts. har emellertid valt att avvakta med att avgöra frågan om R.F:s rätt till handikapp- ersättning till dess att länsrätten efter överklagande av R.F. prövat frågan om hans rätt till assistansersättning. Som skäl för att avvakta länsrättens dom har kassan angivit att de båda förmånerna påverkar varandra inbördes så att assistansersättningen kan komma att påverka handikappersättningens storlek. Om personlig assistans beviljas kan detta som framgått ovan påverka rätten till handikappersättning vad gäller ersättningens storlek. Detta är dock enligt min mening inte ett godtagbart skäl för att på sätt som skett i R.F:s fall avvakta med att fatta beslut i fråga om rätten till handikappersättning. har i remissvaret beklagat dröjsmålet i R.F:s ärende om handikappersättning och anfört att den borde ha avgjort de båda ärendena gällande assistansersättning och handikappersättning . Jag är av samma uppfattning. Kassan förtjänar kritik för att ärendets slutbehandling fördröjts. Avslutningsvis vill jag anteckna följande. Av från infordrade handlingar framgår att kassan vid rättelse av en felskrivning i sin underrättelse om socialförsäkringsnämndens beslut i R.F:s ärende om assistansersättning åberopat 20 kap. 10 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Vad avser rättelse av underrättelser om beslut har jag i tidigare ärenden (se JO:s ämbetsberättelser 1997/98 s. 402 f. och 1999/2000 s. 304 f.) framhållit att EHVOXW får eller skall ändras med stöd av 20 kap. 10 a § AFL men att XQGHUUlWWHOVHU RP EHVOXW inte kan ändras med stöd av detta lagrum. Om en beslutsunderrättelse är felaktig eller ofullständig skall rättelse ske med stöd av allmänna principer. Detta kan företrädesvis ske genom att till den försäkrade skickar en skrivelse, i vilken 2000/01:JO1 felaktigheten eller ofullständigheten påpekas och tillrättaläggs. rättelse göras på den felaktiga eller ofullständiga beslutsunderrättelsen som sedan signeras och dateras. Alternativt kan en hänvisning till den särskilda skrivelsen göras på beslutsunderrättelsen. I övrigt har inget framkommit som ger mig anledning till något uttalande. Ett initiativärende rörande återbetalning av utgivna bidragsbelopp i ett ärende om underhållsstöd. Även fråga om dröjsmål med att verkställa en länsrättsdom (Dnr 1426-1999) I ett meddelat beslut anförde -2 3HQQO|Y följande. ,QLWLDWLYHW P P Vid min inspektion av läns allmänna försäkringskassa den 23 ²25 (dnr 1206-1999) granskade jag bl.a. ärenden om underhållsstöd enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd. I ett av dessa ärenden observe- rades följande. X. hade av tingsrätten förpliktats att utge underhållsbidrag till Y. med fr.o.m. . Y. ansökte om bidragsförskott. Bidragsförskott beviljades i form av utfyllnadsbidrag med . X. skulle även fortsättningsvis betala underhålls- bidraget direkt till Y. ² efter att lagen (1996:1030) om underhållsstöd trätt i kraft ² meddelade X. att den övervägde att ändra utfyllnads- bidraget. beslutade kassan att dra in utfyllnadsbidraget. Anledningen var att X:s betalningsskyldighet beräknades till vilket motsvarar fullt underhållsstöd. X. ansåg att hade beräknat hans inkomst felaktigt och begärde därför omprövning av kassans beslut. Kassan ändrade inte sitt tidigare beslut. Omprövningsbeslutet ² som meddelades ² rubricerades Omprövning av beslut om återbetalning av underhållsstöd. X. överklagade beslutet hos länsrätten, som avslog överklagandet. X. överklagade länsrättens dom hos kammar- rätten, som i en dom beslutade att, med ändring av länsrättens dom och beslut, beräkna X:s inkomst till ett lägre belopp och att det bidragspliktiga beloppet skulle sänkas i enlighet därmed. Kammarrätten återförvisade därefter målet till för erforderlig handläggning. Med anledning av kammarrättens dom meddelade beslut i ärendet. Kassan beräknade X:s nWHUEHWDOQLQJVVN\O GLJKHW till . Vidare beslutade kassan att inte betala ut underhållsstöd i form av utfyllnad. Skälet härför var att det framkommit att X. hade betalat i underhåll. Med anledning av vad som iakttagits beslutade jag att inom ramen för ett 2000/01:JO1 initiativärende utreda kassans handläggning av det aktuella ärendet. särskild promemoria upprättades av föredraganden. Promemorian innehöll i huvudsak vad som återgivits ovan. Ärendet remitterades till för yttrande över följande i promemorian upptagna frågeställningar. Varför har kassan dröjt drygt med att vidta åtgärder med anledning av kammarrättens dom? (Av akten framgår att kammarrättens dom kom in till kassan .) Varför har kassan tagit ställning till X:s återbetalningsskyldighet? akten framgår inte att kassan utgett något belopp för vilket X. skulle ha blivit X. har utgett underhållsbidrag i enlighet med kassans beslut Kassan har med anledning av kammarrättens dom numera sänkt det Har X. möjlighet att återfå mellanskillnaden? hade gällt rörande mellanskillnaden om X., i stället för att erlägga 1 173 kronor i enlighet med kassans beslut, endast utgett i I remissvaret anförde följande. När det gäller varför kassan dröjt drygt med att vidta åtgärder med anledning av kammarrättens dom har yttrande inhämtats från lokal- Enligt lokalkontoret hade handläggaren missuppfattat ärendet och trodde att hon skulle få ytterligare besked om hur ärendet skulle Sektionschefen upptäckte att ärendet inte var åtgärdat när hon sökte efter det i annat sammanhang. Grundbeslutet som domen från kammarrätten avser gäller underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag. För att kunna bestämma hur stort utfyllnadsbidrag som ska utbetalas till boföräldern måste fastställa ett Detta fiktiva återbetalningsbelopp fastställs på samma grunder som när återbetalningsbelopp fastställs enligt 2428 §§ lagen Återbetalningsskyldigheten som nämns i beslutet den 17 avser den skyldighet den bidragsskyldige minst har att betala direkt till boföräldern. Formuleringen i beslutet daterat om återbetalningsskyl- dighet är inte bra. Skälet till att utfyllnadsbidrag inte betalas ut är att den bidragsskyldige direkt till boföräldern har betalat underhåll som inte är lägre än det belopp som enligt lagen om underhållsstöd skulle betalas i underhålls- stöd till barnet, dvs (4 § p. 2 lagen om underhållsstöd). bidragsskyldige borde under separat rubrik Information [ha] meddelats att beräknat hans återbetalningsskyldighet till per månad utifrån den återbetalningsgrundande inkomst som hade fastställts av Den bidragsskyldige har ingen möjlighet att återfå mellanskillnaden (1 173916) från eftersom kassan inte har krävt honom på Om den bidragsskyldige hade fortsatt att betala till boför- äldern så hade hon haft rätt att ansöka om helt underhållsstöd. bidragsskyldige fortsatt att till betala efter det att beslutet om helt underhållsstöd hade fattats så hade ärendet gått över Emellertid hade den bidragsskyldige fått sin 2000/01:JO1 eventuella skuld korrigerad eller fått mellanskillnaden tillbaka om skuld saknats när kammarrätten ändrade den bidragsskyldiges återbetalnings- grundande inkomst. Om den bidragsskyldige hade fortsatt att betala till boför- äldern och boföräldern inte hade ansökt om helt underhållsstöd hade utfyll- nadsbidrag beviljats enligt 8 § lagen om underhållsstöd. Utfyllnadsbidrag hade då betalats ut till boföräldern med (1 173916) för tiden februari 1997januari 1998. Sedan hade det varit upp till boföräldern om hon hade överlämnat en del av pengarna till den bidragsskyldige. 'U|MVPnO PHG YHUNVWlOODQGH DY GRPVWROV GRP Av utredningen i ärendet framgår att det tog drygt att verkställa kammarrättens dom . Kassans förkla- ring är att handläggaren missuppfattat ärendet och trott att ytterligare besked skulle ges om hur ärendet skulle handläggas. Mot bakgrund av att den ut- dragna handläggningstiden förefaller bero på ett enstaka misstag anser jag inte att det föreligger skäl att säga mer om den saken. Av remissvaret fram- går dock att kassan av en tillfällighet, cirka efter det att den erhållit kammarrättens dom, upptäckt att ärendet inte åtgärdats. Detta tyder enligt min mening på att det föreligger stora brister i kassans bevaknings- rutiner vilket är allvarligt, särskilt med beaktande av att mål som återför- visats från domstol skall handläggas med förtur. har verkställt kammarrättens dom. Jag utgår dessutom från att kassan ser över sina bevakningsrutiner. Jag finner därför inte anledning att vidta ytterligare åtgärder i saken. 6WlOOQLQJVWDJDQGH WLOO nWHUEHWDOQLQJVVN\OGLJKHW Av kassans remissvar framgår att kassan i beslutet inte avsett att fastställa någon återbetalningsskyldighet utan endast ett fiktivt återbetalningsbelopp för att därigenom kunna bestämma storleken av ett eventuellt utgående utfyllnadsbidrag. Kassan har förklarat att formuleringen i beslutet inte var bra. Jag instämmer i denna bedömning. Eftersom annat inte framkommit än att det rör sig om en olycklig formulering säger jag inte mer om den saken. I beslutet anges att skälet till att något utfyllnadsbidrag inte beviljades var att den bidragsskyldige betalat underhåll direkt till bo- föräldern med ett belopp som uppgick till det belopp som maximalt kan utges i underhållsstöd enligt lagen. Eftersom anledningen till att något utfyll- nadsbidrag inte beviljades således inte längre var den bidragsskyldiges framräknade betalningsskyldighet hade det, vilket kassan också påpekat, varit bättre att under en särskild rubrik ha informerat den bidragsskyldige om att det bidragspliktiga beloppet (och inte återbetalningsskyldigheten, då någon sådan inte var fastställd i ärendet) med hänsyn till kammarrättens dom sänkts från till . cWHUEHWDOQLQJ DY ELGUDJVSOLNWLJW EHORSS Såsom kassan anfört i remissvaret kan en bidragsskyldig i förevarande fall, då någon återbetalningsskyldighet inte fastställts, inte från få tillbaka det han betalt för mycket. Den bidragsskyldige är i stället hänvisad till att vända sig till boföräldern. Om den bidragsskyldige i stället hade vägrat att rätta sig efter kassans beslut om att han skulle betala direkt till boföräldern och boföräldern på grund härav ansökt om underhållsstöd, skulle kassan ha beslutat om helt underhållsstöd och fastställt en åter- betalningsskyldighet. Den bidragsskyldige hade i så fall efter det att kammarrätten ändrat kassans beslut fått tillbaka ett eventuellt för mycket inbetalt belopp. Alternativt hade en eventuell skuld hos kronofogdemyndig- heten justerats.