frsrdg · GO04NR1 · 2001-01-01 00:00:00 — Såvitt gäller Nordiska ministerrådets verksamhet och räkenskaper konstaterar kommittén att det generellt inte längre föreligger några anmärkningsvärda brister i den ekonomiska styrningen eller uppföljningen av verksamhet som finansieras över Nordiska ministerrådets budget, inklusive verksamheten inom enskilda institutioner eller projekt. Dock är det angeläget att åtgärder vidtas för att enskilda missförhållanden och brister som påtalats inte skall kvarstå. Den positiva utvecklingen i detta avseende gör dock att kommittén anser sig kunna utgå ifrån att dessa brister åtgärdas möjligt. Även när det gäller verksamhet och räkenskaper är det kommitténs uppfattning att flertalet brister som tidigare påtalats har åtgärdats och att räkenskaperna och den ekonomiska förvaltningen nu genomförs på ett tillfredsställande sätt. Dock pekar kommittén på de ibland stora avvikelserna mellan budget och utfall och anser att verksamhetsplaneringen bör förbättras. Kommittén understryker dock behovet av flexibilitet för att kunna uppmärksamma frågor som från tid till annan aktualiseras i den politiska debatten. Kommittén anser vidare att presidiet bör se över ekonomireglementet och i det sammanhanget överväga vilka organ som bör svara för fastställande respektive efterlevnad av olika bestämmelser samt att presidiet bör uppmärksammas på sitt ansvar för att ändamålsenliga administrativa bestämmelser för finns och efterlevs. har tidigare kunnat konstatera att det förelegat brister i Nordiska kulturfondens administration, brister som främst gällt uppföljningen av utbetalade bidrag. Kommittén finner det därför positivt att fonden har förbättrat sitt arbete med uppföljningen av äldre oavslutade projekt. Dock kvarstår några mindre påpekanden från revisorerna om fondens adb-system och registrering/avrapportering av enskilda projekt. förutsätter att de av revisorerna föreslagna ändringarna genomförs så att fondsekretariatets arbetsuppgifter och ansvar klargörs, att projektadministrationen förbättras på enskilda punkter, att implementering av fondens adb-system färdiggörs och att fondens räkenskaper skrivs under av den samlade styrelsen. Med anledning av kommitténs betänkanden över revisionsberättelserna antog rådet ett yttrande till ministerrådet över berättelsen från inklusive revisionsberättelse (nr 1). påbörjade en granskningsuppgift angående huruvida inriktningen på Nordiska kulturfondens bidragsgivning stämmer med de ursprungliga intentionerna och huruvida bestämmelser och riktlinjer kan behöva ses över. har sammanställt och gått igenom material som belyser hur kulturfondens bidrag fördelats i olika avseenden och även hållit möte med representanter för fonden för att diskutera olika frågor med anknytning till materialet. inte anser att det ingår i kommitténs roll att ta ställning till huruvida verksamheten inom enskilda sektorer eller institutioner är den bästa möjliga har det kommenterade faktaunderlaget överlämnats till för slutsatser och eventuella förslag med anledning av granskningen. valde att som en av kontrolluppgifterna granska uppföljningen av konferenser, seminarier, höringar och rapporter, dvs. de aktiviteter som i överensstämmelse med reformarbetet i mitten arrangerar utöver rådets ordinarie mötesverksamhet. I reformprocessen lades vikt vid att kan arrangera temamöten och konferenser för att fokusera på frågor av särskild betydelse där det nordiska samarbetet och kan agera som trendsättare och opinionsbildare. Det underlagsmaterial som utarbetades visade att hade arrangerat 31 konferenser, seminarier och höringar. Av dessa var en del interna inom utskotten och en del offentliga, antingen i förbindelse med de ordinarie mötena eller som särskilda arrangemang. fann att det skulle vara önskvärt om tydligare preciserar mål och syfte med arrangemang och rapporter och klargör hur uppföljningen skall ske. Kommittén underströk vikten av att alla arrangemang och rapporter har ett klart syfte och mål och att önskemålen om uppföljningen fastläggs i ett tidigt skede av planeringen. En metod att uppnå detta kunde vara om organ arbetar efter fasta rutiner vid beslut om igångsättande och genomförande av arrangemang och rapporter. I enlighet med förslag väckt av kontrollkommittén om uppföljning av konferenser, seminarier, höringar och rapporter antog rådet ett internt beslut (nr 4) om att koncentrerar sina konferenser, seminarier, höringar och rapporter till prioriterade politiska ämnen och teman och tydligare än tidigare klargör syfte och mål med aktiviteter och rapporter så att uppföljningen kan säkras. valde att som den andra kontrolluppgiften granska NORDJOBB-verksamheten. Kommittén konstaterar att NORDJOBB-verk-sam-heten är av begränsat värde som arbetsmarknadspolitisk åtgärd men bidrar till förståelse och samarbete mellan de nordiska länderna. NORDJOBB bör därför värderas i förhållande till andra utbytesprogram snarare än som i förhållande till andra aktiviteter inom sektorn arbetsmarknad. Konkret skulle detta kunna innebära att man flyttar budgetposten till en annan sektor. anser att det är angeläget att med utgångspunkt i NORDJOBB-verksamheten såsom den bedrivits undersöka i vilka former och på vilka villkor utbytesverksamhet för ungdomar i lämpligast kan bedrivas. fann vid sin granskning att NORDJOBB är öppet endast för dem som är medborgare i något nordiskt land, vilket går stick i stäv med strävan att integrera ungdomar med invandrarbakgrund i de nordiska samhällena. Kommittén anser att NORDJOBB bör vara öppet för alla ungdomar som är bosatta i . I enlighet med det förslag som väckts av kontrollkommittén om NORDJOBB-verksamheten antog rådet en rekommendation till (nr 26) att i samråd med se över NORDJOBB-verksamheten och överväga andra/ytterligare former för nordiskt ungdomsutbyte samt att överväga hur bättre kan bidra till att informera och sprida kunskap om de nordiska utbytesprogrammen för främst ungdom. Den allmänna informationen om handhas av rådssekretariatet i samarbete med de nationella delegationerna och . Presidiets informationsgrupp har fortsatt arbetet med att genomföra intentionerna i den gemensamma informationsstrategin för och . Svensk medlem i arbetsgruppen har varit (). fattades beslut om att prövoordningen med en gemensam informationsavdelning skulle göras till en permanent ordning och ingå i det generella avtalet om utgiftsdelning mellan och . Informationsgruppen förutsatte i sitt förslag till presidiet att det skulle utarbetas en detaljerad informationsplan för arbetet och att de åtgärder som föreslogs i evalueringen av prövoordningen skulle beaktas i det vidare arbetet. Presidiet beslöt i enlighet med informationsgruppens förslag. I och med detta beslut var informationsgruppens mandat uppfyllt och gruppens arbete avslutat. har det nordiska informationsfönstret i , "i Fokus", startat sin verksamhet. Svenska delegationen konstaterar med tillfredsställelse att projektet äntligen kunnat förverkligas och att informationsfönstret fått en god start på sin verksamhet. delar ut ett stipendium till journalister i vart och ett av de nordiska länderna. Stipendiet har inrättats för att ge journalister möjlighet att rapportera om förhållandena i de nordiska länderna och om nordiskt samarbete. var stipendiesumman för del DKK 90 000. Stipendiesumman delades av tre journalister för projekten: Att studera och beskriva de regionalpolitiska ambitionerna och deras verkliga utfall i tre nordiska län: Hedmark, och mot bakgrund av utflyttningen från glesbygd till tätort under den senare delen av . Att studera samarbetet mellan de nordiska ländernas nya ambassader i . Vilka för- och nackdelar innebär det faktum att de är belägna invid varandra på samma område? Att studera vilken betydelse de kulturella skillnaderna mellan de nordiska länderna har för förutsättningarna att fusionera nordiska företag. Kan en ökad kunskap och förståelse mellan länderna gynna näringslivet i ? , musikpris och natur- och miljöpris delar ut tre priser: ett litteraturpris, ett musikpris och ett natur- och miljöpris. Prissumman är för vart och ett av priserna. inrättades av de nordiska ländernas regeringar och delades ut första gången . Litteraturpriset har delats ut till en författare för ett skönlitterärt verk på ett av de nordiska ländernas språk. Avsikten med priset är att öka intresset för grannländernas litteratur och språk samt för den nordiska kulturgemenskapen. Pristagaren utses av en nordisk bedömningskommitté. Svenska medlemmar i kommittén var 2000 författaren och litteraturkritikern . Vid en ceremoni i utdelades 2000 till den danske författaren för diktsamlingen . Från nominerade verk var Korallen av och Jag smyger förbi en yxa av . delades ut första gången för skapande och utövande tonkonst, då . delas priset ut , vartannat för det skapande musikområdet till verk av en nu levande nordisk kompositör, och vartannat till det utövande musikområdet. tillsätter en nordisk bedömningskommitté som utses på grundval av de musikområden som skall bedömas. Den svenska medlemmen musikpris var musikvetaren . tilldelades den finländska tonsättaren 2000. Nominerade från var: för Contra, för kammarorkester och för Divertimento, för kammarensemble. 1994 beslöts att upprätta natur- och miljöpris vid sidan av de två kulturprisen. Enligt stadgarna kan priset ges till en person som har gjort en anmärkningsvärd insats för natur- och miljövården i eller till en grupp människor, en organisation, ett medium, ett företag eller en institution som i sin verksamhet har lyckats integrera hänsyn till naturen på ett speciellt berömvärt sätt. i samband med 52:a session i delades Natur- och miljöpris 2000 ut till för dess banbrytande arbete med radioaktiv förorening. De svenska medlemmarna i priskommittén var naturvårdschef och professor . yttranden och interna beslut 52. sesjon 2000 Fremstillinger vedtatt av Presidiet jan-nov 2000 1/2000 Opprettelse av et Nordisk Informasjonspunkt i (A 1206/nær) rekommenderar att möjligt etablera en nordisk infopunkt i Fremst. 2/2000 Idrottsutbyte med närområden (A 1212/när) rekommenderar att med beaktande av finansierings- och stödmöjligheter inom ramen för en ideell föreningsverksamhet utarbeta ett program för ett idrottsutbyte på folkrörelsenivå med närområden Fremst. 3/2000 Nordisk regionalpolitisk samarbeidsprogram 2001-2005 (B 188/nord) rekommenderar att utreda möjligheterna att anpassa den geografiska utformningen av de nordiska gränsregionerna så att en samordning med kommande Interreg-program underlättas att utreda hur det nordiska samarbetet kan bidra till en bättre tillgång till tjänster såsom IT, transport, tele, post och energiförsörjning i glest bebyggda områden att etablera ett samarbete mellan de nordiska regional- och utbildningssektorerna att med beaktande av de synpunkter i övrigt angående speciella insatsområden m.m. som framfört i sitt betänkande över ministerrådsförslaget, fastställa ministerrådsförslag B 188/nord angående Nordiskt regionalpolitiskt samarbetsprogram 2001-2005. 4/2000 Nordiska utveklingsfonden (B 190/euro) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at vedtage ministerrådsforslag B190/euro om en kapitalforhøjelse i NDF, deltagelse i gældssaneringsinitiativet HIPC, overgang fra SDR til Euro i regnskab- og kapitalvaluta med tilsvarende ændringer i statutterne. 5/2000 Frivilligsektorn (A 1213/nord, A 1214/nord og A 1216/nord) rekommenderar Att i budgetarbetet prioritera stöd för ideella organisationer inom respektive verksamhetsområde Att genom särskilda informationsinsatser riktade till de ideella organisationerna synliggöra de olika samnordiska stödordningarna och på alla sätt förenkla ansökningsförfarandet att kartlägga på vilket sätt de ideella organisationerna i arbetar för att integrera medlemmar med invandrarbakgrund i sin verksamhet att kartlägga vilket samarbete som de ideella invandrarorganisationerna har i att redovisa hur EU definierar och involverar de ideella organisationerna i det europeiska samarbetet att inventera och utvärdera bevillningarna från de olika nordiska stödordningarna till den ideella sektorn . Genomgången bör innehålla en värdering av kriterierna för vad som skall räknas som frivilliga/ideella aktiviteter samt i vilken omfattning som stöd har utgått till att underlätta utbyte och mobilitet mellan organisationer at utrede en tilpasning av relevante skatter og avgifter med utgangspunkt i de ordninger som fungerer gunstigst for organisasjonene at det for Nordisk Kulturfond fastsettes som et mål at Kulturfondets midler i høy grad skal benyttes til å stimulere kulturaktiviteter arrangert av frivillige organisasjoner. Det er naturlig at kulturfondets styre utarbeider nærmere retningslinjer at man vurderer å igangsette et nytt nordisk forskningsprogram viet problemstillinger knyttet til de frivillige organisasjonene i deres rolle i samfunnet Fremst. 6/2000 "and Joint Decade 2000-2010" (A 1242/nord) Nordisk Råd rekommanderer , og regeringer at undertegne deklarationen "and Joint Decade 2000-2010" Rekommandasjoner, uttalelser og interne vedtak vedtatt ved Nordisk Råds 52. sesjon 7/2000 Ungdomsudveksling mellem og de baltiske stater (A 1238/när) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at i samråd med Baltisk Råd udarbejde et nordisk-baltisk program for fremme af ungdomsudveksling mellem og de baltiske stater og specielt at udvikle nordiske og baltiske skolekontakter over landegrænserne, f.eks. gennem et nordisk-baltisk skolenetværk at udarbejde retningslinier for mulige meritoverførsler mellem de baltiske og de nordiske systemer At sammen med Baltisk Råd iværksætte en kampagne for at bruge og for at bekendtgøre en éntydig informationsplatform for det nordisk-baltiske skole- og udvekslingssamarbejde. at sammen med Baltisk Råd og i samarbejde med udvalgte konkrete uddannelsessteder designe interregionale nordisk-baltiske ungdomsudvekslings-aktiviteter i strategisk samordning med relevante EU-ungdomsprogrammer at sammen med Baltisk Råd analysere de faciliteter, af typen Interrail m.m., der er til rådighed for unges rejseaktiviteter i de respektive lande med henblik på at lette vilkårene. at analysere hvilke restriktioner der foreligger, hvad angår arbejds- og opholdstilladelse, sociale rettigheder, sygesikring m.m., og udarbejde retningslinier for deres afskaffelse - om nødvendigt ved national lovgivning at etablere kurser og at oprette et netværk for fritidsledere, der kan være lokale garanter for ungdomsmobilitetens sociale og kulturelle kvaliteter at i samarbejde med Nordisk Ministerråds informationskontorer og nationale universitetsinstitutter udarbejde for sprogkurser, der kan smidiggøre ungdomsmobiliteten mellem landene at aflægge regelmæssige fælles nordisk-baltiske rapporter om arbejdet med rekommandationen Rek 8/2000 Intensifierat samarbete med och de baltiska staterna (A 1224/p) rekommenderar att samarbetet med de baltiska staterna intensifieras, samt att samarbetet med angående de sju områdena i nordvästra intensifieras. 9/2000 Arbejdsmarked- og arbejdsmiljøprogram 2001- 2004 (B 198/euro) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at vedtage ministerrådsforslaget om Program for Arbejds-markeds- og arbejdsmiljøområdet 2001-2004 (B 198/euro) og inddrage Europaudvalgets kommentarer som de fremgår af udvalgets betænkning. 10/2000 Tematiseret arbejdsmarkedsrelateret debat på Nordisk Råds session (A 1235/euro) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer at forud for Nordisk Råds session at udarbejde et baggrundsoplæg til en tematiseret arbejdsmarkedsrelateret debat på sessionen. Emnet/emnerne anvises hvert år marts af Nordisk Råds Europaudvalg. 11/2000 Nordisk IT-infrastrukturstudie, E-handel (digitale signature) og regelsæt for kryptering (A 1226/euro) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at gennemføre et fælles nordisk IT-infrastruktur-studie. Formålet med studiet skal være at identificere kapacitetsbehov og -overskud på de nuværende transportnet, afklare hvilke aftaler som regulerer samtrafikken, samt fremkomme med scenarier for fremtidige volumeforøgelser. at tilstræbe koordination af nordiske synspunkter i forbindelse med implementering af nuværende EU-direktiver om digitale signature, samt i udform-ningen af fremtidige EU-forslag på området. at tilstræbe fælles løsninger i spørgsmålet om udvik-ling af regelsæt for kryptering. 12/2000 IT-innovationsstudie og makroklusters (A 1227/euro) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at gennemføre et studie af det nordiske innovations-miljø indenfor IT-teknologi, herunder at identificere muligheder for opbygning af grænseoverskridende klusters Rek. 13/2000 IT-redskaber og deltagerdemokratiet i (A 1228/euro) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at undersøge hvorledes man ved hjælp af IT-teknologi kan stimulere og forøge borgerdeltagelsen i den demokratiske beslutningsproces, og at stimulere igangsætning af udvikling af IT-baseret oversættelsesteknik til brug mellem de nordiske sprog og udvalgte verdenssprog, samt at stimulere til etablering af fællesnordiske freenets Rek. 14/2000 Rådgivende IT-ekspertgruppe (A 1229/euro) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at nedsætte en ekstern IT-ekspertgruppe, der skal fungere som rådgivende organ overfor med det formål at der på sigt etableres en overordnet strategi og handlingsplan for et nordisk IT-sam-arbejde. 15/2000 Social dumping i EU/EØS (A 1237/euro) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer at gennem erfaringsudveksling udarbejde kontrolsystemer til bekæmpelse og afsløring af virksomheder, der benytter sig af illegalt arbejde i , at indføre og samordne strenge sanktioner overfor virksomheder i (f.eks. i form af bøder, skadeserstatning, erhvervsforbud), således at det ikke lønner sig at rekruttere illegal arbejdskraft, at arbejde for at de nye medlemslande i EU får opbygget sine kontrolmyndigheder og sine faglige organisationer, således at de ved tiltrædelsen kan opfylde gældende EU-direktiver vedrørende arbejdsmarkedsforhold, at overveje hvorledes EU´s struktur- og regionalfonde kan anvendes til forbedring af arbejdsmarkedsforhold i de nye medlemslande af EU, således at EU-direktiverne overholdes og at der dermed ikke skabes urimelige konkurrencevilkår på arbejdsmarkedsforhold. 16/2000 Nätverk för livsmedelsäkerhet inom och EU (B 196/när) rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att införa ett nätverk på myndighetsnivå nationellt för att ge snabb information när det inträffar fall som hotar livsmedelssäkerheten och att verka för att det inom EU byggs upp motsvarande nätverk Rek. 17/2000 Handlingsprogram för nordiskt jord- och skogsbrukssamarbete 2001-2004 (B 196/när) rekommenderar att fastställa ministerrådsförslag B 196/när med beaktande av de synpunkter som framförts i utskottets betänkande över förslaget Rek. 18/2000 Strategi for det nordiske fiskerisamarbejde 2001- 2004 (B 197/nær) rekommenderar att med beaktande av de synpunkter som framförts i betänkande över ministerrådsförslag B 197/när fastställa strategin för det nordiska fiskerisamarbetet 2001-2004. 19/2000 Handlingsprogram for det nordiske levnedsmiddelsamarbejde til 2004 (B 194/euro) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at vedtage ministerrådsforslag om handlingsplan for det nordiske levnedsmiddelssamarbejde frem til (B 194/euro) og tage hensyn til Europaudvalgets bemærkninger, herunder afsætte tilstrækkelige midler til at iværksætte den omtalte forskningsindsats og databaseudbygning. 20/2000 Bioetisk samarbejd (A 1218/nord) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at undersøge hvordan den frivillige sektor, særligt forbruger- og miljøorganisationer, kan få større påvirkningsmuligheder i forhold til etiske og sund- at afsætte tilstrækkelige midler på budgettet for 2001 til Nordisk Komité for bioetik til en redegørelse for reglerne i på det bioteknologiske område, de etiske dilemmaer og politiske styringsmuligheder. 21/2000 Internationalt forbud mod kloning af mennesker og offentlighedens indsigt i bioteknologisk forskning (A 1218/nord) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer at arbejde aktivt for at gennemføre et internationalt forbud mod kloning af mennesker i overensstemmelse med konvention om menneskerettigheder og biomedicin, at overveje, hvorledes man i de nordiske lande kan sikre offentligheden indsigt i forskning på det bioteknologiske område. 22/2000 Genmodificerede levnedsmidler (A 1222/euro) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer at med udgangspunkt i sluterklæringen fra ministerkonferencen om sikker mad den 26.-27. arbejde for en meget restriktiv politik i forhold til godkendelse af markedsføringstilladelser for genmodificerede levnedsmidler, at med udgangspunkt i sluterklæringen fra ministerkonferencen om sikker mad den 26.-27. arbejde for at sikre forbrugernes frie valg af levneds-midler, også det frie valg som kan være betinget af etiske forhold og som derfor forudsætter at levneds-midler mærkes, hvis der på et tidspunkt i produktionskæden har været anvendt genmodificerede indholdsstoffer. 23/2000 Havets miljöproblem och hållbar förvaltning av fiskeresurserna (A 1225/när) rekommenderar att säkra ett nordiskt tvärsektoriellt engagemang för att kommande Nordsjökonferenser prioriterar frågeställningen om att reducera föroreningarna till haven att på ett tvärsektoriellt plan (fisk, konsument, livsmedel och miljö) dokumentera föroreningstillståndet för att säkra att fisk från hav är sund och säker mat att i relevanta internationella organ verka för utveckling av en mer enhetlig förvaltning av havsområdena med en samlad värdering av alla viktiga påverkande faktorer. att verka för utveckling och enhetligt bruk av selektiva fångstredskap. att genom medverkan av relevanta sektorer, exempelvis konsument, fiske, skol och ungdom, kultur och information, initiera en informationskampanj om sund och säker mat från hav. 24/2000 Budget för det nordiska samarbetet 2001 (C 2; B 189/p) rekommenderar att dialogen mellan och ministerrådet års budgetarbete inleds efter sessionen. att budgetarbetet baseras på konkreta förslag, varvid budgetens roll som styrinstrument stärks och andelen odisponerade medel i slutet av budgetåret minskas. att beslut över disponering av medel inom ramen för den nya budgetposten 1-2203-2 för Strategiska och kulturpolitiska insatser sker efter samråd med att i sitt budgetarbete uppmärksamma eventuella budgetkonsekvenser av Rådets rekommendationer, samt att i sitt budgetarbete prioriterar ytterligare insatser inom följande områden: Ett konkurrenskraftigt Barn och unga i och närområden Insatser mot främlingsfientlighet och för integration av icke-nordbor bosatta i Kulturområdet med särskild uppmärksamhet på Orkester , den nordiska biblioteksveckan, frivilligorganisationerna (särskilt utökat stöd till ungdomsorganisationernas nordiska samarbete samt folkrörelsernas samarbetsprojekt i och ) samt utökning av bevillningsramen för Mobilitet och minskning av gränshinder, därinom Hallå , NordplusMini och NordplusJunior Västnorden och det arktiska samarbetet Närområdesprogrammet inklusive sektorernas ak-tivi-teter inom närområden Sociala och hälsopolitiska områden.