frsrdg · GO04RB1 · 2001-01-01 00:00:00 — har två specialrapporter och fem lägesrapporter presenterats, den senaste . Inom sker en betydande produktion av statistik. har statistikverksamheten delats upp på olika avdelningar. Därigenom har användarinflytandet förbättrats. har även sett över statistikrapporteringen med ambitionen att framgent utnyttja modern informationsteknik för att effektivisera hanteringen. Statistiken täcker områdena finansiella institut och marknader, den så kallade finansmarknadsstatistiken, samt betalningsbalansen. Statistiken ger möjlighet att analysera hur olika faktorer påverkar de finansiella marknadernas utveckling samt hur förändringar i regelverk och nya instrument påverkar penningpolitikens genomslag och stabiliteten i betalningssystemet. Statisti-ken används som underlag i penningpolitiken och i bevakning av det finansiella systemet. Statistiken är också viktig för externa användare när det gäller att följa och bedöma utvecklingen på de finansiella marknaderna. Även använder statistik. Betalningsbalansen är ett viktigt underlag för nationalräkenskaperna och finansmarknadsstatistiken används vid sammanställningen av finansräkenskaperna. () och internationella organisationer som () är också viktiga användare som ställer krav på den statistik som producerar. På grundval av krav från ECB har förberedelsearbetet inför ett eventuellt svenskt EMU-medlemskap forsatt. Anpassningsbehovet är särskilt stort när det gäller finansmarknadsstatistiken, där kraven från ECB har vuxit . Som ett led i att öka ländernas öppenhet har IMF fastställt en särskild statistikstandard, Dissemination Standard, SDDS. har, tillsammans med ett 50-tal andra länder, anslutit sig till standarden och har därmed gjort ett åtagande att producera och publicera den ekonomiska statistik som standarden föreskriver. samordnar detta arbete inom . Statistikverksamheten i har delats upp och delarna har förts över till några av bankens avdelningar. Genom att betalnings-balansstatistiken nu produceras inom avdelningen för penningpolitik och finansmarknadsstatistiken inom avdelningen för finansiell stabilitet, har ett ökat användarinflytande över statistiken möjliggjorts. Betalningsbalansstatistiken grundas bland annat på uppgifter om utlands-betalningar. Inom banken har en utredning påbörjats för att se om det är möjligt att frångå denna betalningsrapportering och i stället helt basera betal ningsbalansstatistiken på urvalsundersökningar. Syftet är att på det sättet förenkla insamlingen och upprätthålla kvaliteten på denna statistik. Inom finansmarknadsstatistiken pågår en genomgripande översyn av inrapporteringen till . När detta införs kommer även nya och enklare rapporteringskanaler via internet att tas i bruk. bedriver forskning kring frågor som är relevanta för Riks-bankens verksamhet, det vill säga forskningsprojekt och metoder som kan vidareutveckla analysen av prisstabilitet och finansiell stabilitet. Inom området finansiell stabilitet har forskningsarbetet koncentrerats på ett nystartat projekt om bankernas kreditrisker. Sådana studier är viktiga av flera skäl. Statens tillsyn av banker kommer sannolikt att inriktas mot att bedöma utformning och tillämpning av bankernas egna kreditriskmodeller. Såväl centralbanker som tillsynsmyndigheter måste därför ha god kunskap om sådana modellers egenskaper och hur väl de lyckas fånga upp risker av olika slag, exempelvis sådana som är förknippade med konjunkturcykeln. Vidare behöver utveckla indikatorer över stabiliteten i det svenska betalningssystemet. Ett övergripande mått på kreditriskerna i bankernas låneportföljer är ett exempel på en sådan indikator. I - med en koncentrerad banksektor och god tillgång på data - finns unika möjligheter att genomföra analyser av detta slag, vilket gör projektet särskilt intressant ur forskningssynvinkel. Forskning om finansiell stabilitet är en ny verksamhet på forsknings-avdelningen. Därutöver bedriver avdelningen studier av penningpolitik och inflation. har flera olika projekt inom detta område bedrivits, teoretiska såväl som empiriska. Teoretiska modeller har utvecklats för att studera konsekvenserna av olika formu-leringar av penningpolitik med ett uttalat inflationsmål. Empiriska studier har gjorts av sambandet mellan inflation och arbetslöshet och av prognosernas roll för politik. arrangerade en konferens om "Challenges for ". Med allt större internationella kapitalrörelser och nya innovationer på de finansiella marknaderna finns ständigt ett behov för centralbankerna att ompröva sin verksamhet. För att sammanfatta kunskaps-läget och stimulera ny forskning inbjöds ett tiotal ledande utländska forskare att komma med bidrag till denna konferens. Resultatet kommer att publiceras i bokform . En konferens om tillgångspriser (exempelvis aktie- och fastighetspriser) och penningpolitik arrangerades av tillsammans med . Konferensen, som samlade ett hundratal deltagare från hela världen, hölls på Frösundavik i . Syftet var att föra samman akademiker och centralbanksekonomer för att diskutera de senaste forsk-ningsrönen vad gäller tillgångspriser och penningpolitik samt att dra slutsatser för det praktiska genomförandet av penningpolitiken. Åtta uppsatser presenterades av internationellt högt ansedda forskare. Ämnena som avhandlades rörde empiriska samband på makro- och mikronivå, den penningpolitiska transmissionsmekanismen och penningpolitiska implikationer av forskningsresultat rörande sambanden mellan tillgångspriser och den reala ekonomin. Bland annat diskuterades om tillgångspriser är bra konjunkturindikatorer, hur prisbubblor kan uppstå på tillgångsmarknader och om finansiella kriser har varit fler och djupare jämfört med tidigare perioder. Under den avslutande paneldebatten, ledd av förste vice riksbankschef , diskuterades vilka slutsatser som kunde dras med avseende på hur penningpolitiken ska föras. En särskilt aktuell fråga var huruvida en centralbank ska reagera på inflation och bubbelfenomen i tillgångspriser. Konferensen samlade deltagare från ett fyrtiotal centralbanker, från ett antal svenska och internationella organisationer samt akademiker. Genom bankens nya organisation, som infördes , har tydligare ansvarsområden skapats och ett starkare fokus har lagt på mål och uppgifter. ambition är att vara bland världens bästa centralbanker. För att lyckas krävs att är en attraktiv arbets-plats. Det är ett ständigt pågående arbete. Ny organisation för ökad effektivitet Genom återkommande attitydundersökningar fångas personalens åsikter och synpunkter upp på ett systematiskt sätt. Det ger viktig information om vad som är bra i organisationen och vad som inte fungerar tillfredställande. Den senaste attitydundersökningen som genomfördes pekade på behov av förbättringar på några områden, bland annat effektivitet och lärande i organisationen. Konkreta åtgärder inom dessa områden gavs hög prioritet. Resultatet av attitydundersökningen fanns också med vid utformning av den nya organisation som trädde i kraft . Omorganisationen innebar bland annat att antalet avdelningar reducerades. Den nya organisationen syftar till att öka samarbete och integration mellan olika verksamheter - en viktig del i bankens strävan att ytterligare höja kvaliteten inom olika områden. En framgångsrik organisation är uppbyggd av engagerade medarbetare och ett gott ledarskap. har ett antal ledord formulerats som beskriver den interna kultur vill ha. Ledorden är öppenhet, kompetens, samarbete, helhetssyn, initiativkraft och respekt. Sättet att arbeta tillsammans påverkar hur väl arbetsuppgifterna utförs och därmed hur mål uppfylls. Varje medarbetare har ansvar för sin egen utveckling och varje chefs uppgift är att leda och stödja personalens utveckling. har en ny metod för medarbetarsamtal utarbetats som lägger större tyngd vid mål och utveck-lingsplan för medarbetaren samt ömsesidig feed-back. Utbildning är en viktig del av kompetensutvecklingen. Att delta i externa utbildningar ger värdefulla kunskaper, idéer och impulser. anordnar även interna utbildningar som fyller mer specifika behov och som även utgör kontaktytor mellan medarbetare från olika verksamhetsområden. Ett exempel är kursen , en skräddarsydd utbildning i penningpolitik och centralbankers roll. har också ett internt mentorskapsprogram för kvinnliga handläggare genomförts. Syftet är att få fler kvinnor intresserade av chefsbefattningar och därmed bredda basen för rekrytering av nya chefer. Utvecklande arbetsuppgifter och samarbete med erfarna kollegor utgör en väsentlig del av kompetensutvecklingen. Ett exempel är det internationella samarbetet där deltar i ett 70-tal kommittéer och arbetsgrupper. Genom att representera i dessa sammanhang och få samarbeta med kollegor från andra länder och kulturer ges medarbetarna goda möjligheter att använda och utveckla sin kompetens. Attrahera och behålla bra medarbetare förmåga att attrahera och behålla bra medarbetarna beror på möjligheterna att erbjuda intressanta och utmanande arbetsuppgifter, bra utvecklingsmöjligheter och ett gott arbetsklimat. Utvecklingen mot ökad självständighet och större öppenhet har förstärkt den positiva bilden av kvalitet och kunnande. Ett mått på attraktivitet är Företagsbarometerns årliga undersökning där ekonomistudenter rankar de mest intressanta arbetsgivarna. placerade sig på 14:e plats bland 120 företag, en förbättring med sju placeringar jämfört med . Bland nationalekonomer är den populäraste arbetsplatsen. erbjuder en miljö där medarbetarna kan vara kreativa och utvecklas. Den fysiska arbetsmiljön samspelar med den interna kulturen, byggd på samarbete och respekt för individen. De arkitektoniska kvaliteterna i riksbankshuset med en behaglig miljö, ljusa färger och högklassiga material kombineras med ändamålsenliga lösningar och modern teknik. Riksbanksfullmäktige beslutade , på förslag av direktionen, om en ny organisation för banken. Avsikten var att skapa en effektiv organisation med tydliga ansvarsområden och starkt fokus på bankens mål och uppgifter. Tre nya avdelningar med direkt inriktning mot huvudmål bildades: Avdelningen för penningpolitik ansvarar för den penningpolitiska ana-lysen, som är grunden för att uppfylla målet om ett fast penningvärde. Avdelningen för finansiell stabilitet ansvarar för analysen av det finansiella systemets stabilitet, som är grunden för att uppfylla målet om ett säkert och effektivt betalningsväsende. Den marknadsoperativa avdelningen genomför penning- och valuta-politiska åtgärder och ansvarar för de verktyg som krävs för detta. Verksamheten stödjer båda huvudmålen. De administrativa stödfunktionerna har förts till en administrativ avdelning. Vid övriga avdelningar bedrivs arbete som främst syftar till att stödja huvudverksamheter. Det totala antalet avdelningar har genom omorganisationen 16 till 11. Övervakar och analyserar prisstabiliteten. Ansvarar för betalningsbalansstatistik. Antal anställda: 75 Genomför penning- och valutapolitiska åtgärder. Ansvarar för RIX-systemet, valutareserven och försörjningen med sedlar och mynt. Antal anställda: 57 Avdelningen för finansiell stabilitet Övervakar och analyserar stabiliteten i betalningssystemet. Ansvarar för finansiell statistik. Antal anställda: 35 Svarar för administration av direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Ger juridiskt stöd samt utför utredningsuppdrag. Antal anställda: 20 Ansvarar bland annat för kontors- och fastighetsservice, säkerhet, ekonomisystem, personal och kompetensförsörjning. Antal anställda: 119 Förvaltar och underhåller bankens centrala IT-resurser samt utvecklar och upphandlar nya system. Antal anställda: 65 Samordnar extern och intern information. Ansvarar för presstjänst, webbplats, bibliotek och bankens publikationer. Antal anställda: 13 Samordnar och utvecklar internationella arbete. Biträder direktionen i internationella kontakter. Antal anställda: 12 Bedriver forskning inom områden som är relevanta för . Stödjer andra avdelningar i verksamhet som har anknytning till forskning. Antal anställda: 6 Granskar och utvärderar bankens verksamhet. Fungerar som en objektiv stödfunktion till direktionen. Antal anställda: 5 Ansvarar för den oberoende utvärde-ringen av nivå och resultat avseende bankens finansiella risker. Utvecklar metoder för att kontrollera risker. Antal anställda: 4 Siffrorna för antal anställda avser årsarbetare, det vill säga antalet anställda reducerat med hänsyn till hel- eller deltidstjänstledigheter. AB är helägt av . Företaget som grundades arbetar i en unik miljö söder om . Huvudprodukterna är sedel-papper och sedlar som till övervägande delen säljs på den internationella marknaden. Bolagets affärsidé är att producera och sälja sedel- och säkerhetspapper, trycka sedlar för behov och för export, prägla de svenska mynten men även minnesmynt och medaljer för kommersiell försäljning. verksamhet omfattar pappersbruk, tryckeri och myntverk. Pappersbruket och tryckeriet är lokaliserat till och till . I produceras också passböcker till de svenska passen. var antalet årsarbetare i genomsnitt 325. Pappersbruket bidrog av försäljningen, tryckeriet och . har levererat sedelpapper till ett tiotal olika länder. För pappersbruket uppgick exportförsäljningen till av försäljningsvärdet. Pappersbruket tog en ny folieringsanläggning i bruk, vilket gör det möjligt att leverera folierat papper för exempelvis produktion av eurosedlar till andra länder. Tryckeriet ökade utlandsförsäljningen till av försäljnings-värdet. Sedlar såldes bland annat till och . Försäljningen av svenska sedlar och passböcker var ungefär den samma som . ökade försäljningen av bruksmynt till . Dessutom lanserades ett millenniemynt i guld respektive silver med porträtt av kung och kronprinsessan . Intresset för dessa mynt har varit stort. AB förbättrade resultaten inom tryckeriet och . För pappersbruket var resultatet oförändrat jämfört med . En förstärkning av personalens kompetens har varit nödvändig för att möta marknadens ökade krav samt för att kunna nyttja en alltmer avancerade maskinpark. har därför stora resurser lagts ned på utveckling av personal och organisation. Den totala världskonsumtionen av sedlar beräknas uppgå till cirka 95 miljarder sedlar med en tillväxt om . har flera kontrakterade exportorder. Produktionen av en order till på startade . Produktionskapaciteten i tryckeriet kommer att vara väl utnyttjad bland annat genom arbetet med en uppgradering av de svenska 500- och 100-kronorssedlarna. I pappersbruket är dock beläggningen under inledning av 2001 otillfredsställande. kommer att ta ytterligare två större investeringar i bruk. En helt ny skär- och packlinje installeras i pappersbruket för att öka kapaciteten och effektiviteten. En anläggning för granskning, sortering, pack-ning och kontroll installeras i tryckeriet, vilket gör det möjligt att granska varje enskild sedel. En sådan granskning krävs för att möta marknadens krav på kvalitet. är helägt av och startade sin verksamhet då hantering och distribution av kontanter överfördes till bolaget. ska bedriva och utveckla kontanthanteringen på affärsmässiga grunder och därigenom bidra till att göra den effektivare ur samhällsekonomisk synvinkel. kan Riks-bankens myndighetsroll renodlas när den operativa veksamheten avskiljts. avsikt är att avyttra . Företagets affärsidé är att bearbeta, distribuera och lagra sedlar och mynt för räkning, sälja och leverera lösningar för kontanthantering till banker, posten och handeln. Pengar i är specialiserat på kontanthantering. Verksamheten omfattar in- och utlämning, sortering och packning av sedlar och mynt, lagerhållning och valutering, äkthetskontroll, dagskasseuppräkning samt drift av service-boxar och automatladdning. De största kunderna är handeln, bankerna och posten. Enligt avtal med ska bolaget förvara del av kontantlager, ta emot och lämna ut sedlar och mynt till post och bank samt ansvara för att transaktionerna mot kontantlager avvecklas i det nationella RIX-systemet. Koncernen i omfattar moderbolaget samt dotterbolaget som i sin tur äger de kontorsfastigheter, i vilka huvuddelen av verksamheten bedrivs. Företagets organisation består av centrala funktioner för Marknad, Personal, Säkerhet, Ekonomi, Transporter, IT samt Teknisk support. Den operativa verksamheten bedrivs i fyra regioner med totalt sju kontor på orterna , , , , , samt . Servicepunkter finns i , , och . Huvudkontoret är beläget i , . var antalet årsarbetare i genomsnitt 245. Under utvecklades affärsverksamheten vid sidan om den traditionella riksbankshanteringen snabbt. Ett flertal kontrakt tecknades för uppräkning av dagskassor från handeln. svarar bolaget för transporterna av utländsk valuta åt de fyra stora affärsbankerna. övertog företaget uppräkningscentraler för dagskassor från handeln. har ett gemensamt IT-bolag bildats med med primär uppgift att ersätta nuvarande datasystem för avveckling och lagerhållning av kontanter samt svara för kommande drift, support och utveckling. Vidare har ett gemensamt bolag bildats med Sambox i . En betydande effektivisering av verksamheten har skett och bland annat inneburit reducering av antalet kontor och anställda. Från starten har omsättningen per anställd ökat med . De totala kostnaderna för kontanthantering i samhället beräknas till . Den ekonomiska tillväxten har inneburit att efterfrågan på kontanter har ökat parallellt med kortbetalningar och transaktioner över internet. går utvecklingen inom banksektorn mot minskad kontanthantering i den egna verksamheten. Sammantaget innebär detta stora möjligheter för . pågår arbete med utveckling av nya transportlösningar. Rutiner för samordnade transporter mellan bank, post och förbereds. Ett nytt koncept med säkerhetsväskor som kan transporteras i vanliga personbilar håller på att introduceras. Bolaget kommer i ökad utsträckning att erbjuda helhetslösningar där möjligheterna till förbättringar i kundens totala kontanthanteringsverksamhet tas tillvara. verksamhet regleras av 9 kap. 12 och 13 §§ regeringsformen, 8 kap. 6 § riksdagsordningen samt av riksbankslagen. är enligt 9 kap. 12 § regeringsformen "rikets centralbank och en myndighet under ". har ansvaret för penningpolitiken. Enligt 1 kap. 2 § lagen (1988:1385; senast ändrad 2000:427) om riksbank ska målet för verksamhet vara att upprätthålla ett fast penningvärde. Det viktigaste penningpolitiska instrumentet för att uppnå detta är reporäntan. Utan att åsidosätta det lagstadgade målet om fast penningvärde bör enligt propositionen 1997/98:40 därtill stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. ska också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. redovisar mot den bakgrunden regelbundet sin syn på utvecklingen i det finansiella systemet. har också det praktiska ansvaret för genomförandet av stora betalningar mellan bankerna och för kontantförsörjningen i samhället. Tillverkning samt distribution och lagerhållning av kontanter hanteras av de helägda bolagen respektive . samarbetar internationellt främst inom IMF, BIS/G10 och EU och har en omfattande produktion av finansiell statistik. bedriver sin verksamhet i . bedriver sin verksamhet i och . Pengar i är organiserat i fyra regioner med sju kontor: , , , , , och . Därtill kommer fyra servicepunkter: , , och . Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen leds av en direktion. Direktionen består av sex ledamöter. avhölls 32 direktions-sammanträden. Fullmäktige utser direktionens ledamöter och utövar kontroll över verksamhet. Fullmäktige består av elva ledamöter, med lika många suppleanter. har fullmäktige sammanträtt vid tolv tillfällen. Fullmäktige beslutar om direktionsledamöternas löne- och övriga anställningsvillkor. Fullmäktige leder verksamheten vid fullmäktiges egen revisionsenhet samt lämnar förslag till disposition av vinst till . Fullmäktige beslutar också om arbetsordningen i . Arbetsord-ningen anger övergripande organisation och reglerar vissa lednings- och beslutsfrågor. Fullmäktige väljer för av sex heltidsanställda ledamöter att ingå i direktionen. Fullmäktige utser ordförande i direktionen, som ska vara chef för , samt minst en vice riksbankschef. tiges ordförande samt vice ordförande får närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt men utan förslags- och rösträtt. Ärenden som inte avgörs av fullmäktige avgörs av direktionen. Direktionen leder och beslutar i alla penningpolitiska frågor. Besluten fattas kollegialt av direktionen. Direktionen kan besluta att vissa ärenden får avgöras av riksbankschefen eller någon annan tjänsteman i . Ledamöterna får inte söka eller ta emot instruktioner när de fullgör penningpolitiska uppgifter. Inför viktiga penningpolitiska beslut ska informera det statsråd som regeringen utser. Direktionen fastställer budget och lämnar den till , revisorer och fullmäktige för kännedom. Direktionen avger också till dessa instanser en redovisning för det föregående räkenskapsåret. Redovisningen (årsredovisningen) ska omfatta resultaträkning, balansräk-ning, förvaltningsberättelse och en redogörelse för penning- och valuta-politiken samt för hur har främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende. Direktionen lämnar dessutom minst en skriftlig redogörelse till finansutskott om penningpolitiken. omorganiserades för att tydligare fokusera på de mål och uppgifter som anges i riksbankslagen och för att effektivisera organisation och ledning. Verksamheten vid tidigare ekonomiska avdel-ningen, penning- och valutapolitiska avdelningen, betalningssystemavdel-ningen, betalningsmedelsavdelningen och avdelningen för finansiell statistik fördelades på tre nya, större avdelningar: avdelningen för finansiell stabilitet, avdelningen för marknadsoperationer och avdelningen för penningpolitik. Tillsammans med sammanslagningar inom bankens administration minskade antalet avdelningar därmed från 16 till 11. Varje avdelning leds av en avdelningschef. Avdelningscheferna beslutar eller delegerar beslutsrätt inom sitt verksamhetsområde. De ska även se till att ärenden som ska beslutas av direktionen bereds och föredras. Som ett komplement till linjeorganisationen finns avdelningsövergripande grupper för beredning av bankgemensamma frågor. Vid utgången av 2000 var 469 personer anställda i . Motsvarande antal vid utgången av 1999 var 466 personer. Av de anställda per var kvinnor och män. Vid utgången av uppgick antalet årsarbetare till 411 (422). Personalomsättningen är i princip oförändrad jämfört med . rekryterade 63 (63) personer externt och 47 (49) internt. Av de 60 personer som slutade slutade 54 på egen begäran och 6 pensionerades. resultat uppgick till . totala balansomslutning ökade med och uppgick per till . För ytterligare redogörelse för resultat och ställning hänvisas till avsnittet Balans- och resultaträkningar. är inte en vinstdrivande myndighet utan det resultat som uppkommer är en följd av uppgifter som centralbank. Balansräkningens totala omslutning ökade med . Nedan redogörs för väsentliga händelser som påverkat balansräkningen . Valutareserven det vill säga posten "Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför " ökade med främst beroende på att marknadsvärdena stigit. Posten "Huvudsakliga refinansieringstransaktioner" varierar utifrån bank-systemets behov av likviditet. har försett banksystemet med likviditet genom regelbundna repotransaktioner. Posten "Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i " består av statspapper. Detta innehav används inte för att genomföra penningpolitiken med nuvarande tillämpning av räntestyrningssystemet och efter det att marknadsvårdande transaktioner övertagits av förnyas det därför inte vid förfall. Posten "Utelöpande sedlar och mynt" varierar utifrån samhällets behov av denna typ av betalningsmedel. Normalt är den utelöpande sedelmängden störst vid årsskiften, bland annat beroende på ökad omsättning i handeln. Sedel- och myntutgivningen kan ses som en räntefri inlåning.