frsrdg · GO04JO1 · 2001-01-01 00:00:00 — uppgivne fadern till barnet hade försökt nå honom men ej lyckats, att socialnämnden ej fått svar på brevet som avsänts under rederiets adress och att modern inte längre hade någon kontakt med svaranden, vilken angavs ha okänd adress kunde konstatera att svaranden vistades på okänd ort och att 20 kap 2 § 1 st 1 p därför var tillämplig. Detta är möjligt och till och med troligt eftersom tingsrätten har tät kontakt 2000/01:JO1 i olika mål med de advokater som ofta uppträder vid tingsrätten. fick i vart fall underrättelse om de åtgärder den gode mannen vidtagit genom att han i sitt svaromål av angav att han hade försökt få kontakt med svaranden men inte lyckats. tillfrågad därom har advokaten uppgivit att även han tillskrev svaranden under rederiets adress i , till vilken adress han även skickade domen. Jag bedömde inte uppgiften om att svaranden hade återvänt till och att han kom från ön som tillräckliga för att det skulle vara meningsfullt att igångsätta efterforskningar och för att det skulle finnas anledning att ändra den tidigare bedömningen att han vistades på okänd ort. Till detta bidrog säkert konstaterandet att svaranden varit noga med att det i poststämplade brevet inte ange någon adress. Några åtgärder vidtogs därför inte. Såvitt gäller de åtgärder som vidtagits i målet av rotelinnehavaren, råd- mannen , i de avseenden som remissen omfattar hänvisar tingsrätten till bifogat yttrande av denne. Som framgår av yttrande vidtog tingsrätten inte någon åtgärd för att få klarlagt att svaranden i målet befann sig på okänd ort, utan beslutet om att förordna god man fattades enbart med ledning av de uppgifter som fanns i handlingarna i målet. Det kan ifrågasättas om inte tingsrätten, med ledning av de uppgifter som fanns om svaranden, borde ha vidtagit ytterligare åtgärder för att få kompletterande upplysningar om svaranden (jfr NJA 1983 s 639) och om möjligt få klarhet i huruvida denne befann sig på okänd ort. Närmast till hands hade kanske varit att även tingsrätten försökte få kontakt med svarandens uppgivna arbetsgivare. Möjligen skulle även en kontakt med kunna ha gett underlag för ytterligare efterforskningar. Mot bakgrund av de upplysningar som fanns om svaranden, och då ytterligare rimliga efterforskningar med hänsyn till omständigheterna sannolikt inte hade gett något resultat, anser sig dock tingsrätten inte vilja ifrågasätta att det fanns förutsättningar för att på det befintliga underlaget förordna en god man för svaranden. Enligt vad anfört i sitt yttrande är det möjligt att den gode mannen under handläggningen tillfrågades om vilka efterforskningsåtgärder denne vidtagit. Mot bakgrund av bestämmelsen i 20 kap 2 § 3 st föräldra- balken, enligt vilken en god man skall samråda med den för vilken han har förordnats i den mån det kan ske, borde tingsrätten under handläggningen av målet ha tagit kontakt med den gode mannen, och givetvis skulle vad som därvid framkommit ha dokumenterats i akten. Som vidare anfört vidtog inte tingsrätten någon åtgärd med anledning av de uppgifter om svarandens hemort som käranden lämnade under förberedelsen i målet. Även härvidlag kan det kanske ifrågasättas om inte tingsrätten exempelvis genom en kontakt med borde ha undersökt möjligheterna att få tillgång till ytterligare uppgifter om svaranden. Men med hänsyn till vad anfört anser tingsrätten att det enbart på grund av den nya uppgiften om eventuell hemort för svaranden i inte fanns anledning till ett ändrat ställnings- tagande när det gäller frågan om svaranden skulle anses vistas på okänd ort. I mål av nu aktuellt slag skall en god man förordnas för en svarande bl.a. under förutsättning att denne vistas på okänd ort. Enligt 2 § delgivningslagen (1970:428) är det den myndighet där målet 2000/01:JO1 eller ärendet handläggs som ombesörjer delgivning. stämningsansökan ange bl.a. svarandens personnummer och adress samt förhållanden i övrigt av betydelse för delgivning med honom. Om svaranden saknar känd adress skall uppgift lämnas om den utredning som gjorts för att fastställa detta (33 kap. 1 § [RB]). Av 33 kap. 10 § RB följer att rätten i indispositiva mål inte kan avvisa en stämningsansökan som inte uppfyller föreskrifterna i 33 kap. 1 § RB. Däremot kan rätten avvisa kärandens talan om uppgifterna om svaranden är sådana att denne inte på ett tillfredsställande sätt kan identifieras (se NJA 1983 s. 639). Rätten kan i indispositiva mål inte heller avvisa stämningsansökan på den grunden att käranden inte antar ett erbjudande att själv ombesörja delgivningen (33 kap. 6 § RB). I stämningsansökan fanns uppgifter om det fartyg på vilket svaranden hade tjänstgjort och adressen till det rederi där denne var eller hade varit anställd. En naturlig åtgärd hade därför varit att tingsrätten hade försökt få till stånd delgivning med svaranden via rederiet. Som tingsrätten anfört i sitt yttrande hade den även kunnat vända sig till för upplysningar (se kungörelsen [1933:618] angående biträde av för delgivning av handlingar i utlandet). Det kan noteras att det brev som socialförvaltningen hade skickat till svaranden under rederiets adress var skrivet på svenska och att det inte förelåg någon utredning om huruvida svaranden behärskade svenska språket. Det förhållandet att svaranden inte hört av sig kan därför inte tas till intäkt för att han inte hade nåtts av brevet. Eftersom tingsrätten inte vidtog några åtgärder för att delge svaranden eller eftersöka dennes adress var tingsrättens underlag för beslutet att förordna god man enligt 20 kap. 2 § första stycket FB bristfälligt. Tingsrättens hand- läggning i denna del är därför inte invändningsfri. Jag finner emellertid inte anledning att vidta någon ytterligare åtgärd i saken. Vad som i övrigt framkommit föranleder ingen ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. En tingsrätts hantering av s.k. skyddade personuppgifter vilka erhållits från en part i ett förenklat tvistemål (FT-mål) (Dnr 2350-1998) I ett beslut anförde FKHIV-2 (NOXQGK bl.a. följande. I samband med en inspektion vid framkom följande vid granskningen av akten i mål FT . Efter ansökan av utfärdade Kronofogde- myndigheten i föreläggande för svaranden (ett DQJLYHW SHUVRQQXPPHU KlU XWHVOXWHW SKYDDADE PERSONUPPGIFTER att svara på föreningens yrkanden. Enligt ett delgivningskvitto delgavs svaranden, som undertecknade kvittot med sitt namn, föreläggandet den 22 2000/01:JO1 . Svaranden kom in med ett bestridande undertecknat med dennes namn (aktbil. 1 s. 8). begärde därefter att målet mellan föreningen och Skyddade personuppgifterHWW DQJLYHW SHUVRQQXPPHU skulle överlämnas till tingsrätten. fanns fogat bl.a. ett utdrag ur centrala bilregistret av vilket framgick att personuppgiften för personen med personnummer HWW DQJLYHW SHUVRQ QXPPHU var skyddad. Handlingarna inkom till tingsrätten . På beslutet om överlämnande (aktbil. 1 s. 1) fanns en lapp med uppgift om svarandens namn och adress. Tingsrätten utfärdade därefter föreläggande för svaranden att komma in med svaromål vid äventyr av tredskodom (aktbil. I föreläggandet angavs svarandens namn och adress. Svaranden kom in med svaromål och angav där bl.a. sitt efternamn och en ny adress (aktbil. Svaranden bifogade därvid ett brev från föreningen som innehöll uppgift om bl.a. svarandens namn och den nya adressen (aktbil. Tingsrätten förelade svaranden att klargöra sin inställning till käromålet, varefter detta medgavs (aktbil. 19 och 20). Både föreläggandet och medgivandet innehöll uppgift om svarandens namn och den senaste adressen. Sedan föreningen hade yrkat bifall till sin talan, meddelade tingsrätten en dom med följande innehåll. Skyddade personuppgifter, (ett angivet personnummer) (Ett angivet personnummer) skall till utge (Ett angivet personnummer) skall ersätta dels för inkassokostnader med , dels för rättegångskostnader med , varav i ombudsarvode. Vid JO:s genomgång konstaterades att lappen med svarandens namn och adress, aktbil. 1 s. 8 samt aktbil. 1620 lagts i ett förseglat kuvert på vilket antecknats HEMLIG Enl 12 kap. 1 § sekretesslagen. Ärendet remitterades till för upplysningar över 1.tingsrättens överväganden vad gäller sekretesskyddet för svarandens personuppgifter när målet överlämnades från kronofogdemyndigheten (det är därvid av intresse att få reda på vilken information tingsrätten erhöll om sekretesskyddet och varifrån den erhölls) 2.den rättsliga grunden för att utelämna uppgifter om svaranden i domshuvudet och i domslutet 3.en rättsliga grunden för sekretessförklaringen. Tingsrätten skulle vidare yttra sig och redovisa sin bedömning av det som kommit fram. (lagmannen ) inkom med ett yttrande i vilket hänvisades till ett bilagt yttrande från tingsfiskalen . Målet initierades genom en ansökan om betalningsföreläggande hos kronofogdemyndigheten i , varvid yrkade visst kapitalbelopp jämte ränta att utges av svaranden (ett angivet personnummer) skyddade personuppgifter. Ansökan bestreds och när målet överlämnades från kronofogdemyndigheten till tingsrätten angavs (i kronofogdemyndighetens beslut) svaranden som (ett angivet person- nummer) skyddade personuppgifter. Bland de handlingar som bifogades beslutet om överlämnande återfanns ett delgivningskvitto undertecknat av svaranden. saknade dock namnförtydligande och var otydbar. Vidare hade svaranden undertecknat sitt bestridande med sitt namn. På beslutet om överlämnande fanns en gul post it-lapp. Där fanns svarandens namn och adress nedtecknad för hand. Tingsrätten utgick från att någon tjänsteman på kronofogdemyndigheten hade lämnat denna notering för att underlätta tingsrättens hantering av målet. Vid den skriftväxling som följde under tingsrättens handläggning av målet uppgav svaranden sin nya adress samt undertecknade skrifterna med sitt namn. Då målet avgjordes genom dom fann tingsrätten att skäl för sekretess kunde föreligga vad avsåg svarandens namn och adress då det kunde antas att den enskilde kunde lida skada för det fall uppgifterna röjdes. Detta behov av sekretess befanns kunna föreligga oaktat att svaranden själv vid skriftväxling uppgivit sitt namn och adress. Tingsrätten saknade kännedom om orsaken till varför svarandens personuppgifter är skyddade och undertecknad kan inte längre påminna sig om någon kontroll i SPAR gjordes för att undersöka huruvida personuppgifterna verkligen var skydd- ade. Det är dock troligt att sådan kontroll gjordes. En förutsättning för att få hemligstämpla en allmän handling är att det kan antas att hinder mot utlämnande av uppgift i handlingen föreligger enligt någon tillämplig sekretessbestämmelse. Undertecknad gjorde bedömningen att då svarandens namn och adress ursprungligen kommit till tingsrättens kännedom genom en post-it-lapp från kronofogdemyndigheten, där de aktuella uppgifterna uppenbarligen var sekretessbelagda, så gäller sekretess enligt 12 kap 1 § sekretesslagen. Tingsrätten hemligstämplade därför de aktbilagor vari svarandens namn och adress framgick. En myndighets åtgärd att hemligstämpla en handling innebär dock inte något bindande avgörande av sekretessfrågan. En handling med hemligstämpel kan mycket väl vara En hemligstämpel tjänar bara som påminnelse om behovet av en 2000/01:JO1 noggrann sekretessprövning för det fall att fråga om utlämnande av handlingen eller uppgift därur uppkommer. (Se m.fl., Sekretesslagen Kommentar till lag med ändringar, tredje uppl., 1992, s 436). Vad gäller det faktum att tingsrätten i domshuvudet inte angav svarandens namn och adress kan konstateras att enligt 17 kap 7 § första stycket andra punkten skall parterna anges. Tingsrätten fann att detta tillgodosågs genom att svaranden identifierades med personnumret. Någon uttrycklig bestämmelse om att en parts namn eller adress måste anges om parten på annat sätt kan identifieras kunde tingsrätten vid domstillfället inte finna. Riktigheten av detta övervägande kan dock ifrågasättas. Beträffande handläggningen av målet och vilka överväganden som gjordes i de avseenden som tagits upp i JO:s remiss hänvisar tingsrätten till bifogat yttrande från rotelinnehavaren, tingsfiskalen . Som framgår av akten i målet angavs svaranden som (ett angivet personnummer) skyddade personuppgifter i de handlingar som upprättades vid kronofogdemyndigheten. Någon annan information om vad denna upp- gift innebar och varifrån den kommit synes dock inte ha lämnats i samband med att målet överlämnades från kronofogdemyndigheten till tingsrätten. Som underlag för tingsrättens fortsatta handläggning av målet borde därför tingsrätten ha tagit reda på vad som låg till grund för uppgiften att svarandens personuppgifter var skyddade. Det kan antas att bakgrunden till anteckningen var den att svarandens samtliga personuppgifter var spärrade (se JO:s aktbil 2), dvs. att skattemyndigheten av någon anledning fört in en sekretessmarkering i folkbokföringsregistret. Förfarandet med sekretessmarkering är inte närmare lagreglerat men torde motsvara vad som gäller för den hemligstämpel som kan åsättas en allmän handling enligt 15 kap 3 § sekretesslagen (se prop 1997/98:9 s 34 ff). Sek- retessmarkeringen i sig innebär alltså inte något beslut om att sekretess skall iakttas. Därför borde tingsrätten lämpligen även ha kontaktat skatte- myndigheten för att efterhöra om svarandens personuppgifter omfattats av sekretess hos skattemyndigheten, dvs. om uppgifterna belagts med sekretess enligt 7 kap 15 § sekretesslagen. Om det förhöll sig på det sättet gällde sekretessen enligt 12 kap 1 § sekretesslagen också hos tingsrätten. Av akten i målet framgår att svaranden undertecknat såväl sitt bestridande till krono- fogdemyndigheten som svaromålet med sitt namn och att hon i svaromålet och i ett kompletterande yttrande (aktbil 17 och 20) även angett sin aktuella adress. Enligt vad som framgår av akten har dessa uppgifter vidarebefordrats till käranden. Om dessa personuppgifter var sekretessbelagda kan det ifrågasättas om så borde ha skett. En lämplig åtgärd hade kanske varit att kontakta svaranden och med henne ta upp frågan om sekretesskyddet. Enligt 17 kap 7 § skall dom i tvistemål avfattas skrift- ligen och i skilda avdelningar ange, såvitt nu är av intresse, parterna och deras ombud eller biträden och domslutet. Det torde inte finnas några närmare föreskrifter om vilka uppgifter om parterna som domen skall innehålla. I förordningen (1976:819) om avfattning av dom i tvistemål m.m. föreskrevs att tingsrätt skulle tillämpa särskilda Bestämmelser om av- fattning av dom i tvistemål m.m. vid tingsrätt, enligt vilka en dom skulle av- fattas på särskilda blanketter med uppgifter om parternas fullständiga namn, yrke eller titel, personnummer eller motsvarande och postadress. Dessa före- skrifter upphörde att gälla vid utgången av enligt för- ordningen (1994:1055) om upphävande av den nämnda förordningen. Även om det alltså numera inte finns några detaljföreskrifter om vilka uppgifter om parterna som en tvistemålsdom skall innehålla måste enligt tingsrättens mening bestämmelsen i 17 kap 7 § tolkas så att parterna bör identifieras med i vart fall namn, personnummer eller mot- 2000/01:JO1 svarande och en adress. Att som i domen i det aktuella målet som svarande endast ange Skyddade personuppgifter och ett personnummer är därför otillräckligt. Om en parts personuppgifter är sekretessbelagda och sekretessen skall bestå när dom meddelas skall domstolen i domen förordna om det. De uppgifter som omfattas av sekretessförordnandet kan då t.ex. bifogas domen i en särskild bilaga, vartill hänvisning sker i domen. I så fall kan i domslutet vederbörande part anges som käranden eller svaranden. Enligt upplysningar från i var samtliga personuppgifter däribland adressen spärrade avseende HWW DQJLYHW SHUVRQQXPPHU oktoberdecember 1997 och personen i fråga hade inte bytt identitet. Av 7 kap. 15 § första stycket sekretesslagen (1980:100) framgår att sekretess gäller i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning som regeringen före- skriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen, för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Bestämmelsen innebär att det normalt inte gäller någon sekretess för t.ex. en adressuppgift. För att en sådan uppgift skall få hemlighållas krävs att det finns någon särskild anledning till detta. Om det kan antas att utlämnande av uppgifter rörande en viss person innebär men för personen, exempelvis risk för förföljelse, kan skattemyndigheten i folkbokföringsregistret lägga in en markering för särskild sekretessprövning, s.k. sekretessmarkering (spärr- markering). Sekretessmarkeringen innebär att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut. Sekretessmarkering motsvarar det som gäller för den hemligstämpel som enligt 15 kap. 3 § sekretesslagen kan åsättas en allmän handling (prop. 1997/98:9 s. 34 f.). Sekretess enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen gäller utanför det område som anges i paragrafen endast i den begränsade utsträckning som följer av sekretesslagens olika bestämmelser om överföring av sekretess. För uppgifter som lämnas till en domstol kan emellertid sekretessen överföras enligt 12 kap. 1 § sekretesslagen. Erhåller domstol i sin rättskipande eller rätts- vårdande verksamhet från domstol eller annan myndighet uppgift som är sekretessbelagd där, gäller sekretessen också hos domstolen (s.k. sekundär sekretess). Av samma lagrum framgår att överföring av sekretess inte äger rum om en sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse ändå är tillämplig på uppgiften hos den mottagande domstolen. Att vissa uppgifter hos en domstol eller annan myndighet är sekretess- belagda innebär inte automatiskt att sekretessen gäller gentemot en part, se 14 kap. 5 § sekretesslagen. Regler om vilka uppgifter en tvistemålsdom skall innehålla finns i 17 kap. 7 § . Där föreskrivs att en dom skall avfattas skriftligen och i skilda avdelningar ange bl.a. parterna och deras ombud eller biträden samt 2000/01:JO1 domslutet. kan i vissa fall med stöd av 7 kap. 15 § sekretesslagen besluta att inte lämna ut personuppgifter i folkbokföringsregistret. myndigheten skall kunna veta när den bör vara försiktig och göra en särskild prövning av utlämnandefrågan kan den föra in en sekretessmarkering i En sådan markering fanns beträffande svaranden i det aktuella målet som målet var anhängigt vid tingsrätten. När det aktuella målet kom in till tingsrätten fanns bland handlingarna ett utdrag ur centrala bilregistret av vilket framgick att personuppgiften för svaranden var skyddad. gående kallat svaranden skyddade personuppgifter med angivande av per- Huruvida tingsrätten gjorde någon kontroll hos skattemyndig- heten om hur det förhöll sig med svarandens personuppgifter är inte klarlagt. Vid en sådan kontroll hade tingsrätten fått kännedom om att det hos skattemyndigheten fanns en sekretessmarkering beträffande svarandens Eftersom tingsrätten emellertid inte hade fått uppgifterna om svaranden från skattemyndigheten hade inte någon överföring av denna sekretess kunnat ske till domstolen enligt 12 kap. 1 § sekretesslagen. I målet hade svaranden själv, redan till kronofogdemyndigheten, gett in handlingar med uppgift om sitt namn. I skrivelser till tingsrätten angav svaranden både sitt namn och sin nya adress. Överföring av sekretess enligt 12 kap. 1 § sekretesslagen kan ske endast beträffande uppgifter som en domstol erhåller från en annan myndighet där uppgifterna omfattas av Det kan alltså inte bli fråga om sekretessöverföring beträffande uppgifter som parten själv ger in i målet eller ärendet. till den regel som finns beträffande sekretess i ärende om fingerade personuppgifter (7 kap. 15 § andra stycket sekretesslagen), dvs. även gäller hos den myndighet till vilken en sådan sekretessbelagd uppgift har lämnats, finns inte i fråga om uppgifter som är sekretessbelagda enligt 7 kap. 15 § första stycket sekretesslagen. Inte heller någon annan sekretess- bestämmelse har gällt vid tingsrätten för svarandens personuppgifter i målet. Tingsrätten har lagt alla handlingar i vilka svarandens namn och adressuppgift framgår i ett förseglat kuvert på vilket angivits HEMLIG Enl 12 kap. 1 § sekretesslagen. Som har konstaterats omfattades svar- andens personuppgifter i målet inte av sekretess. Någon rättslig grund för att vägra att lämna ut dessa uppgifter fanns således inte varför det saknades för- utsättningar att hemligstämpla handlingar som innehöll dessa uppgifter. övrigt kan anmärkas att hemligstämpling av en allmän handling med an- givande av 12 kap. 1 § sekretesslagen inte ger någon upplysning om den egentliga grunden för sekretessen, eftersom paragrafen endast behandlar frågan om överföring av sekretess som följer av andra regler. I 17 kap. 7 § föreskrivs att parterna skall anges i domen. Det finns inga bestämmelser som reglerar vilka uppgifter beträffande parterna som därvid skall anges. stadgad domstolspraxis anges i domen, när det gäller fysiska personer, parternas namn, personnummer och 2000/01:JO1 adress. När det gäller brottmålsdomar har utfärdat före- skrifter om avfattningen av dessa (DVFS 1993:21, B 86; ändr. DVFS 1998:4). Enligt föreskrifterna skall bl.a. den tilltalades alla namn, person- nummer och adress anges i domen och för en tilltalad vars adress är skyddad av sekretess skrivs Skyddad adressuppgift. Syftet med att ange parterna i domen är naturligtvis att dessa skall kunna identifieras så att domen kan verkställas. När det inte föreligger sekretess beträffande några personuppgifter är det således en lämplighetsfråga vilka av dessa uppgifter som skall anges i domen. Som framgår av det sagda har tingsrättens hantering av svarandens person- uppgifter varit behäftad med brister. Jag finner emellertid inte anledning att vidta någon ytterligare åtgärd i saken. En tingsrätts hantering av s.k. skyddade personuppgifter vilka erhållits från en part i ett familjemål (Dnr 2351-1998) I ett beslut anförde FKHIV-2 (NOXQGK bl.a följande. I samband med en inspektion vid framkom följande vid granskning av akten i mål T . I en ansökan om stämning som inkom till tingsrätten yrkade L. E. genom sin advokat att tingsrätten skulle döma till äktenskaps- skillnad mellan henne och K. E. angav därvid att hon kunde nås på sin advokats adress. Uppgift om L. E:s personnummer saknades. Till stämnings- ansökan fanns fogad bl.a. en särskild skrivelse från L. E:s advokat till tingsrätten, ett brev från i till L. 3), ett personbevis (aktbil. 4) och en ansökan om rättshjälp för L. I den särskilda skrivelsen till tingsrätten upplyste L. E:s advokat att L. E. och hennes barn hade sekretesskyddade personuppgifter, varför sekretess också borde gälla beträffande dessa i tingsrätten. Av brevet från skatte- myndigheten ställt till L. E. under adressen A (aktbil. 3) framgick följande. Vi fick en beställning på personbevis för äktenskapsmål från Din advokat. Eftersom jag inte fick tag på Dig på telefon, skickar jag personbeviset till Dig f v b till advokaten. Jag vill informera om att skattemyndig- hetens spärrmarkering inte automatiskt förs över till tingsrätter. Hand- läggning av Din skilsmässa i tingsrätten är offentlig om Du inte själv ber om spärrmarkering där. Personbeviset (aktbil. 4), som var utfärdat för äktenskapsmålet, innehöll bl.a. uppgift om parterna, deras barn samt parternas bostadsadress. Bostads- adressen var densamma för dem båda, nämligen A. Rättshjälpsansökan (aktbil. 5) innehöll samma uppgift om L. Uppgift om hennes personnummer saknades emellertid. Sedan stämning utfärdats på K. E. och denne blivit delgiven 2000/01:JO1 beslutade tingsrätten att äktenskapsskillnaden skulle föregås av betänketid (aktbil. E:s adress angavs därvid i protokollet vara en c/o-adress till hennes advokat. Av protokollet framgick L. E:s person- nummer. Efter lagstadgad betänketid yrkade L.