frsrdg · GO04NR1 · 2001-01-01 00:00:00 — påpekade att det bara var som bestämt sig för att släcka ned det analoga nätet. Han var också övertygad om att man till dess måste ha löst de upphovsrättsliga frågor som var återhållande vad gällde de digitala sändningarna. Han uttalade förhoppningen att det finskspråkiga inte skulle behöva skaffa särskilda, nya dyra TV-apparater för detta. erinrade om att man i valt att kryptera digitala marksändningar men att det gick att välja att inte kryptera just public service och därmed undanhålla den från extra betalning. Det borde också bli möjligt att få en enhetlig box inte bara i utan i alla länder som fick digitala sändningar. Hon hoppades att samarbetsministern jobbade positivt på att man fortsättningsvis inte bara kan se det man ser utan också utveckla utbudet. hade uppmärksammat en formulering i ministerrådets sysselsättningsredogörelse av innebörd att det förhållandevis höga skattetrycket i gjorde det svårt att klara de ökande kostnaderna för en åldrande befolkning. Hon fick det inte att gå ihop med statsministrarnas uttalanden att den nordiska välfärdsmodellen krävde ett högt skattetryck. fann det långsökt att i en sysselsättningsrapport hitta till synes obegripliga bisatser som stöd för att de nordiska länderna skulle ha valt fel samhällsmodell. Den danska samarbetsministern sammanfattade regeringens strategi så att man bevarade det relativt höga skattetrycket och betalade ner sin skuld så mycket som möjligt, som man sökte öka arbetsstyrkan. Detta var en ganska god strategi för att skapa den största stabiliteten. frågade samarbetsministrarna om de var beredda att verka för att det skulle bli lika enkelt för utomnordiska medborgare som bodde och verkade i de nordiska länderna som det var för nordiska medborgare att delta i den nordiska gemenskapen, som t.ex. skolutbyte, idrottsutbyte eller NORDJOBB. Både och samarbetsministrar förklarade sig beredda att gå igenom de områden där det fanns hinder och se vad som kunde göras. frågade vad ministern tänkte göra åt de problem som kunde drabba en arbetslös i som ej kunde få bidrag att starta ett företag i . svarade att detta verkade vara ett exempel på dumma hinder som inte borde förekomma i ett väl integrerat gränsområde. Han erbjöd sig att sätta sig in i saken för att se vad han kunde göra men påminde om att det var som bestämde dessa regler. I den mån det gällde statliga regler eller AMS tillämpning av regler som bestämt skulle han titta närmare på det. frågade samarbetsministrarna om de på allvar skulle ta tag i gränshinder så att det verkligen blev en gemensam arbetsmarknad. Vad kunde ministrarna lova, förutom att undersöka, för att underlätta för människor som bodde i gränstrakter? Som exempel nämnde han att, medan en grävmaskin kunde utföra jobb på båda sidor om en nordisk gräns, det av skatteskäl var omöjligt för en svensk att arbeta deltid i både och . svarade att regeringarna fortsatte arbetet på att undanröja eller minska praktiskt vardagskrångel i gränsbygderna. Det bästa laboratoriet härför var . Skattesidan var besvärlig och väldigt krånglig, beroende på ett bara avtal mellan och . Den lösning man då förhandlade fram var så svår att nå att det inte var lätt att tänka sig att plötsligt nå en annan kompromiss. Presidiet har haft att följa upp och genomföra de förändringar som rådet beslutat att vidta . har arbetet kommit in i en ny fas då de genomförda reformerna är föremål för en utvärdering. Till sessionen i framlades rapporten som utarbetats av en arbetsgrupp tillsatt av de nordiska samarbetsministrarna. Arbetsgruppen har gått under benämningen "Vismanspanelen" och haft i uppdrag att utreda de nordiska samarbetets inriktning och uppgifter. Panelen har granskat gemensamma drag i samhällsutvecklingen i och värderat vilka krav och önskemål dessa drag ställer på det nordiska samarbetet. Sessionen utgjorde startskottet för diskussionen om strategin för det framtida nordiska samarbetet. Presidiet har också ansvar för att samordna rådets arbete i sin helhet och har därför att ta ställning till såväl den egna verksamhetsplanen som till utskottens verksamhetsplaner och budgeten härför. Vid rådets sessioner presenteras de gemensamma riktlinjerna för verksamhet. I riktlinjerna framhävs särskilt utvecklingen av det internt nordiska samarbetet, fred och säkerhet i , som föregångsregion i EU, insatserna i närområdet och regionalt samarbete i Arktis-, Barents- och Östersjöregionerna samt strategi för ett hållbart och en bärkraftig utveckling. Presidiet har också ansvaret för allmänna utrikes- och säkerhetspolitiska frågor och har besökt och fört diskussioner med andra internationella organisationer som t.ex. Presidiet har bestått av tretton medlemmar. Svenska representanter i presidiet har varit () och (). Presidiet höll åtta möten . I anslutning till rådets session möte presidiet de nordiska statsministrarna. Huvudfrågor vid överläggningarna var huvudelementen i Nicetraktaten och den parlamentariska förankringen i arbetet med EU:s nordliga dimension. Presidiet har också hållit möte med de nordiska samarbetsministrarna för att bl.a. diskutera ordförandeprogrammet, den nordiska budgeten och det nordiska samarbetets framtida inriktning. Presidiet har det övergripande ansvaret för det nordiska informationsarbetet och har haft att ta ställning till en ny gemensam informationsenhet för och . Arbetet har resulterat i ett samarbetsavtal om gemensam information för de två nordiska organisationerna. För informationsarbetet har presidiet haft en särskild arbetsgrupp med uppgift att bl.a. utvärdera försöksverksamheten med en gemensam information. Svensk medlem i informationsgruppen har varit (). På förslag av informationsgruppen beslöt presidiet att permanenta ordningen med en gemensam informationsavdelning för och . I enlighet med informationsgruppens mandat beslutade presidiet också att nedlägga informationsgruppen. Presidiet har ansvar för samordningen av rådets behandling av Nordiska ministerrådets budget och verksamhetsplan. För detta ändamål har en särskild arbetsgrupp tillsatts med uppgift att samordna de synpunkter som framkommer från partigrupperna och utskotten. Svenska medlemmar i budgetarbetsgruppen har varit . Bjälkebring (v) och (). Den nordliga dimensionen har varit och är fortfarande ett högt prioriterat tema på presidiets dagordning. En arbetsgrupp under ledning av () framlade till sessionen i en rapport om och den nordliga dimensionen. Presidiet hade beslutat att den fortsatta behandlingen av rapporten skulle avvakta till dess att synpunkter hade kunnat framföras under debatten vid sessionen. Vid sitt möte beslöt presidiet att tillsätta en ny arbetsgrupp för att följa upp om den nordliga dimensionen. Svenska ledamöter i arbetsgruppen är () och (). Presidiet har tillsatt en arbetsgrupp som skall förbereda presidiets behandling av en strategi för det framtida nordiska samarbetet. Utgångspunkt för detta arbete är rapporten som behandlar det nordiska samarbetets inriktning och uppgifter. Gruppen har också till uppgift att representera rådet vid de möten som hålls med ministerrådet i frågor som berör de bägge organisationerna. Det förväntas att ett gemensamt förslag från rådet och ministerrådet om det framtida nordiska samarbetet läggs fram vid sessionen 2001. Svensk medlem i arbetsgruppen är (). Den vänstersocialistiska gruppen i har väckt ett medlemsförslag om konfliktförebyggande åtgärder och civil krishantering i . Med anledning härav beslöt presidiet vid möte att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att diskutera och besluta vilka delar av medlemsförslaget som den vill fördjupa sig närmare i och arbeta vidare med. Arbetsgruppen skall också beakta möjligheterna till samarbete och informationsutbyte med . Arbetsgruppen har redan beslutat att arrangera ett arbetsseminarium på . Svensk ledamot i arbetsgruppen är (). Genom de reformbeslut som genomfördes stod det klart att internationella kontakter och utrikes- och säkerhetspolitiska frågor skulle få en mycket mer framträdande roll i arbete . Detta markeras också genom att presidiet ansvarar för övergripande utrikes- och säkerhetspolitiska frågor, vilket inte utesluter att även utskotten är aktiva när det gäller kontakter av olika slag utanför . Den ökande internationaliseringen och de politiska omvälvningarna i norra har medfört att har ökade kontakter med icke-nordiska parlamentariker och parlamentariska organisationer. De nordiska ländernas närmare anknytning till Europeiska unionen - genom medlemskap eller - liksom utvecklingen i närområden medför såväl utmaningar som stor möjligheter. Internationaliseringen har inneburit att gränsen mellan utrikes- och inrikespolitiska frågor blivit mindre tydlig. Det finns knappast längre några samhällsområden där de nordiska länderna kan utforma sin politik utan hänsyn till förhållanden i omvärlden. har en roll som initiativtagande och kontrollerande parlamentarisk instans i förhållande till ministerrådets aktiviteter i främst närområdet och i förhållande till de nordiska regeringarnas samarbete på det utrikespolitiska området. De sakområden som anser bör prioriteras är bl.a.: att bidra till fred, säkerhet och stabilitet i hela att verka för att det nordiska samarbetet i fråga om konfliktförebyggande och fredsbevarande insatser i olika former, liksom humanitära hjälp-insatser, utvecklas ytterligare att främja en demokratisk utveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna att verka för lösningar på miljöproblemen i , Barents- och Östersjöregionerna samt för ett ansvarsfullt och bärkraftigt resursutnyttjande. Representanter för har deltagit i två sessioner, i Tartu, , och i , . Vid bägge tillfällena fördes också diskussioner mellan de två organisationernas presidier. Vid det första mötet diskuterades parlamentariska stipendieprogram och programmet för Barnforum II som skulle äga rum i . Vid mötet i diskuterades uppläggningen av det tredje gemensamma mötet mellan och som skall äga rum /. Teman för det gemensamma mötet blir: regionalt och subregionalt samarbete parlamentariskt inflytande i den nordliga dimensionen Parlamentarisk arktisk konferens i Den parlamentariska samarbetskommittén har fortsatt sitt arbete . Kommittén består av representanter för de nordiska ländernas parlament och från , och . och har observatörsplats. Svenska representant i kommittén är (). samlades parlamentariker i till den fjärde arktiska parlamentarikerkonferensen. Huvudtema för konferensen var en hållbar utveckling i . Konferensen inleddes med en redogörelse för Arktiska rådets arbete och statsminister lovade att utveckla Arktiska rådets verksamhet då blir ordförandeland . I en rapport utarbetad av den amerikanske professorn . , som framlades vid konferensen, konstateras att behöver effektiviseras och få bättre resurser för att på allvar kunna sätta sig in i stora projekt. Slutdokumentet från konferensen bifogas berättelsen (bilaga 3). En delegation från bestående av medlemmar av presidiet, däribland () samt () från besökte för möten på hög nivå. Sammanträffanden ägde rum med Dumans talman , vice talmannen , talman , vice utrikesminister , ordföranden för Dumans utrikesutskott , ordföranden för Dumans utskott för nordliga och östasiatiska områden samt medlemmar av de ovannämnda utskotten. I diskussionen som var öppen berördes inledningsvis frågor om samarbetet mellan och ryska parlamentet. informerade om presidiets rapport angående den nordliga dimensionen och framhöll att man önskade inkludera på alla sätt och på alla nivåer i detta samarbete. Hon framhöll betydelsen av uppbyggande av det civila samhället för demokratins utveckling. tog upp problem i samband med finansieringen av olika projekt, bl.a. med rysk lagstiftning om utländska investeringar. arbetade med dessa frågor och hade bekräftat flera lagar om utländsk finansiering. Bland övriga frågor som diskuterades var miljöfrågor, atomsäkerhet och situation. Vice utrikesminister framhöll på en fråga om att ej var allergiskt mot en utvidgning men hade sina misstankar om att EU-länderna tog över säkerhetsfrågor och integrerade dem i sitt arbete. Han uttalade sig mycket kritiskt om Nato och menade att sådana reella säkerhetsrisker som terrorism, kriminella strukturer, narkotikahandel, olaglig vapentransport, risken för atomvapen och kemiska vapen, biologiska vapen, näringsbrist samt etniska och nationella konflikter skulle behöva gemensamma åtgärder. Från rysk sida var man positiv till inrättandet av en nordisk informationspunkt i . Det var med viss förvåning de nordiska deltagarna noterade att vice talman tog upp frågan om medlemskap för , "som stat och inte med något delparlament av typ " i . Kontakter med ryska diplomater har senare givit vid handen att detta var Tjilingarovs eget initiativ och inte hade någon officiell förankring. Ett resultat av besöket i är planerna på en gemensam konferens om den nordliga dimensionen. Den 9:e parlamentariska hölls i . Sammanlagt närmare 200 personer deltog i konferensen av vilka flertalet var parlamentariker. Utvidgningen av EU med och de baltiska länderna berördes av många talare under den inledande debatten. Vice statsminister framhöll bl.a. att en av vår generations största uppgifter var att förena och att detta var en fråga av högsta prioritet för det svenska ordförandeskapet i EU om . Huvudtema för konferensen var "Den nordliga dimensionen - förändringar och utmaningar i det regionala och subregionala samarbetet". Några av de politikområden som diskuterades var förstärkt energisamarbete, färre handelshinder, bättre IT-struktur och bekämpandet av organiserad kriminalitet. Slutdokumentet från konferensen bifogas berättelsen (bilaga 2). Ärenden under 52:a sessionen I samband med 51:a session antog ett uttalande om starkare nordiskt engagemang för den nordiska dimensionen. understryker i uttalandet behovet av fler gemensamma nordiska initiativ som kan förverkliga den nordliga dimensionen i EU. I uttalandet framhålls att det övergripande målet för nordliga dimensionen bör vara att främja säkerhet, stabilitet, demokrati och bärkraftig utveckling i . anser att sex områden bör prioriteras: Kärnsäkerhet och energiförsörjning i och Miljö och hälsa i närområdena Med anledning av uttalandet tillsatte presidiet en arbetsgrupp under ledning av () med uppgift att utarbeta förslag till uppföljning av rådets uttalande. Övriga svenska medlemmar av arbetsgruppen var (), () och (). Gruppen noterar i sin rapport att en utgångspunkt för den nordliga dimensionen är det ömsesidiga beroendet mellan EU, och övriga länder i . Aktionsprogrammet syftar till att främja säkerhet, stabilitet och hållbar utveckling i regionen. För att främja dessa gemensamma mål bör arbetet befästa värderingar som demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Den nordliga dimensionen bör också bidra till ekonomisk och social utveckling och därigenom till att minska skillnaderna i levnadsstandard i regionen samt till att minska miljöhoten och att förebygga eller avvärja andra hot såsom gränsöverskridande kriminalitet. Ekonomisk tillväxt är den enda tänkbara vägen att jämna ut de stora skillnaderna i ekonomisk standard och levnadsvillkor i övrigt som finns i regionen. En uthållig tillväxt, som är socialt och miljömässigt hållbar, och baserad på kunskapsutveckling, ger nya möjligheter till produktiv sysselsättning och ökande levnadsstandard i hela regionen. Detta kräver åtgärder på många olika områden av både offentliga och privata aktörer. Det staterna, enskilt och i samverkan, kan göra är att skapa goda förutsättningar för enskilda och företag som vill engagera sig i produktiva verksamheter. Ekonomiska och handelsmässiga förutsättningar, lagar och regler som rör villkoren för inhemska och utländska investerare, liksom även befolkningens hälsa, trygghet och livsmiljö är av betydelse. Omställningen från planekonomi till marknadsekonomi har dessvärre medfört många sociala problem och därmed underlättat organiserad kriminalitet, som lätt rör sig över gränserna. Inom ramen för den nordliga dimensionen behöver därför en omfattande och långsiktig strategi för att bekämpa den organiserade brottsligheten skapas. Samtliga stater inom den nordliga dimensionen är demokratier i konstitutionell mening, men många viktiga delar av ett demokratiskt samhällsliv står ännu i början av sin utveckling. Det finns utrymme för ökat samarbete för uppbyggnad av demokratiska institutioner, av rättssystem och lokal administration, öppenhet och insyn, yttrandefrihet samt mekanismer för skydd av de mänskliga rättigheterna. Vid ett möte beslöt presidiet att rapporten skulle ligga till grund för fortsatta arbete med den nordliga dimensionen av EU:s politik och verka för en internationell konferens om villkor och möjligheter för finansiering av investeringar i främst nordvästra . Presidiet beslöt också att rapporten skulle utgöra ett av underlagen vid 52:a sessionens generaldebatt. Först därefter skulle beslut tas om den fortsatta behandlingen. genomförde en konferens om finansieringar av investeringar i nordvästra med deltagande av representanter för och ytterligare en konferens om finansiering genomförs i regi av ryska myndigheter . Såsom tidigare nämnts har rådets presidium tillsatt en särskild arbetsgrupp med uppgift att följa upp rapporten om den nordliga dimensionen. Strategi för det framtida nordiska samarbetet Generaldebattens sista del under 52:a sessionen var en framtidsdebatt baserad på rapporten "- Öppet för världens vindar". Samarbetsministrarna beslutade efter samråd med att tillsätta en "nordisk vismanspanel" med uppgift att utreda det nordiska samarbetets framtida inriktning och uppgifter. Panelen inledde sitt arbete men att granska gemensamma drag av samhällsutvecklingen i och värdera vilka krav och önskemål dessa trender ställer på det nordiska samarbetet. De tio trenderna är: Rapporten understryker behovet av åtgärder på det nordiska planet och framlägger också ett antal åtgärdsförslag. Förslagen är avsedda att utgöra en strategisk markering för nordisk samverkan vid det nya århundradets början. Svensk ledamot i vismanspanelen har varit statsrådet . I rapportens inledning fastslås att den växande internationaliseringen ökar vikten av regionalt samarbete mellan länder med gemensamma intressen och värderingar, både när syftet är internationell påverkan och nationell intressebevakning. Det nordiska samarbetet är uttryck för en värdegemenskap och ett sätt att värna nordbornas rättigheter och utvecklingsmöjligheter i en global omgivning. Undersökningar har visat att nordborna uppfattar den nordiska dimensionen som självklar och att de till och med ser den som en del av den nationella identiteten. Det nordiska samarbetet har alltid utgått från de enskilda medborgarna och eftersträvat förbättringar i deras tillvaro. I detta ligger mycket av essensen och styrkan i samarbetet och förklaringen till dess folkliga stöd. Rapportens huvudkonklusion är att det vid ingången till det nya årtusendet föreligger ett behov av en genomgripande strukturreform av det nordiska samarbetet. Orsaken är framför allt att den ökande globaliseringen gjort att enskilda stater är för små för att kunna lösa många av sina nationella problem. Utan en gemensam nordisk intressebevakning på såväl ett globalt som ett europeiskt plan föreligger risk för att nordiska intressen och värderingar försvaras. Utvidgningen och fördjupningen av Europeiska unionen kräver även att tar steget från att endast koordinera sina synpunkter till att tala med en röst på prioriterade politikområden. Till detta kommer ytterligare att den dynamiska EU-utvecklingen för med sig behov av revidering av närområdespolitik. Tidigt och klart formulerade nationella och nordiska ställningstaganden ökar inflytandet i en snabbt föränderlig värld. Vid 52:a sessionen startade debatten om en ny strategi för det framtida nordiska samarbetet. Presidiet har därefter konstaterat att de tio trender som rapporten tar upp utgör en god grund för det framtida nordiska samarbetet. Presidiet har också på sitt möte beslutat att tillsätta en särskild arbetsgrupp som i nära samarbete med skall utarbeta ett gemensamt förslag om det framtida nordiska samarbetet. Avsikten är att ett sådant förslag skall kunna behandlas vid rådets 53:e session i . Ökat samarbete med och de baltiska staterna Ett medlemsförslag hade väckts av den konservativa gruppen om medlemskap för , och i (A 1224/p). En majoritet av presidiet beslutade föreslå rådet att anta en rekommendation (rek. nr 8) att samarbetet med de baltiska staterna intensifieras samt att samarbetet med angående de sju områdena i nordvästra intensifieras. Mot beslutet reserverade sig den konservativa gruppen som föreslog en rekommendation i enlighet med medlemsförslaget som innebar att diskussion skulle tas upp med de baltiska länderna om medlemskap i . Medlemsförslagets andra att-sats var i enlighet med presidiets förslag. Rådet beslöt i enlighet med presidiets förslag. I förslaget till budget för är budgetramen ökad med och uppgår till . anförde att det nordiska samarbetet bygger på en helhetsförståelse av det nordiska samarbetet med samordning av insatserna, ökning av det tvärsektoriella samarbetet, bättre resursutnyttjande och optimering av det nordiska mervärdet. Dessutom eftersträvas vid struktureringen av områdena att hänsyn tas till behovet av ökad politisk aktualitet. Budgeten är alltså . Enligt artikel 64 i överenskommelsen mellan , , och () skall lägga fram sitt förslag till budget för som har att yttra sig däröver. kan föreslå förändrade prioriteringar inom den av angivna finansiella ramen. Om inte synnerliga skäl kan anföras skall ministerrådet följa rådets rekommendationer när det gäller budgetdispositionerna inom den angivna ramen. Vid behandlingen av budgetförslaget för har på ett tidigt stadium kunnat ta del av budgetprocessen. Redan innan budgetdirektiven antogs hade presidiet möjlighet att föra en dialog med . För att förbereda rådets betänkande över budgeten tillsattes som nämnts tidigare en särskild arbetsgrupp. Enligt budgetproceduren förs diskussion om budgeten i såväl partigrupperna som i rådets utskott. Arbetsgruppen har därefter haft att föra en budgetdialog med ministerrådet och att sammanställa rådets synpunkter till ett betänkande. Den slutliga behandlingen skedde på rådets session i då rådet antog en rekommendation (rek. nr 24) om budgeten för det nordiska samarbetet. En majoritet av presidiet hade föreslagit rådet att anta en rekommendation till : att dialogen mellan och ministerrådet års budget inleds , att budgetarbetet baseras på konkreta förslag, varvid budgetens roll som styrinstrument stärks och andelen odisponerade medel i slutet av budgetåret minskas, att beslut över disponering av medel inom ramen för den nya budgetposten för strategiska och kulturpolitiska insatser sker efter samråd med , att i sitt budgetarbete uppmärksamma eventuella budgetkonsekvenser av rådets rekommendationer, att i sitt budgetarbete ytterligare prioritera de av rådet angivna områdena i budgetbetänkandet och att företa de förhöjningar som rådet föreslagit i sitt betänkande liksom de reduceringar som föreslagits. Områden som särskilt prioriterats var t.ex. barn och unga, ett konkurrenskraftigt , regionalpolitiska åtgärder, insatser mot främlingsfientlighet, kultursatsningar på områden som Orkester , m.m. samt mobilitets- och utbytesprogram och närområdessamarbetet. Den konservativa gruppen hade fogat en reservation till betänkandet. Gruppen motsatte sig den föreslagna ökningen av budgetramen med . Det fanns utrymme att med oförändrad budgetram bedriva en bra och effektiv verksamhet på hög ambitionsnivå. Konservativa gruppen förordade också en högre satsning på närområdena vilket medförde att man inte i alla avseenden stödde majoritetens förslag till förhöjningar av budgeten. Rådet beslöt i enlighet med presidiets förslag. Budgeten för uppgår till för . Det gemensamma sekretariatet är beläget i och har ett tjugotal anställda.