frsrdg · GO04RR12 · 2001-01-01 00:00:00 — kommun menar att goda kunskaper i svenska ofta är en förutsättning för att antingen få ett arbete eller kunna ta del i yrkesutbildning eller annan teoretisk utbildning. Kommunen anser att en miniminivå är nödvändig för att inte invandrare ska stanna upp eller hamna utanför samhället och är därför tveksamma till olika betygsnivåer eftersom det kan ge upphov till ett A- och ett B-lag bland invandrarna. kommun menar att analfabeter i mycket högre grad bör få möjlighet till läs- och skrivträning på sitt eget modersmål. Samtliga deltagare bör ges möjlighet till praktik. Praktiken bör inte begränsas till enbart verksamhet. kommun menar att individuell anpassning av studierna är en nödvändighet för att uppnå lyckade studieresultat. När det är möjligt bör studierna varvas med lämplig praktik för elever med ingen eller kort skolutbildning. instämmer i förslaget att sfi-utbildningen måste förändras för att bättre tillgodose behoven hos eleverna. Uppläggningen av utbildningen och övrig vuxenutbildning har varit för mycket anpassad till ungdomsutbildningen i stället för till den vuxnes situation. Förslaget att införa två betygsnivåer för sfi tillstyrks. För att känna sig motiverad till studier krävs att målet är nåbart. För att öka motivationen till språkinlärning bör vidare språkstudierna vara yrkesinriktade och kombineras med praktik. kommun välkomnar förslaget om insatser för invandrare som inte uppnår godkänd sfi-nivå i syfte att skapa bättre möjligheter till inträde på arbetsmarknaden. Dagens sfi-undervisning passar bäst för elever som avser att fortsätta med teoretiska studier. kommun delar revisorernas uppfattning att svenskundervisningen för invandrare bör förändras så att den bättre motsvarar behoven hos eleverna. Utbildningsaspekten på sfi måste förstärkas. Genom att kombinera rehabiliterande åtgärder med sfi kan resultatet av utbildningen förbättras väsentligt. kommun ställer sig bakom förslaget. Den stora grupp som inte klarar sfi i dess nuvarande form bör kunna få en möjlighet att avsluta studierna för att gå vidare till andra verksamheter som passar dem bättre. En grundnivå och ett grundbetyg som bör spegla vissa grundkunskaper samt genomgångna kurs- och praktikmoment, bör införas. För de kortutbildade måste språk- och yrkespraktik vid olika arbetsplatser ges större utrymme . Yrkessvenska bör i större utsträckning bakas in i själva undervisningen. kommun menar att det är viktigt att sfi-undervisningen utformas individuellt för individer med olika förutsättningar. Ofta försöker man uppnå stordriftsfördelar utan hänsyn till de individuella behoven. anser att två betygsnivåer ska införas. Vidare menar man att det är viktigt att efter en tids studier kunna varva praktik och studier. kommun menar att förslaget är bra då svenskundervisningen behöver ses över i sin helhet då den enbart är teoretiskt inriktad och uppbyggd på grammatikundervisning. Inriktningen mot två betygsnivåer skulle ge invandraren bättre möjligheter att komma ut i arbetslivet tidigare än vad som sker . anser att svenskundervisningen för invandrare inte varit tillräckligt flexibel och inte i önskvärd omfattning tar hänsyn till den enskilde individens behov, intressen och aktuell situation. Undervisningen måste nivågrupperas i större utsträckning. Det är också nödvändigt att i större utsträckning ge möjligheter för nyanlända att träna och praktisera sina nyvunna kunskaper i svenska språket. Förslaget om att elever som inte uppnår den högre nivån på sfi-betyget ska erbjudas kommunala projektanställningar avvisas av eftersom detta kan leda till ökade svårigheter för dessa personer att bli självförsörjande och få fotfäste på den öppna arbetsmarknaden LO menar att det nuvarande sfi systemet är orättvist. Det slår hårt mot äldre individer med kort eller bristfällig utbildning från hemlandet. Det är sfi-utbildningens utformning och inte individers bakgrund och egenskaper som gör att många inte kan tillgodogöra sig utbildningen. Vidare menar LO att praktik borde vara en bärande del i sfi-undervisningen eftersom praktik kan vara en bra introduktion till arbetsmarknaden. LO anser vidare att införandet av två betygsnivåer riskerar att skapa en delning mellan studenterna med negativa konsekvenser som följd. Fel genomfört leder de två nivåerna till att individerna sorteras i A- och B-lag. kan delningen underlätta att extra resurser och åtgärder kan riktas till de som är i störst behov. Nuvarande sfi-system är ohållbart. anser att sfi-lärarna måste ges bättre möjligheter att individualisera undervisningen. Förbundet menar också att en förbättrad individualisering med hänsyn till exempelvis elever med hälsoproblem, problematiska sociala förhållanden och låg motivation kräver en ökad lärartäthet. motsätter sig en indelning av undervisningen och sfi-provet i två nivåer och betonar den enskildes rätt att uppnå dagens sfi-nivå. Med tanke på att arbetsmarknaden ställer mycket höga krav på goda svenskkunskaper är det viktigt att inte sänka kraven. En nivåindelning innebär också en risk att kommunerna inte kommer att ta sitt fulla ansvar för att alla som har förutsättningar, om än på lång sikt, ges möjlighet att nå godkänt resultat på högsta nivån. Det är önskvärt att förena svenskundervisningen med mer yrkespraktik än . Praktik innebär bl.a. bättre möjligheter att utveckla språket och har ett socialt värde som kan bidra till att höja elevernas motivation. TCO delar uppfattningen att sfi bör förändras så att det bättre motsvarar elevens utgångspunkter och erfarenheter vad gäller studier och arbete. TCO menar att en förbättrad individualisering förutsätter en ökad lärartäthet och anser därför att lärartätheten för sfi bör vara något högre än i andra skolformer. TCO motsätter sig en indelning av undervisningen och sfi-provet i två nivåer eftersom det är nödvändigt med en grundläggande språknivå för alla. Man anser vidare att praktiken inte bör begränsas till den kommunala verksamheten. SAF delar åsikten att svenskundervisningen för invandrare bör förändras så att den motsvarar behoven hos eleverna samt att den stora grupp som inte klarar sfi i dess nuvarande form bör kunna få en möjlighet att avsluta studierna för att gå vidare till annan verksamhet som passar dem bättre. SAF anser däremot inte att förslaget om fortsatt språkundervisning i kombination med praktik inom en projektanställning är en lyckad lösning. SAF anser att undervisningen i svenska språket bör differentieras utifrån individuella förutsättningar och ett belopp - en särskild språkpeng - bör knytas till varje individ som dessutom bör tillerkännas ett fritt val av utbildare. Den som tillhandahåller undervisningen måste förmå att möta invandrares mycket olika bakgrund och förutsättningar. SAF anser att sfi ska upphöra som skolform. En ökad möjlighet att välja utbildningsanordnare gör att det går att öppna upp för utbildare som erbjuder mer praktik i företag i anslutning till språkutbildningen. SAF menar att de arbetsgivare som ställer upp med en individuellt utformad och handledd praktik och en eventuell fadder på arbetsplatsen bör få ekonomisk ersättning. Revisorerna menar att statistiken inom sfi-området måste förbättras. Studieresultat bör redovisas för olika elevgrupper fördelade efter utbildningsbakgrund snarare än nationell bakgrund. Dessutom bör gruppen med längre utbildning än delas upp i gymnasial och eftergymnasial utbildning. Granskningen visar också att kommunernas redovisningar av kostnaderna för sfi-verksamheten skiljer sig åt väsentligt. Mycket tyder på att olika kommuner räknar in olika kostnader i de uppgifter som lämnas. Revisorerna menar att kostnaderna bör redovisas på ett likartat sätt för att kunna bli användbara för jämförelser av kostnader och resultat, lärartäthet etc. mellan kommunerna. menar att trots övergång till nya insamlingsvägar och tidpunkter finns kvalitetsproblem kvar när det gäller statistiken. Problemen har varit av huvudsakligen två slag-dels problem kopplade till personnummer, dels helt Till den senare typen hör uppgifter om studieavbrott och avbrottsorsak. SCB:s personal har lagt ner mycket tid på granskning och rättning inklusive direkta kontakter med skolornas personal. Det har lett till successivt bättre kvalitet. Den är emellertid ännu inte tillräckligt bra. Kommunernas användning av entreprenörer i undervisningen bidrar också till problemen med insamlingen. Verket håller med revisorerna om det principiellt lämpliga i att i årliga statistikpublikationer redovisa ytterligare resultat efter dessa uppdelningarna kön, ålder och utbildningsbakgrund. Eftersom publiceringen av statistik om sfi ingår i en helhet tillsammans med andra skolformer krävs dock ytterligare överväganden innan tabellverket kan förändras. När det gäller elevernas utbildningsbakgrund är det svårt att med acceptabel kvalitet samla in mer detaljerade utbildningsuppgifter. Mot bakgrund av revisorernas påpekande kommer emellertid frågan åter att prövas. När det gäller kostnaderna för utbildningen håller med om att de bör redovisas på ett likartat sätt. Även här finns en ambition att förbättra statistiken. Arbetet pågår i arbetsgrupper som har direkt ansvar för statistikinsamlingen samt i ett par nyinrättade arbetsgrupper där och ska se över rutinerna för kvalitetssäkring. instämmer i förslaget. Verket anser att registeruppgifterna också måste kompletteras med information om praktik. Verket påpekar att ett arbete med att förbättra kostnadsuppföljningar för flyktingmottagandet och undersöka möjligheterna till kommungemensamma redovisningar av kostnader under introduktionen, inklusive sfi, har påbörjats mellan , och ett antal kommuner. Arbetet beräknas vara klart . instämmer i att statistiken måste förbättras och menar att ett nationellt uppföljningssystem bör byggas upp för sfi-verksamheten. Nationellt centrum anser att det finns ett stort behov av statistik och understryker behovet av en fördjupad analys av samspelet mellan alla de olika faktorer som påverkar studieresultaten. kommun anser att bör få i uppdrag att, i samråd med , ta fram riktlinjer för statistik, resultatredovisning m.m. avseende svenskundervisning för invandrare. kommun menar att den statistiska redovisningen av verksamheten är trubbig. Det borde finnas en tolkning som tar hänsyn till sfi:s specifika förutsättningar med ett ständigt flöde in och ut av deltagare i grupper som är mycket heterogena. Det är inte heller korrekt att mäta alla med samma måttstock. stöder förslaget om förbättrad statistik. instämmer i förslaget. Ett stort problem är att statistiken om orsakerna till studieavbrott är bristfällig. Det finns en stor risk att statistiken får sfi att framstå som undermålig. kräver att en ingående studie av orsakerna till studieavbrott görs. Det behövs även en mer nyanserad tolkning som bygger på ingående kännedom om sfi-verksamheten av både nu tillgänglig och kommande förbättrad statistik. TCO anser att förbättring av statistiken när det gäller att kartlägga kunskaper är en välmotiverad åtgärd. Det är ett problem att statistiken om orsakerna till studieavbrott är bristfälliga, eftersom det får undervisningen att framstå som undermålig. TCO föreslår att en mer ingående studie görs av orsakerna till studieavbrott. Lärarna i svenskundervisning för invandrare Revisorerna menar att studieresultaten från sfi visar på svårigheter att undervisa invandrare i ett främmande språk. Det förefaller därför önskvärt att lärarna, förutom pedagogisk utbildning, också har utbildning i svenska som andraspråk. Revisorerna understryker vikten av att kommunerna strävar efter att så många lärare som möjligt har sådan utbildning. Man bör också sträva efter att de lärare som undervisar på sfi utan sådan utbildning erbjuds möjlighet att komplettera sin utbildning. anser att förslaget är alltför begränsat. Kompetensutvecklingen bör vara bred och ta fasta på de krav som kan ställas för att utbildningen ska utvecklas. Alla sfi-lärare behöver en bred vuxenpedagogisk kompetens och förmåga till samarbete med andra parter så att den studerandes informella språkinlärning inom olika former av praktik kan knytas till studierna. har inte riktat särskilda utvecklingsinsatser till sfi-lärare och anordnare av sfi. Satsningar på kompetensutveckling för sfi-lärare kommer att göras. påpekar att det numera finns ett bättre underlag i fråga om ämnesutbildningen. har SCB kompletterat lärarregistret med uppgifter om vilka ämnen lärarna har studerat. AMS delar revisorernas uppfattning. menar att det är önskvärt att sfi-lärarna, förutom pedagogisk utbildning, också har utbildning i svenska som andraspråk. Dessutom behöver lärarna ökad kompetens när det gäller att bemöta och arbeta med personer med annan etnisk eller kulturell bakgrund. menar att en bidragande orsak till att så många elever inte fullföljer sina sfi-studier torde vara att flertalet lärare inte har en adekvat utbildning. Enligt verkets bedömning krävs dels kompetensutveckling för verksamma lärare, dels att frågan om utbildning i svenska som andraspråk lyfts fram i lärarutbildningen. Nationellt centrum menar att det är av mycket stor betydelse att kommunerna inser behoven av kompetensutveckling och att de också prioriterar detta. och anser att lärarna bör ha utbildning i svenska som andraspråk. kommun menar att det är angeläget att lärare som undervisar inom sfi har pedagogisk utbildning och goda kunskaper i svenska som andraspråk. Man anser att Nationellt centrum bör kunna erbjuda kommunernas lärare fortbildning för en ringa kostnad. anser att det är mycket viktigt att sfi-lärare har utbildning i svenska som andraspråk. Utbildningens kvalitet har samband med lärarnas kompetens. anser att medlen som aviserats i budgetpropositionen för kompetensutveckling av sfi-lärare bör användas till att förstärka lärarnas kunskaper i svenska som andraspråk. LO stöder revisorernas förslag. Dessutom finns det enligt LO ett behov av forskning och metodutveckling kring frågor som rör in- och utlärning av svenska som andraspråk. ser det som ytterst angeläget att sfi-lärarna ges möjlighet till kompetensutveckling inte minst i ämnet svenska som andraspråk men även i metodutveckling. Revisorerna menar att regeringen bör initiera en granskning av kvaliteten inom sfi och hur undervisningen kan göras effektivare genom utveckling av verksamheten. Regeringen bör återkomma till med en redovisning och eventuella förslag som föranleds av granskningen. anser att verkets arbete med att samla kunskap om sfi, följa upp, granska och utöva tillsyn samt bidra till att förbättra utbildningens kvalitet och föreslå förändringar i regelsystemet har varit omfattande. Verket planerar dock att utveckla detta arbete ytterligare i den riktning som revisorerna föreslår. menar att revisorerna blandar ihop tillsyn, andra uppdrag samt kommunens övergripande ansvar. menar vidare att det är troligt att det inte i grunden är klart för revisorerna att inte tar till "aktiv tillsyn" för att komma tillrätta med dåliga resultat. Särskilt om det dessutom inte finns signaler om brister i författningsefterlevnaden. tar dock till sig revisorernas kritik vad gäller tillsynen av sfi-verksamheten och beaktar detta i kommande verksamhetsplanering. AMS delar revisorernas uppfattning. instämmer i förslaget och menar att en granskning bör visa hur undervisningen kan göras effektivare genom att nya metoder för inlärning, arbetspraktik etc. tillämpas. instämmer i att utvecklingen av kvaliteten på sfi bör främjas. Även kvaliteten på språkpraktiken bör granskas i detta sammanhang. Verket menar att ett fungerande uppföljningssystem behövs för att man ska kunna utvärdera verksamheten. Nationellt centrum menar att det finns ett stort behov av en förbättrad tillsyn och uppföljning av sfi-utbildningens resultat. LO välkomnar revisorernas förslag om en utredning av kvalitet och effektivitet. menar att en granskning av sfi kan tydliggöra behovet av att satsa på sfi i form av bl.a. goda arbetsvillkor för lärarna, hög lärartäthet, möjligheter till kompetensutveckling och resurser till forskning inom sfi-området. TCO tillstyrker förslaget om en granskning av kvalitet och effektivitet. Regeringen bör återkomma till med en redovisning och eventuella förslag som föranleds av granskningen. En sådan granskning bör även tydliggöra frågor om lärartäthet, kompetensutveckling och arbetsmiljö. SAF anser att huvudmännen trots återkommande kritik, rapporter och utredningar om bristande kvalitet och resultat inte har lyckats åstadkomma generella förbättringar. Detta talar för att något radikalt nytt måste göras. SAF ifrågasätter nyttan av en ny utredning. kommun välkomnar en granskning av kvalitet och effektivitet, speciellt med tanke på att elevunderlaget är mindre homogent . Fler lågutbildade och analfabeter finns i dagens sfi. För denna grupp är tiden från ankomst till arbete och egen försörjning alltför lång, vilket skapar motivationsbrist till studier och därmed en försvårad integration. kommun menar att en kvalitetsgranskning bör kunna leda till utveckling genom att goda exempel kan spridas och att eventuella brister blir synliggjorda. kommun ifrågasätter om det är tillräckligt med en granskning av kvaliteten. Man menar att det kanske behövs åtgärder för att stimulera forskning. kommun stöder förslaget och pekar på att undervisningen blir ineffektiv om endast halva dagar utnyttjas till undervisning. välkomnar en granskning enligt revisorernas förslag och menar att utgångspunkten bör vara bl.a. större hänsyn till individens bakgrund, aktuella situation och intresseområden. Revisorerna anser att möjligheterna till försörjning under fortsatta studier på komvux efter sfi bör ses över. AMS delar revisorernas uppfattning och anser att utgångspunkten bör vara att deltagarna måste kunna försörja sig under den svenskutbildning som krävs för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. AMS menar att det är olyckligt med ständiga byten av försörjningsform. menar att det är en stor brist att nyanlända flyktingars introduktion såväl finansieras som genomförs på annat sätt än för andra Verket anser att regeringen bör överväga införandet av en obligatorisk introduktionsersättning för alla nyanlända. Man menar vidare att utredningen bör ta ett helhetsgrepp kring individers försörjning efter sfi, oavsett vad individen är sysselsatt med. menar att det kan tänkas att en översyn bör göras men att det i rapporten inte finns något egentligt underlag eller någon problemanalys som styrker ett sådant behov. utgår ifrån att frågan om försörjning under studierna och eventuella problem med detta tas upp i regeringens behandling av Statskontorets rapport. instämmer i revisorernas förslag att möjligheterna till försörjning under fortsatta studier på komvux efter sfi bör ses över för att åstadkomma förbättringar. Nationellt centrum instämmer helt i behovet av en översyn och i önskvärdheten att finna ett mer enhetligt system. , , , , , och kommun samt stöder revisorernas förslag. LO stöder förslaget. Ett undermåligt studiefinansieringssystem sänker motivationen hos studenter som det ökar antalet som väljer att stå utanför sfi-utbildningen. Det måste finnas en fungerande finansiering för sfi som uppmuntrar både den som stått utanför arbetsmarknaden liksom den som redan har arbetat , att bättra på sina språkkunskaper. instämmer i förslaget. Försörjning ska inte hindra invandrare från att utveckla sina svenskkunskaper som är nödvändiga för fortsatta studier och yrkesarbete. TCO samtycker till förslaget men menar att sfi inte bör finansieras med studiemedel eftersom det ska anses som en del av introduktionen i det svenska samhället. SAF anser att en översyn eventuellt kan vara tillrådlig men anser att det är betydligt mer motiverat att se över formerna för fortsättningsundervisningen. Fortsättningsundervisning bör kunna ges på kvällstid i syfte att kunna kombineras med arbete. Revisorerna föreslår att formuleringen av det arbetsmarknadspolitiska målet om att prioritera utomnordiska medborgare ses över. AMS menar att det är en missuppfattning att det skulle föreligga ett arbetsmarknadspolitiskt mål att prioritera utomnordiska medborgare. Invandrarbegreppet är dock komplext. I AMS riktlinjer och övriga styrdokument talas inte om utomnordiska medborgare, utan om invandrare eller utrikes födda. AMS menar att detta missförstånd sannolikt uppstått på grund av att AMS inte registrerar, statistikför och redovisar födelseland utan endast medborgarskap. Redovisningen av utomnordiska medborgare görs för att få en indika tion på i vilken utsträckning utsatta grupper prioriteras. AMS har fått tillstånd av SCB att uppdatera vissa register med uppgifter avseende utlandsfödda. Det rör sig dock om uppgifter på en aggregerad nivå. AMS drar slutsatsen att prioriteringar måste uttryckas på ett tydligare sätt och överväger om egenskapen födelseland ska ingå i de operativa handläggarsystemen och därmed i de efterföljande statistiksystemen. Verket föreslår att en särskild studie görs på de invandrare som varit länge i och som blivit av med sina arbeten i samband med lågkonjunkturen. Studien ska göras i syfta att främja deras återinträdande på arbetsmarknaden. delar revisorernas uppfattning och anser att det, mot bakgrund av värdet av en ökad individualisering av program och insatser, är olämpligt med en sådan grov kategorisering. menar att medborgarskap inte är en lämplig prioriteringsgrund för arbetsmarknadspolitiska åtgärder utan att samhällets åtgärder ska utgå från individens behov. Verket vill understryka vikten av att invandrare betraktas som individer med olika förutsättningar, bakgrund och förkunskaper och inte som en grupp. De medel som krävs för att nå de uppställda arbetsmarknadspolitiska målen bör anpassas till de behov som finns. framhåller att betydelsen av att undervisning i svenska är tillgänglig för alla som har behov av den. Även de som varit länge i har ibland otillräckliga kunskaper i svenska. Verket understryker vikten av att dessa individer erbjuds undervisning i svenska under sådana förhållanden att deras försörjningssituation inte försämras. Nationellt centrum menar att det finns ett behov av en översyn av de arbetsmarknadspolitiska målen. Man framhåller också vikten av en harmonisering mellan sfi-utbildningens mål, mål för övrig vuxenutbildning och de arbetsmarknadspolitiska målen. Nationellt centrum anser att det finns en motsättning mellan sfi:s styrdokument och samhällets övergripande förväntningar. Medan styrdokument och samhällsorientering är mål för utbildningen, finns i samhället förväntningar på att man genom sfi ska minska arbetslösheten och öka invandrares delaktighet i samhällslivet. anser att det behövs en översyn av de arbetsmarknadspolitiska målen. Utgångspunkten ska därvid vara att alla som har arbetstillstånd i ska ha likvärdiga möjligheter när det gäller tillträdet till arbetsmarknadspolitiska program. Förbundet anser också att arbetsförmedlingarna i alltför stor utsträckning har tolkningsföreträde över vilka invandrare som står till arbetsmarknadens förfogande. I arbetsförmedlingens bedömning bör större hänsyn tas till vad invandrarna själva säger. , LO, TCO och stöder rapportens förslag. kommun menar att förslaget att omformulera enbart är viktigt formellt sett. I det praktiska arbetet görs detta förmodligen olika från ort till ort beroende på ortens storlek. SAF anser att arbetsmarknadspolitiken ska utgå från de kompetensbehov som finns på arbetsmarknaden samt att de individer som är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska få en individuell behandling utifrån den utbildnings- och yrkesbakgrund som varje person har. Beträffande invandrare som är nya i borde målet vara att se till att de kommer i kontakt med arbetsmarknaden och i största möjliga utsträckning med det yrkesområde som individen funnits i i sitt gamla hemland. Revisorerna föreslår att möjligheterna att erhålla utbildning i svenska inom ramen för arbetsmarknadspolitiken ökar.