yttr · GN05NU1y · 2000-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget 1999/2000 NU1y Till finansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1999/2000:1 (budgetpropositionen) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för jämte motioner, i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. I detta yttrande behandlas förslag inom utgiftsområdena 19 Regional utjämning och utveckling och 24 Näringsliv samt förslag rörande anslaget Samarbete och utveckling inom inom utgiftsområde 1 . På näringsutskottets uppdrag har gjort en kartläggning av användningen av den första Östersjömiljarden. Synpunkter i denna del av ärendet har inför näringsutskottet lämnats av företrädare för . tillstyrker propositionen i berörda delar och avstyrker det här aktuella motionsyrkandet. Till yttrandet har fogats en avvikande mening (m, kd, fp). behandlar i detta yttrande följande förslag till riksdagsbe-slut: (delvis) att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområde samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell. Den motion som behandlas här är 1999/2000:U803 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (9) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Östersjömiljardens konstruktion och inriktning. Samarbete och utveckling inom (utgifts- område 1) Regeringen föreslår att reservationsanslaget Samarbete och utveckling inom ånyo skall föras upp på statsbudgeten och att skall anvisas för , varigenom de reservationer som finns under anslaget kan utnyttjas . Något anslag för det aktuella ändamålet finns inte uppfört i statsbudgeten . beslöt (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96: FiU15) att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anslå för stöd till samarbete och utveckling inom (den s.k. Östersjömiljarden). Dessa medel, som anvisades som ett reservationsanslag, hade som syfte att stimulera tillväxt och sysselsättning. Medlen kunde utnyttjas för åtgärder och projekt inom bl.a. områdena livsmedel, energisystem, kunskapsutbyte, infrastruktur och miljö samt för att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stat och näringsliv i . beslöt , på förslag i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:JoU1), att skulle överföras till ändamål inom jordbrukssektorn, varigenom anslaget reducerades till . Intresset för Östersjömiljarden har varit mycket stort och antalet inkomna ansökningar och projektförslag mycket brett, sägs det i propositionen. Regeringen har beslutat om bidrag ur Östersjömiljarden motsvarande ca , och utbetalningar har skett med ca . Regeringen har fattat beslut om bidrag för projekt inom olika sektorer, bl.a. miljö, energi, informationsteknologi (IT), livsmedel, infrastruktur, kultur och utbildning. Inom IT-området kan nämnas satsningar på telemedicin och IT-stöd för räddningsverksamhet. På livsmedelsområdet har satsningar gjorts bl.a. i ett demonstrationsjordbruk och i ett mejeri i . Kulturellt inriktade projekt finns också representerade genom bl.a. renovering av kulturhistoriskt värdefulla byggnader i och kyrkorenoveringar i . Särskilda stipendieprogram, s.k. Visbystipendier, har finansierats ur Östersjömiljarden och hanterats av . På miljöområdet förekommer ett flertal miljöförbättrande åtgärder inom luft och vatten i och , och inom energiområdet finns en satsning på kollektivtrafiken i . I propositionen aviseras en särskild skrivelse till , där närmare redovisning skall lämnas av erfarenheterna av Östersjömiljarden och den verksamhet som finansierats inom ramen för detta anslag. Flera projekt har inletts först och en fullständig utvärdering låter sig ännu inte göras, anför regeringen och anser att det ligger i sakens natur att projekt med höga kvalitetskrav tar tid att förbereda och genomföra. Regeringen bedömer dock att erfarenheterna av projekten överlag är goda och att aktiviteterna, även om de i vissa fall kommit i gång med viss fördröjning, ger positiva effekter både för svenskt vidkommande och för övriga länder i regionen. Östersjömiljarden har stärkt roll i Östersjösamarbetet och har utgjort ett värdefullt instrument för stöd till svensk näringslivsaktivitet i regionen, sägs det. I budgetpropositionen för föreslås under utgiftsområde 24 Näringsliv att skall anvisas anslaget Näringslivsutveckling i (E 5). Detta anslag utgör det andra årets anslag av den andra Östersjömiljarden, vilken skall sträcka sig och som regeringen aviserade om ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:Fi20). För , , anvisade hösten (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:NU1). För de tredje och fjärde åren, bugetåren 2001 och 2002, beräknar regeringen i budgetpropositionen 300 respektive . I motion 1999/2000:U803 (m) begärs ett riksdagsuttalande om Östersjömiljardens konstruktion och inriktning. Östersjömiljarden hanteras helt vid sidan av det övriga östbiståndet, och regeringen fattar beslut om varje enskilt projekt, konstaterar motionärerna. De menar att känslan av att formerna för Östersjömiljarden är ett sätt att ställa medel till statsministerns förfogande för internationella utspel inte kan undvikas. Utgångspunkten för verksamheten är att projekt i andra länder kan få stöd i syfte att öka sysselsättningen i . Detta är fel, enligt motionärerna, som anser att medlen knappast kan anses vara ett stöd till andra länder när bidrag endast kan utgå till svenska företag. Det aktuella stödet skapar i stället konkurrenssnedvridningar och motverkar strävan att åstadkomma en rationell resursanvändning, anför motionärerna. I motionen erinras om att Moderata samlingspartiet i sina budgetförslag har anvisat en högre anslagsnivå än regeringen för stödet till närområdet. Detta är en bättre åtgärd för att stödja utvecklingen kring , anser motionärerna. De föreslår att Östersjömiljarden skall avskaffas och att medlen skall tillföras anslaget Samarbete med (B 1) inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. gav i uppdrag att göra en kartläggning av användningen av den första Östersjömiljarden. Detta uppdrag har redovisats i en promemoria, daterad , som finns tillgänglig hos näringsutskottet. Av kartläggningen framgår att fram till har regeringen beslutat om och har betalats ut till olika projekt. Totalt har 550 projektansökningar inkommit och 55 olika projekt har erhållit medel avseende energi, miljö, livsmedel, kommunikationer, IT, utbildning, katastrofhjälp m.m. Vad beträffar länderfördelningen är och de största mottagarländerna och därefter kommer , och i nu nämnd ordning. Medlen har fördelats som gåvor till myndigheter i mottagarländerna, som bidrag till förstudier, marknadsundersökningar m.m. Inga lån eller garantier har utgått. Statsrådsberedningen, tio departement och ett antal statliga myndigheter har deltagit i beredningen av ärendena. Ansvaret för Östersjömiljarden överfördes från Statsrådsberedningen till Närings- och och vidare till . De första besluten om tilldelning av medel till projekt fattades av regeringen , efter beslut om Östersjömiljarden. Handläggningen av ansökningarna skedde i Statsrådsberedningen, varvid regeringen fattade beslut om varje enskilt projekt. Departementen har varit ovana vid att hantera projekt av det aktuella slaget, sägs det i rapporten. Många projekt har tagit närmare att starta, och det har krävts omfattande förberedelser för de stora projekten. Den första Östersjömiljarden skulle enligt intentionerna, som redan beskrivits, stimulera tillväxt och sysselsättning inom områdena livsmedel, energisystem, kunskapsutbyte, infrastruktur och miljö samt öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stat och näringsliv i regionen. I rapporten anges att uppgifter om sysselsättningseffekter har redovisats i endast 5 av de 55 projekt som har tilldelats medel, nämligen följande: - Hallandsmodellen, som avser renovering av hus i och , har sysselsatt 40 byggnadsarbetare i och 100 i samt fyra personer inom projektledningen. - Kollektivtrafik i , där sysselsättningseffekten bygger på att gamla svenska bussar som skänkts kommer att behöva ersättas med nya som skall tillverkas i . - Utveckling av flygtrafiktjänstesektorn i nordvästra m.m., som har gett eller kommer att ge sysselsättning åt ca 10 specialister och åt 1,5 årsarbetare som projektledare. - Projekt , som avser renovering av kulturbyggnader i , beräknas sysselsätta 65 tidigare arbetslösa personer (svenskar eller ester). - Svensk turistexport till , som beräknas leda till ökad sysselsättning och lönsamhet både inom svensk och polsk turistnäring. Regeringens skrivelse om ekonomisk utveckling och samarbete i Regeringen avlämnade en skrivelse om ekonomisk utveckling och samarbete i (skr. 1999/2000:7). I skrivelsen berörs under rubriken åtgärder (avsnitt 2.6, s. 34) de två Östersjömiljarderna. Beträffande erfarenheterna av den första Östersjömiljarden konstateras generellt att denna har stärkt roll i Östersjösamarbetet och utgjort ett värdefullt instrument för stöd till svensk näringslivsverksamhet i regionen. En fullständig utvärdering låter sig bäst göras när projekten kommit avsevärt längre, sägs det. Avsaknaden av en fast beredningsordning anses ha haft vissa nackdelar, såsom icke relevanta eller ofullständiga ansökningar och ett relativt stort löpande upplysningsbehov, som den informella strukturen i flera fall anses ha möjliggjort en flexibel ärende- och beslutshantering. behandlar skrivelsen senare under . Förslag i budgetpropositionen för I budgetpropositionen för föreslår regeringen, som tidigare nämnts, att skall anvisas anslaget Näringslivsutveckling i (E 5) för . kommer att behandla detta förslag i anslagsbetänkandet 1999/2000:NU1 om utgiftsområde 24 Näringsliv. I det betänkandet kommer också de motioner som innehåller förslag om andra anslagsbelopp för E 5-anslaget att behandlas. Det rör sig om bl.a. kommitté- och partimotionerna 1999/2000:N375 (m), 1999/2000: N384 (kd) och 1999/2000:Fi212 (fp). I dessa tre motioner föreslås att E 5-anslaget skall dras in. I den förstnämnda motionen, 1999/2000:N375 (m), förordas att motsvarande medel i stället skall anslås på biståndsbudgeten för under utgiftsområde 7. avvisar regeringens förslag om stöd till företagsetableringar utanför gränser, sägs det i motion 1999/2000:N384 (kd). I motion 1999/2000:Fi212 (fp) anförs att Östersjömiljarden bör återkallas och att medel i stället bör anslås till åtgärder för att minska riskerna med den farliga kärnkraften i . (Under utgiftsområde 21 Energi föreslås i motionen ett nytt anslag för kärnsäkerhet i på .) vill inledningsvis framhålla att den utveckling mot demokrati och fungerande marknadsekonomi som äger rum i är mycket glädjande. bör på allt sätt stödja denna utveckling. Verksamheten inom ramen för Östersjömiljarderna präglas av såväl solidaritet med som ett intresse av att främja företagsamhet och sysselsättning i . Av den kartläggning som gjort på näringsutskottets uppdrag och som redovisats i det föregående framgår att direkta sysselsättningseffekter av den första Östersjömiljarden redovisats i endast ett fåtal projekt som tilldelats medel. Det bör dock beaktas att mätproblemen när det gäller sysselsättningseffekter är betydande och att indirekta sysselsättningseffekter hos t.ex. underleverantörer inte ingår i de redovisade uppgifterna. Förslag om den första Östersjömiljarden ingick, som tidigare nämnts, i sysselsättningspropositionen . Ett motiv till den mer otraditionella modell som valdes för stödet var en önskan om att snabba resultat skulle kunna uppnås genom bl.a. korta beslutsvägar och om ett nära samarbete med näringslivet. Enligt uppgift från , som ansvarar för stödet, har verksamheten varit uppskattad av näringslivet. har enligt också vissa negativa erfarenheter av stödet gjorts. Bland annat har den beredningsordning och den organisation som gällt för den första Östersjömiljarden inte haft en optimal utformning. Vidare har det förelegat en alltför optimistisk syn på hur det skulle ta att komma i gång med olika projekt. Sammantaget har verksamheten inom ramen för den första miljarden haft karaktär av försöksverksamhet. De erfarenheter som gjorts i arbetet med den första Östersjömiljarden har påverkat utformningen och inriktningen av den andra miljarden. Verksamheten inom ramen för denna har fått annorlunda fokus och lämnat försöksstadiet. I den andra Östersjömiljarden skall vidare deltagandet av små och medelstora företag starkare främjas, genom bl.a. programmet Marknadsplats . Av kartläggningen, liksom av regeringens avlämnade skrivelse till om ekonomisk utveckling och samarbete i , framgår att regeringen anser att en utvärdering av verksamheten inom ramen för den första Östersjömiljarden ännu är för tidig att göra. vill emellertid understryka vikten av att en grundlig utvärdering görs. En sådan utvärdering bör avse såväl en sedvanlig utvärdering projekt för projekt som en utvärdering av arbetsmetoden som sådan. Det sistnämnda kan ske först när programmet är avslutat. utgår från att regeringen i lämpligt sammanhang återkommer till med en redovisning av resultaten av utvärderingarna. Med hänvisning till det anförda tillstyrker näringsutskottet det här aktuella förslaget i tilläggsbudgeten om att reservationsanslaget Samarbete och utveckling inom ånyo skall föras upp på statsbudgeten och att skall anvisas för . avstyrks motion 1999/2000:U803 (m) i berörd del. Ersättning för nedsättning av socialavgifter (utgiftsområde 19) Anslaget Ersättning för nedsättning av socialavgifter (A 4) föreslås i propositionen ökas med . Finansiering skall ske genom att regelförändringar genomförs inom åtgärden nedsättning av socialavgiften. I statsbudgeten finns för det aktuella ändamålet uppfört ett anslag på . Regeringen bedömer nu att utgifterna på anslaget kommer att uppgå till . Den ökade anslagsbelastningen beror bl.a. på att antalet stödberättigade ökat i jämförelse med vad som tidigare beräknats. Då föreslagna regelförändringar förutsätter lagstiftning kommer de inte att hinna träda i kraft före . Regelförändringarna kommer att medföra minskade utgifter . En del av medelsbehovet för kan tillgodoses med ianspråktagande av anslagskredit, men anslaget behöver också höjas, sägs det i propositionen. har inget att erinra mot det aktuella förslaget till tilläggsbudget för och tillstyrker således detta. Småföretagsutveckling (A 2) Regeringen föreslår att anslaget Småföretagsutveckling skall ökas med och att finansiering skall ske genom att anslaget (B 2) under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för det aktuella ändamålet uppfört ett anslag på . Regeringen har gett () i uppdrag att utarbeta ett förslag till samordnat uppgiftskravregister för företagsdata. Syftet är bl.a. att minska företagens uppgiftsbörda till myndigheter och möjliggöra återanvändning av information. Registret kommer att beröra ett stort antal myndigheter. PRV och Statskontoret kommer att redovisa de totala kostnaderna för projektet. För att PRV skall ha möjlighet att nu inleda arbetet med de första delarna av uppgiftskravregistret måste medel reserveras för en första fas av uppbyggnaden av registret, sägs det i propositionen. Regeringen avser att återkomma ekonomiska vårproposition när de totala kostnaderna för registret är avrapporterade. (C 1) Anslaget till föreslås i propositionen ökas med . Finansiering skall ske genom att anslaget Byggforskning (A 7) under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för det aktuella ändamålet uppfört ett anslag på . Ett viktigt sätt att uppnå sänkta boende- och byggkostnader är att med olika medel stärka konkurrensen inom byggsektorn, sägs det i propositionen. Enligt regeringens uppfattning kan konkurrensen i denna sektor främjas genom såväl generella som branschspecifika åtgärder. För att möjliggöra mer generella åtgärder och för att täcka de utgifter som uppstår vid Byggkostnadsdelegationens efterarbete bör anslaget till höjas, anförs det i propositionen. Exportfrämjande verksamhet (E 2) Regeringen föreslår att anslaget Exportfrämjande verksamhet skall ökas med . Finansiering skall ske genom att anslaget Avgifter till vissa internationella organisationer (G 4) minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för det aktuella ändamålet uppfört ett anslag på . De små och medelstora företagen i den svenska exportindustrin möter på den internationella marknaden en intensifierad marknadspositionering från andra nationers aktörer, sägs det i propositionen. Det finns därför skäl för staten att genom strategiska exportfrämjande åtgärder medverka till att svenska spjutspetsområdens möjligheter till framgång inte går förlorade under den snabba utveckling som sker på tillväxtmarknaderna. Regeringen anser att ytterligare medel behövs för nämnda åtgärder. har inget att erinra mot de nu redovisade förslagen i propositionen rörande anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv och tillstyrker således dessa. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), (), (), (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om samarbete och utveckling inom (utgiftsområde 1) bort ha följande lydelse: vill inledningsvis framhålla att den utveckling mot demokrati och fungerande marknadsekonomi som äger rum i är mycket glädjande. bör på allt sätt stödja denna utveckling. Av den kartläggning som gjort på näringsutskottets uppdrag och som redovisats i det föregående framgår att endast har betalats ut från den första Östersjömiljarden. Det återstår således . Regeringens förslag om ett anslag på på tilläggsbudget för innevarande budgetår motiveras av att regeringen därmed får tillgång till de reservationer som kan finnas på anslaget vid utgången av innevarande budgetår och som kan uppgå till så mycket som . Den av regeringen valda budgettekniken framstår, enligt näringsutskottets mening, som motsatsen till den transparens och den tydlighet som bör prägla budgeten. konstaterar att regeringen valt en annan metod beträffande den s.k. Småföretagsmiljarden, som beslöt om vid samma tillfälle som den första Östersjömiljarden. För Småföretagsmiljarden har regeringen föreslagit att skall tas upp för som ett nytt anslag, Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt (A 8) under utgiftsområde 24. Ett analogt förfaringssätt för den första Östersjömiljarden skulle varit att regeringen hade föreslagit ett nytt anslag för en fortsättning av den aktuella verksamheten. Enligt kartläggningen som näringsutskottet låtit göra har, som tidigare nämnts, sysselsättningseffekter redovisats i endast 5 av de 55 projekt som tilldelats medel. Dessutom är dessa sysselsättningseffekter av mycket begränsad omfattning. I detta sammanhang bör erinras om att förslaget om den första Östersjömiljarden lades fram i den s.k. sysselsättningspropositionen och var en del av regeringens politik för att minska arbetslösheten. Av kartläggningen, liksom av regeringens avlämnade skrivelse till om ekonomisk utveckling och samarbete i , framgår att regeringen anser att en utvärdering av verksamheten inom ramen för den första Östersjömiljarden ännu är för tidig att göra. Under utgiftsområde 24 Näringsliv föreslås, trots detta, att skall anvisas avseende av den andra Östersjömiljarden. Det förefaller näringsutskottet märkligt att verksamhet inom ramen för en andra Östersjömiljard påbörjas, innan en utvärdering av den första Östersjömiljarden gjorts. ställer sig - i likhet med vad som görs i motion 1999/2000:U803 (m) - mycket tveksamt till hela uppläggningen och hanteringen av Östersjömiljarderna. Liknande synpunkter har tidigare framförts i motioner från företrädare för och . Det är uppenbart att någon målstyrning inte ägt rum. Utskottet kommer senare under att behandla förslaget avseende den andra Östersjömiljarden i anslagsbetänkandet 1999/2000:NU1. Det här aktuella förslaget i tilläggsbudgeten om att reservationsanslaget Samarbete och utveckling inom ånyo skall föras upp på statsbudgeten och att skall anvisas för anser näringsutskottet bör avslås av .