yttr · GN05SfU1y · 2000-01-01 00:00:00 — Ramar för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 samt statsbudgetens inkomster /2000 SfU1y Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:1 Budgetpropositionen för (volym 1) i vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, låneramar (yrkandena 1-14 och 22-38) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Budgetpropositionen är resultatet av ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkningen av statsbudgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde och regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift och förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift (lagförslagen 31, 32 och 35). Yttrandet omfattar också beräkningen av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utskottet yttrar sig också över motioner om kommunalt grundavdrag på per barn och år respektive om avdrag för styrkta barnomsorgskostnader. Sistnämnda frågor har nära samband med det ekonomiska stödet till barnfamiljer, som hör till utskottets beredningsområde. Utskottet yttrar sig vidare i motsvarande delar över följande motioner Fi209 yrkandena 7, 8 och 10 av m.fl. (m) Fi210 yrkandena 3-5 av m.fl. (kd) Fi211 yrkandena 3, 11 och 12 av m.fl. (c) Fi212 yrkandena 3, 4 och 6 av m.fl. (fp) Sk324 yrkande 6 av m.fl. (c) Utskottet, som också yttrar sig över motion A807 yrkande 17 av m.fl. (fp), överlämnar detta motionsyrkande till finansutskottet för behandling i det utskottet. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande och utlänningars rätt att vistas i samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar också integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt insatser för att främja utvecklingen i utsatta storstadsområden. Fr.o.m. omfattar utgiftsområdet även insatser för nationella minoriteter. Målen för migrationspolitiken är att verka för att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, att värna asylrätten och att upprätthålla den reglerade invandringen. Vidare skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. Integrationspolitikens mål är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Ytterligare mål är att bryta den sociala och etniska segregationen i storstadsregionerna och verka för jämlika levnadsvillkor för storstädernas invånare. Enligt vad som anges i den minoritetspolitiska propositionen (prop. 1998/99:143) skall minoritetspolitiken inriktas på att ge skydd och stöd för nationella minoriteter. Genom beslut med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256) bestämdes ramen för utgiftsområde 8 för preliminärt till . I budgetpropositionen föreslås nu en utgiftsram på för . Skillnaden mellan det preliminära beslutet och regeringens förslag förklaras av att kostnaden för flyktingmottagandet beräknas bli högre på grund av ett större antal flyktingar. Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till och för till . För avser regeringen att prioritera en ökning av beslutskapaciteten i asylärenden och arbetet med att bryta segregationen. Vidare skall kvinnoperspektivet lyftas fram och situationen för unga flickor med utländsk bakgrund särskilt uppmärksammas. Enligt vad som anges i propositionen är asylsökande från och fortfarande de största grupperna. Krisen i provinsen förvärrades . De krigshandlingar som då bröt ut ledde till en av de största flyktingkatastroferna . Regeringen utfärdade förordningen (1999:209) om tidsbegränsade uppehållstillstånd i vissa utlänningsärenden. Med tillämpning av förordning en tog emot 3 865 personer från närområde, inom ramen för den humanitära evakueringen som genomfördes i UNHCR:s regi. Tidsbegränsade uppehållstillstånd har vidare beviljats ca 4 000 asylsökande från Kosovo. I propositionen anges att t.o.m. hade 1 000 personer med tidsbegränsade uppehållstillstånd återvänt till Kosovo. Genom händelserna i Kosovo har kostnaderna inom utgiftsområdet blivit större än beräknat. Denna utgiftsutveckling beräknas fortsätta även , då antalet registrerade i mottagandesystemet kommer att vara fortsatt stort. För beräknar regeringen att av beredskapsskäl bör ha en kapacitet att ta emot 18 000 asylsökande och att 15 700 personer kommer att tas emot i kommunerna och berättiga dessa till statlig ersättning. För att få en effektivare handläggning av den ökade mängden ärenden föreslår regeringen att och skall få utökade ramar för med sammanlagt . Vidare föreslås att en tillfällig statlig ersättning till kommuner och landsting för kostnader för vissa utlänningar införs fr.o.m. . Ersättningen skall avse bl.a. kostnader för vissa insatser enligt socialtjänstlagen (1989:620), kostnader för hälso- och sjukvård samt tandvård för medborgare i som vistas i kommunen och som enligt 2 kap. 5 b § utlänningslagen beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd. De nya bestämmelserna skall tillämpas även för kostnader som uppkommit och gälla till utgången av . I propositionen lämnas också dels förslag till ändrade riktlinjer för statsbidrag till organisationer, dels förslag om att en kommun skall kunna få statlig ersättning för skäliga kostnader för beredskap för vårdinsatser som ges i annat hem än barnets med stöd av bl.a. socialtjänstlagen. I motion Fi209 yrkandena 8 och 10 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med respektive . Motionärerna anför att regeringen väljer att fortsätta att anslå budgetmedel till vissa bostadsområden. Enligt motionärerna bör i stället andra vägar prövas som innebär en mindre belastning på statsbudgeten. De anser att den viktigaste uppgiften är att göra det svenska samhället så öppet att en ökad social rörlighet blir möjlig. Detta uppnår man genom att avreglera bl.a. bostadsmarknaden och arbetsmarknaden, vilket i sin tur får positiva effekter för integrationsarbetet. Vidare bör enligt motionärerna anslaget B 6 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering flyttas till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. I motion Fi210 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med respektive . Motionärerna anför att de föreslår besparingar på en rad myndigheters administration och att detta även bör gälla . uppgår besparingen, såvitt gäller , till . Motionärerna anför vidare att de avvisar den kraftiga höjning () av anslaget B 2 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna som regeringen beräknat för . I motion Fi211 yrkandena 11 och 12 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med respektive . Motionärerna anför att en högre grad av frivilliginsatser och samarbete med frivilligorganisationerna vid flyktingmottagandet samt effektiviseringar inom leder till minskade kostnader. Enligt motionärerna bör avvecklas och asylärenden överföras till förvaltningsdomstolarna. De anser vidare att integrationspolitiken måste bli en del av tillväxtpolitiken och anslår därför, utöver vad regeringen föreslagit, till satsningar på företag och ökat inflytande. I motion Fi212 yrkandena 4 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för budgetåren 2000 och 2001 med vartdera året. Motionärerna anför att vissa av de projekt som finansieras under anslaget B 2 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna inte har en tillfredsställande effektivitet och förankring bland de berörda. Enligt motionärerna kan därför en minskning av anslaget ske. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2001 och 2002. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2000 4 471 - 268 - 125 - 12 - 7 - 51 - 82 - 200 I stor utsträckning är det händelser i omvärlden som påverkar det ekonomiska utfallet inom utgiftsområdet. Avgörande för utgifternas storlek är därvid antalet asylsökande och antalet utlänningar som tas emot i kommunerna och berättigar dessa till ersättning. Inte minst till följd av händelserna i Kosovo har kostnaderna för mottagande av asylsökande och statlig ersättning till kommunerna för att ta emot flyktingar och vissa anhöriga blivit högre än beräknat. Utskottet noterar att denna utveckling förväntas fortsätta även . Utskottet finner det rimligt att utgiftsramen jämfört med vårpropositionen utökas och beräknas med utgångspunkt i det antal asylsökande och utlänningar som regeringen lagt till grund för sina beräkningar. I övrigt noterar utskottet att i samarbete med bl.a. skall göra en analys av kommunernas kostnader och intäkter för flyktingmottagande. Vidare avser regeringen att dels ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur kvinnors asylskäl skall bedömas, dels förelägga en proposition om den s.k. tvåårsregeln vid uppehållstillstånd på grund av anknytning. Regeringen avser också att tillsätta den av begärda utredningen för att utvärdera utfallet av de nya reglerna i utlänningslagen om anhöriginvandring. Mot bakgrund av det angelägna i att genom aktiva politiska åtgärder få till stånd en varaktig förbättring av situationen i storstädernas utsatta bostadsområden bör tillräckliga medel härför ingå i ramen för utgiftsområdet. Enligt utskottet finns det inte skäl att göra annan bedömning än regeringen, och utskottet godtar därför regeringens förslag till utgiftsram för samt förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2001 och 2002. Utskottet tillstyrker regeringen förslag och avstyrker motionerna Fi209 yrkandena 8 och 10, Fi210 yrkandena 4 och 5, Fi211 yrkandena 11 och 12 samt Fi212 yrkandena 4 och 6. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt kostnader för socialförsäkringsadministrationen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa utges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår i utgiftsområdet folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension samt handikappersättning. ingår även utgifterna för ATP i form av förtidspension, arbetsskadeersättningar, kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer samt ersättning för kroppsskador. Det senare omfattar det statliga personskadeskyddet i de fall skadan inträffat under militär verksamhet. Målet för är att ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade och att aktivt arbeta för att återföra människor i arbete. säkringens administration skall garantera effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vid ärendehandläggning. Genom beslut med anledning av vårpropositionen bestämdes ramen för utgiftsområdet för preliminärt till . I budgetpropositionen föreslås en utgiftsram på för . I förhållande till ekonomiska vårproposition har således utgiftsramen höjts med . Av dessa förklaras av den tekniska justeringen med anledning av ändrade ålderspensionsavgifter. Resterande del förklaras huvudsakligen av de kraftigt ökade utgifterna för sjukpenning. I propositionen anges att det finns ett flertal faktorer som kan antas påverka sjukfrånvaron och därmed kostnaderna. genomfördes flera reformer vilka innebar att ersättningsnivån höjdes från till och att sjuklöneperioden förkortades från 28 . Reglerna för kompletterande avtalsersättningar ändrades så att kompletterande ersättning kan utges även efter i en sjukperiod utan att sjukpenningen minskas. Vidare ökar kostnaderna för sjukförsäkringen i takt med att arbetskraften ökar och varierar även med konjunktur och arbetslöshet. Antalet nybeviljade förtidspensioner har också minskat något. Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till och för till . Vad gäller prioriteringar inom utgiftsområdet för avser regeringen att fortsätta arbetet med att modernisera trygghetssystemen bl.a. genom att anpassa dem till en föränderlig arbetsmarknad. Vidare skall verksamheten utgå från både kvinnors och mäns utgångspunkter samt beakta den etniska och kulturella mångfalden. arbetar systematiskt med att integrera kunskaper om både kvinnors och mäns olika förutsättningar och behov efter en fastställd handlingsplan. Med anledning av kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen har regeringen utsett en särskild utredare (dir. 1999:54) som dels skall göra en analys av sjukförsäkringen, dels lämna förslag till konkreta åtgärder i syfte att minska sjukfrånvaron och för att reducera utgifterna inom sjukförsäkringen. Utredaren skall lämna en delrapport . En slutredovisning av uppdraget skall ske . En fortsatt satsning på samverkan inom rehabiliteringsområdet är ett prioriterat område. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att se över den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. I uppdraget ingår bl.a. att kartlägga den arbetslivsinriktade rehabiliteringsprocessen, att utforma en plattform för prioriteringar samt att klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelas mellan olika aktörer i rehabiliteringsarbetet. Utredarens förslag skall redovisas . En proposition om s.k. vilande förtidspension har förelagts i samband med budgetpropositionen. Vad gäller utgiftsutvecklingen inom förtidspensioneringen kommer detta att utredas vidare och förslag avses lämnas i nästa års budgetproposition. Slutligen bereds inom ett förslag om nya regler för beräkning av underlag för sjukpenning, föräldrapenning m.m. och våren avser regeringen att lämna förslag till förändring av arbetsskadeförsäkringen. I budgetpropositionen föreslås att försöksverksamheten med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst skall förlängas till utgången av . I motion Fi209 yrkandena 8 och 10 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med 15 385 respektive . Enligt motionärerna bör kompensationsnivån i sjukpenningförsäkringen vara och ytterligare en karensdag införas i sjukförsäkringen fr.o.m. . Sjukpenninggrundande inkomst bör beräknas på ett genomsnitt av de senaste 24 månadernas inkomst och räknas upp med basbeloppet. Finansiell samverkan av FINSAM-modell bör vidare vara huvudregel vid rehabilitering och utgöra en naturlig del av arbetet. bör få medel för konkreta samordningsåtgärder. Kontrollen av sjukpenning och förtidspension bör intensifieras för att ytterligare minska kostnaderna och öka legitimiteten för socialförsäkringssystemen. Sjukskrivningar orsakade av trafikolyckor bör vidare bekostas av trafikförsäkringen. Nytillkommande livräntor bör kunna justeras i syfte att uppnå kostnadsminskningar inom arbetsskadeförsäkringen. Slutligen bör havandeskapspenning samordnas med sjukpenningförsäkringen. I motion Fi210 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med 6 235 respektive . Motionärerna anser att bör införas i sjukförsäkringen. Vidare bör sjukpenninggrundande inkomst beräknas på genomsnittsinkomsten och skattepliktiga förmåner liksom semesterersättning vara sjukpenninggrundande. Därtill föreslås en ökad satsning på rehabilitering vilket minskar kostnaderna för sjukpenning och förtidspensioner. Motionärerna anser att socialförsäkringsadministrationen skall tillföras medel för kompetensutveckling och för att tillgodose behovet av personella resurser. Kvalitetshöjning i besluten och förbättrad kontroll ger besparingar inom sjukpenningen. Finansiell samordning av FINSAM-modell för samverkan inom rehabiliteringsområdet bör införas för hela landet. Slutligen anser motionärerna att samtliga personskadekostnader till följd av trafikolyckor skall överföras till trafikförsäkringen. I motion Fi211 yrkandena 11 och 12 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med 1 720 respektive . Motionärerna anser att det bör göras en massiv satsning på rehabilitering som den finansiella samordningen påskyndas och utökas. FINSAM och SOCSAM bör permanentas och utgöra det naturliga arbetssättet i hela landet. Vidare anser motionärerna att i princip skall ingen person beviljas förtidspension. Den sjukpenninggrundande inkomsten bör beräknas delvis utifrån historisk inkomst och ersättningen prisindexeras. I motion Fi212 yrkandena 4 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med vartdera året. Enligt motionärerna bör närståendevården förbättras bl.a. genom att rätten till förmånen och den därtill kopplade ledigheten förlängs från 60 . Trafikförsäkringen bör enligt motionärerna ta ett större ansvar än , t.ex. för sjukersättning och viss rehabilitering. Vidare måste aktiva åtgärder vidtas för att stärka rehabiliteringen. Försäkringskassorna bör tillföras ytterligare resurser för kontroll av fusk och överutnyttjande i socialförsäkringssystemen. I kombination med en effektivare rehabilitering ger detta besparingar för sjukförsäkringen och förtidspensionerna. Motionärerna anser slutligen att försäkringspengar måste aktiveras i syfte att korta vårdköer och förbättra rehabiliteringen (FINSAM). Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgifter för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2001 och 2002. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2000 92 247 - 12 221 - 18 360 - 3 675 - 6 585 - 757 - 2 470 - 3 100 - 5 100 Utgifterna för sjukpenningen har ökat mycket kraftigt . Vid behandlingen av budgeten för uttalade utskottet att utvecklingen av sjukpenningkostnaderna ingav stark oro och att de bakomliggande orsakerna måste analyseras ingående. Utskottet höll också en utfrågning om kostnadsutvecklingen med representanter för och . Utskottet fick då en redogörelse för anslagsberäkningarna och en beskrivning av problemen med att få fram tillförlitliga prognoser. konstatera att det är ett antal faktorer var för sig och samverkande som har lett till en ökning av sjukförsäkringsutgifterna. Redan i vårpropositionen angav regeringen att den kraftigt ökade sjukfrånvaron medför att utgifterna för sjukförsäkringen för kommer att överstiga tidigare beviljade medel. Regeringen beslutade därför att öka anslagskrediten och medge ett överskridande med högst ca . För att reglera det beslutade överskridandet föreslås således nu i budgetpropositionen att anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. på tilläggsbudget skall tillföras motsvarande belopp (se yttr. 1999/2000:SfU3y). I förslaget till utgiftsram för har ökningen av sjukfrånvaron beaktats. Som utskottet tidigare framhållit är det emellertid ytterst viktigt att noggranna analyser görs så att utvecklingen på kan bedömas och därmed så långt som möjligt undvika oförutsedda utgiftsökningar som nödvändiggör snabba ingrepp och förändringar i ersättningssystemen. Regeringen har beslutat tillsätta en särskild utredare för att göra en analys av sjukförsäkringen. Utskottet noterar att det i direktiven anges att det är av stor vikt att utredaren i sitt arbete beaktar de skillnader som finns mellan kvinnor och män vad avser sjukfrånvaro. Av budgetpropositionen framgår att rehabiliteringsinsatserna inte fungerar tillfredsställande. Både en minskad aktivitet på området och en kraftig ökning av antalet sjukfall redovisas. Den rådande situationen inom rehabiliteringsområdet kan till en del förklaras av t.ex. resurssituationen hos . En rad utredningar visar dessutom på brister i rehabiliteringsarbetets förutsättningar - bl.a. råder oenighet kring betydelsen av vitala begrepp liksom verksamhetens mål, otydlig ansvarsfördelning mellan aktörerna, avsaknad av klara kriterier och värderingar om vem eller vilka som bör prioriteras i rehabiliteringsarbetet. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare med uppdrag att kartlägga den arbetslivsinriktade rehabiliteringsprocessen och lämna förslag till lösningar. I budgetpropositionen föreslås också att SOCSAM-försöken förlängs till utgången av . Begäran om förlängning har inkommit från ett flertal försöksområden. Regeringen anser att det är viktigt att försöken fullföljs och att utvärderingarna därmed får sådan kvalitet att de kan fungera som underlag för framtida beslut inom bl.a. rehabiliteringsområdet. Utskottet anser att det är mycket viktigt att komma till rätta med problemen i rehabiliteringsprocessen. De resurser som satsas på rehabilitering måste komma till användning på ett för både individen och samhället mer effektivt sätt. Samverkansaktiviteter krävs för att ytterligare stärka och effektivisera rehabiliteringsarbetet och bör utgöra en del av den ordinarie verksamheten. Genom samverkan breddas kompetensen, och rehabiliteringen av personer med en komplex problematik blir mer effektiv. Utskottet delar emellertid regeringens bedömning att väsentliga frågeställningar måste ut. Enbart extra medel till admininstrationen för rehabiliteringsinsatser kan således inte medföra de besparingar inom utgiftsområdet som redovisas i motionerna. Starka skäl talar för att den kraftiga ökningen av antalet långa sjukfall kommer att leda till en ökning av antalet förtids De stora åldersgrupperna, födda , börjar nu uppnå den ålder då risken att bli förtidspensionär påtagligt ökar. Detta leder till växande utgifter. Att utvecklingen inte medfört någon större ökning av antalet förtidspensionärer har sannolikt ett samband med de förändrade kriterierna för rätt till bl.a. förtidspension. Regeringen har lagt förslag till nya regler om vilande förtidspension. Reglerna, som föreslås träda i kraft , beräknas medföra minskade kostnader med ca . Mot bakgrund av det anförda godtar utskottet regeringens förslag till utgiftsram för liksom förslagen till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2001 och 2002. Motionerna Fi209 yrkandena 8 och 10, Fi210 yrkandena 4 och 5, Fi211 yrkandena 11-12 samt Fi212 yrkandena 4 och 6 avstyrks med det anförda. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar fr.o.m. folkpension till ålderspensionärer som inte har rätt till tilläggspension (ATP), folkpension och ATP i form av efterlevandepension, pensionstillskott såväl till ålderspension som till efterlevandepension, bostadstillägg till pensionärer () samt delpension. Målen för utgiftsområdet är att ge ekonomisk trygghet till äldre och efterlevande. Regeringen anser att det är av stor vikt att ge äldre och efterlevande en ekonomisk trygghet som tillgodoser ett grundläggande konsumtionsbehov och tillgång till bostad med tillfredsställande standard. I propositionen föreslås att ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom för fastställs till . Vidare föreslås att godkänner den preliminära fördelningen för till och för till .