yttr · GN05SkU1y · 2000-01-01 00:00:00 — Sedan skattekontoreformen infördes skall företag med ett beskattnings-underlag om högst (exklusive gemenskapsinterna förvärv och import) inbetala mervärdesskatt den 12:e i andra månaden efter redovisnings-perioden (den 17:e). Företag med ett underlag över denna nivå skall inbetala mervärdesskatt den 26:e efter redovisningsperioden (den 27:e). begär i motion Sk327 yrkande 10 av och () en återgång till äldre regler när det gäller inbetalning av Det är enligt motionärerna orimligt att företagare tvingas betala in mervärdesskatten innan de fått betalt av sina kunder. Skattekontoreformen innebar att enhetliga regler infördes för företagarnas skatteinbetalningar. Skatter redovisades tidigare var för sig, i många fall med skilda förfallodagar och med olika regler för ansvar för betalnings-överföringen. De nya redovisnings- och betalnings-tidpunkterna har valts med beaktande av ett flertal olika faktorer, bl.a. och i hög grad de statsfinansiella aspekterna men också den betalningsskyldiges behov av rimlig tid att åstadkomma en korrekt redovisning och få fram nödvändiga medel. Beträffande inbetal-ningen av mervärdesskatt har de nya tidpunkterna inneburit en viss senareläggning i förhållande till tidigare regler. Senareläggningen har kunnat genomföras utan negativa kon-sekvenser för statsinkomsterna bl.a. därför att innebörden av begreppet förfallodag ändrats. Utskottet är mot angiven bakgrund inte berett att överväga förändringar i dessa regler och avstyrker därför motionsyrkandet. föreslår i motion Sk326 yrkandena 16 och 17 av m.fl. (m) att skatten på reklam växlas mot en höjning av mervärdes-skatten på dagstidningar för att uppnå neutralitet mot tidskrifter. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslaget och avstyrker därför motions-yrkandena. Industrins och jordbrukets energibeskattning Regeringen avsätter i budgetpropositionen medel för en sänkning av jordbrukets energiskatter till industrins nivå och anför att ett förslag om en sådan förändring kommer att läggas fram i vårpropositionen. Förslaget kommer att innebära att jordbruket får tillämpa samma skattereduceringar som finns för tillverkningsindustrins förbrukning av el och bränslen för uppvärmning, dvs. ingen energiskatt kommer att tas ut och koldioxidskatten är nedsatt till hälften. Förändringarna avses träda i kraft . yrkar i motionerna MJ212 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m) och MJ605 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m) att jordbrukets industribeskattning sätts i kraft och att dieselskatten för jordbruket, skogsmaskiner och arbetsredskap sänks till /liter. I motion Sk306 av () framställs ett yrkande med samma inriktning. Även yrkar i motion Sk325 yrkande 24 av m.fl. (kd) att jordbrukets industribeskattning sätts i kraft och att skatten på jordbrukets diesel sänks till /liter. föreslår i motion Sk324 av m.fl. (c) en höjning av industrins koldioxidskatt från till av den normala nivån fr.o.m. (yrkande 22). Vidare föreslås en nedjustering av jordbrukets dieselskatt samt en generell nedsättning av koldioxidskatten på olja för växthusuppvärmning och grönfodertorkar (yrkande 9). Utskottet anser att regeringens förslag om en nedsättning av jordbrukets energiskatt till den nivå som gäller för tillverkningsindustrin bör avvaktas och avstyrker därför yrkandena om en tidigareläggning av ikraftträdandet. De ökade miljökraven på motordrivna fordon gör att det blir allt viktigare att inte vissa kategorier lämnas utanför. Arbetsfordonen hade tidigare av olika skäl inte kommit att omfattas av kravet på användning av miljöklassat drivmedel, och tillfälliga lösningar måste tillgripas för att komma till rätta med detta förhållande. Beslutet att även arbetsfordon skall omfattas av kravet på användning av högbeskattad miljö-klassad dieselolja löste dessa problem (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28). Utskottet ser inte någon anledning att nu göra ett särskilt undantag för denna fordonskategori och avstyrker därför motionsyrkandena i denna del. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka en höjning av tillverkningsindustrins energibeskattning eller en återgång till särskilda regler för växthusnäringens beskattning. Med det anförda avstyrker utskottet även de övriga motionsyrkandena. Regeringen föreslår att en skatteväxling genomförs i enlighet med de principer som aviserats ekonomiska vårproposition. Förslaget innebär att miljöstyrande punktskatter på energi höjs, att en mindre del används för en omläggning av jordbrukets energiskatter och att återstoden används för en reduktion av skatten vid kompetensutveckling. Sammanlagt kan härigenom avsättas för kompetensutveckling . Något färdigt förslag till utformning av stimulansen för kompetensutveckling finns inte utan en utredning kommer att tillsättas med uppgift att utforma en sådan stimulans. Förslaget finansieras genom att energiskatten på dieselolja höjs med per liter, energiskatten på el med per kWh och produktionsskatten på kärnkraftsel med per kWh, allt från . Avsikten är vidare enligt vad regeringen anför att den särskilda skatten på kärnkraftsel skall göras om till en effektskatt. Omläggningen avses äga rum . Moderata samlingspartiet hemställer avslag på dessa förslag i motionerna Sk692 yrkandena 7--9 av m.fl. (m), Sk301 yrkande 1 av och (), Sk303 av och (), Sk304 yrkande 1 av och (), Sk625 yrkande 4 av och () och MJ306 yrkande 6 av m.fl. (m). I motion Sk302 av och () anförs att den höjda dieselskatten leder till en ökad användning av den smutsigare diesel som används på kontinenten. I motion Sk305 av och () hemställs att drivmedelsskatterna i stället sänks så att familjer och enskilda får råd att äga och köra bil. I motion Sk308 av () begärs ett uttalande om att dieselskatten i stället borde sänkas för att motverka en utflaggning av svensk åkerinäring. I motion Sk309 av och () anförs att en höjning av skatten på diesel leder till ökade utsläpp, färre jobb, dyrare transporter och drabbar inland hårdast. I motion Sk314 av () anförs att en höjning av dieselskatten försämrar miljön och ger den konkurrensutsatta åkerinäringen högre kostnader. I motion Sk696 yrkande 5 av och () anförs att förslaget om höjd skatt på diesel och el ensidigt drabbar tjänsteföretagen eftersom industrin är befriad från energiskatt. I motion Sk318 yrkande 13 av m.fl. (m) begärs en sänkning av bensinskatten med per liter. I motion N272 yrkande 5 av och () anförs att förslaget om en höjning av kärnkraftsskatten måste avvisas för att inte försämra för svensk industri. avvisar i motion Sk325 yrkandena 31 och 32 av m.fl. (kd) förslagen om höjd skatt på diesel och om höjd skatt på kärnkraftsel. Sådana avslagsyrkanden framställs också i motionerna N383 yrkande 6 av m.fl. (kd) och T210 yrkande 10 av m.fl. (kd). I motion Sk319 av () anförs att en höjning av dieselskatten ökar lantbrukets kostnader. hemställer i motion Sk324 av m.fl. (c) om avslag på förslagen om höjd dieselskatt (yrkande 18) och höjd skatt på el (yrkande 21) samt om en höjning av skatten på kärnkraftsel med per kWh (yrkande 19). Vidare yrkas att fastighetsskatten på vattenkraft återinförs (yrkande 20) och att en kväveoxidskatt införs med per kg NOx för pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktion större än 20 GWh (yrkande 23). I motion T465 yrkande 1 av och () anförs att det är viktigt för åkerinäringen att dieselskatten inte höjs. avvisar i motionerna Fi212 yrkande 23 delvis av m.fl. (fp) och Sk327 yrkande 4 av och () regeringens förslag om höjd skatt på kärnkraftsel och om höjd dieselskatt (det senare vid avslag på motionärernas förslag om sänkta arbets-givaravgifter). anför i motion N274 yrkande 7 av m.fl. (mp) att med en strategi för avveckling av kärnkraften som bl.a. bygger på ekonomiska styrmedel blir kostnaderna lägre för vissa stöd till åtgärder för att ställa om energisystemet. Enligt utskottets mening visar regeringens förslag om en växling mellan å ena sidan höjda energiskatter och å andra sidan en reduktion av skatten vid kompetensutveckling att det finns ett utrymme för att öka miljörelateringen av skattesystemet som skatten på arbete sänks. Den satsning på kompetensutveckling som de höjda energiskatterna finansierar är enligt utskottets mening viktig som en långsiktig satsning för ökad kompetens och konkurrenskraft inom det svenska näringslivet. Det är också en fördel att finansieringen har kunnat ges en utformning som stämmer med de långsiktiga miljömålen om minskade koldioxidutsläpp och en omställning till en långsiktigt hållbar energiförsörjning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker därmed de olika avslagsyrkandena och även önskemålen om olika tillkännagivanden om de negativa effekterna i olika hänseenden. När det gäller förslagen om olika skattehöjningar utgör dessa en del i motionärernas olika budgetalternativ och avstyrks av utskottet. Även övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. Cement- och kalkindustrins energibeskattning Regeringen aviserar att den övergångsvis gällande begränsnings-regeln avseende energibeskattningen för kalk- och cementbranscherna m.m. kommer att förlängas och avsätter medel för detta ändamål. hemställer i motion Sk315 av m.fl. (m) att giltighetstiden för 1,2-procentsregeln för cement- och kalkindustrin förlängs till . Regeringen har i proposition 1999/2000:9 Vissa punktskatte- och tullfrågor lagt fram det aviserade förslaget om en ettårig förlängning av cement- och kalkindustrins övergångsregler, och förslaget kommer att behandlas av utskottet . Enligt utskottets mening bör den fortsatta beredningen av regeringens förslag avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Fordonsskatt för tunga bussar I proposition 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling bedömdes att fordonsskattesystemet för tunga bussar, dvs. bussar med skattevikter över , borde omarbetas för att ta hänsyn till de externa kostnaderna som busstrafiken medför. I propositionen uttalades att skattesystemet borde utformas på samma sätt som fordonsskatten för tunga lastbilar, dvs. med olika skatteklasser beroende på vikt och axelkonfigu-ration. En omarbetning av skattesystemet borde ske utifrån de beräkningar som gjorts av (). beslutade i enlighet med propositionen i denna del (bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Regeringen föreslår att fordonsskatten för dieseldrivna tunga bussar höjs och att skatten viktdifferentieras på samma sätt som redan sker för tunga lastbilar. Det innebär att bussarna indelas i olika skatteklasser beroende på vikt och antalet axlar. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Kommuner och landsting kompenseras för den ökade fordonsskatten genom att statsbidragen ökas med i enlighet med det trafikpolitiska beslutet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10). Regeringen avser att följa utvecklingen inom kollektivtrafiken med avseende på effekterna av den föreslagna fordonsskattehöjningen. hemställer i motion Sk321 av () att förslaget avslås. Motionärerna anför att förslaget endast kommer att leda till högre avgifter för kollektivtrafiken och inom turistnäringen. Skattehöjningen kan enligt motionärerna försätta entreprenörer med redan ingångna avtal i en ohållbar situation. lägger i motion Sk325 yrkande 23 av m.fl. (kd) fram ett förslag till en omläggning som innebär att ett ökat ansvar för trafikförsäkringen får finansiera en sänkning av fordonsskatten med och med . I motion Sk317 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om att kompensationen till kommuner och landsting för den höjda dieselskatten bör ges direkt till trafikhuvudmännen. Enligt utskottets mening innebar 1998-års trafikpolitiska beslut att den långväga busstrafiken släpptes fri och att fordonsskattesystemet för bussar skulle omarbetas med sikte på att nå en internalisering av busstrafikens externa effekter (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10). har härefter utarbetat ett förslag efter de riktlinjer som antagits. Enligt utskottets mening har den nu föreslagna höjningen av fordons-skatten för bussar aviserats och innebär endast att den långväga busstrafiken får bära sin kostnader efter samma principer som gäller för övrig trafik. Som framgår kompenseras kommuner och landsting fullt ut för den inverkan som den höjda skatten kan ha på kollektivtrafiken. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. När det gäller utbetalningen av kompensationen till landsting och kommuner ser utskottet inte något skäl att invända mot den valda ordningen, utan förutsätter liksom regeringen att landsting och kommuner kommer att föra dessa medel vidare till trafikhuvudmännen så att den lokala och regionala kollektivtrafikens förutsättningar inte försämras. Därmed avstyrks även motion Sk317. Utskottet avstyrker förslaget om att skjuta över en väsentlig del av ansvaret på trafikförsäkringen för att därmed möjliggöra en sänkning av fordonsskatten. Lättnad i beskattningen av miljövänliga bilar Regeringen bedömer att en skattelättnad kan införas i fordons-beskatt-ningen för alla bilar i miljöklass 1 och föreslår i anslutning härtill att den planerade skattelättnaden får ersätta den nu gällande femåriga befrielsen från fordonsskatt för bilar i den tidigare miljöklass 1 fr.o.m. . Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Miljöskatt på inrikesflyg Bakgrund tillämpade tidigare ett system med avgasskatt inom inrikes luftfart. Systemet avvecklades sedan EU funnit att det inte var förenligt med det s.k. mineraloljedirektivet. Avgasrelaterade landningsavgifter infördes den l . Systemet tillämpas för flygplan över maximal startvikt samt vid flygplatser med fler än 300 000 passagerare eller frakt . Systemet bygger på en klassificering av flygplanens avgasutsläpp under landning och start. Uppgifter om avgasutsläpp hämtas från en särskild databank som upprättat. Utifrån därifrån erhållna värden för kolväte och kväveoxider indelas flygplansmotorerna i sju klasser (0-6) där de mest miljövänliga flygplanen hänförs till klass 6. I övriga klasser belastas landningsavgiften med ett procentuellt tillägg, från för klass för klass 0. har systemet med avgasrelaterade landningsavgifter tillämpats vid nio flygplatser. I motion Sk324 yrkande 24 av m.fl. (c) förelås en miljöskatt på inrikes flyg som utgår med ett belopp per passagerare och resa. Utskottet är inte berett att tillstyrka att en skatt ånyo införs på den inrikes luftfarten. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Beräkning av statsbudgetens inkomster Regeringen föreslår att beräkningen av statsbudgetens inkomster godkänns. Härvid beaktar regeringen dels de förslag som behandlats, dels ett antal aviserade förslag. , begär i motionerna Fi209 yrkande 7 av m.fl. (m), Fi210 yrkande 3 av m.fl. (kd), Sk325 yrkandena 1 och 22 av samma motionärer, Fi211 yrkande 3 av m.fl. (c) och Fi212 yrkande 3 av m.fl. (fp) godkännande av inkomstberäkningen i sina respektive budgetalternativ. begär också ett tillkänna-givande om att det resurstillskott på som dessa föreslår till skatteförvaltningen beräknas ge på inkomstsidan och det dubbla därefter. Utskottet har i det föregående tillstyrkt de förslag som regeringen lägger fram och tillstyrker också regeringens inkomstberäkning. När det gäller effekterna av ett resurstillskott till skatte-förvaltningen framstår ett så direkt samband som motionärerna räknar med för inte som realistiskt. En ökning av anslaget kräver tid innan den kan ge effekt och innebär också en omställning som i sig kan vara effektivitetssänkande. Enligt utskottets mening bör man vid jämförelser mellan de olika budgetalternativ som föreligger i ärendet inte räkna med denna typ av effekter på inkomsterna under det aktuella budgetåret. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. har tidigare inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget till lag om underlag för fastighetsskatt i vissa fall vid taxering, och Lagrådet har föreslagit en viss omformulering av lagtexten. Utskottet tillstyrker den av Lagrådet föreslagna ändringen. Utskottet har vid sin genomgång av övriga lagtexter funnit att det finns ett behov av lagteknisk samordning med bl.a. de lagförslag som läggs fram i proposition 1999/2000:2 Inkomstskattelagen. Utgiftsområde 3 och uppbörd Utgiftsområde 3 omfattar () och skattemyndigheterna (skatteförvaltningen) samt . har för till utgiftsområdet anvisat . Regeringen föreslår för en ram för utgiftsområdet på . Regeringen föreslår vidare att skall godkänna en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdet på respektive . Inom utgiftsramen för beviljas , skattemyndigheterna och . skall fortsatt prioritera en effektivisering av verksamheten med hjälp av förbättrat IT-stöd. Det gäller bl.a. arbetet med att slutföra utvecklingen av skattekontosystemet. skall vidare slutföra uppbyggnaden av skattebrotts-enheterna. skall inom kontrollverksamheten fortsatt ge narkotika-kontrollen högsta prioritet. Kontroller rörande illegal införsel av alkohol och tobak skall också ges hög prioritet. Tullen skall vidare lägga stor vikt vid utvecklings- och effektiviseringsarbetet vilket omfattar bl.a. utveckling av nya arbetsmetoder, IT-utveckling, förenklingsarbete, information m.m. Mot bakgrund av brister i skatteförvaltningens kontrollverksamhet avser regeringen att 2000 återkomma till med mera långsiktiga överväganden rörande resursbehovet. Moderata samlingspartiet anför i motion Fi209 yrkandena 8 och 10 av m.fl. (m) att smugglingen av cigaretter har ökat kraftigt trots den skattesänkning som beslutat om. Motionärerna föreslår att tullen tillförs ytterligare under vart och ett av . Härigenom bedöms statens intäkter öka med minst motsvarande belopp. framhåller i motion Fi210 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (kd) att skattekontrollen måste effektiviseras för att hålla tillbaka den svarta sektorn. erfarenheter visar enligt motionärerna att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka. Motionärerna föreslår ett tillskott på . Vidare föreslås en förstärkning av resurser med för kontroll och spaning mot illegal införsel av bl.a. narkotika, vapen, alkohol och tobak. Sammantaget föreslår motionärerna att utgiftsramen höjs med . anför i motion Fi211 yrkandena 11 och 12 av m.fl. (c) att rapporter från och Statskontoret ger en indikation om att regeringen och dess myndigheter är dåliga på att kontrollera och följa upp att anslagna medel används på avsett sätt. Motionärerna föreslår ett "moratorium" för reala anslagsökningar till statliga verk och myndigheter för att ge rådrum för en översyn av statens kontrollfunktioner och den statliga förvaltningen. Motionärerna vill därför tilldela utgiftsområdet en med 61, 161 respektive minskad utgiftsram. föreslår i motion Fi212 yrkandena 4 och 6 av m.fl. (fp) ökade resurser till skattemyndigheterna för åtgärder som kan medverka till ökade skatteintäkter. Motionärerna anser även att tullen bör få ökade resurser för att kontrollera den illegala införseln av alkohol och narkotika. Sammantaget föreslår motionärerna att utgiftsramen höjs med . Regeringens förslag till ekonomisk ram för utgiftsområdet och oppositions-partiernas alternativa förslag framgår av följande tabell (). År Propositionen Moderata samlings-partiet 2000 5 921 + 50 + 280 - 61 + 150 2001 6 021 + 50 + 280 - 161 + 150 2002 6 112 + 50 + 280 - 252 + 150 Utskottet konstaterar att bekämpningen av smuggling, annan ekonomisk brottslighet och skattefusk är prioriterade uppgifter inom och skatteförvaltningen. Utskottet instämmer med vad som anförs i de aktuella motionerna från Moderata samlingspartiet, och om vikten av att myndigheterna har tillräckliga ekonomiska resurser för att bedriva denna verksamhet på ett kraftfullt sätt. Enligt utskottets mening bör möjligheterna till effektiviseringar i verksamheterna genom bättre styrning, rationaliseringar och organisationsförändringar uttömmas innan anslagsökningar kommer i fråga. Inom både tullen och skatteförvaltningen pågår ett förändringsarbete, vars effekter på resurs-behovet sannolikt ännu inte slagit igenom fullt ut. Utskottet bedömer att bör kunna lösa uppgiften att effektivt bekämpa smuggling inom den ekonomiska ram som regeringen föreslagit. När det gäller skatteförvalt-ningen har utskottet i tidigare sammanhang (bet. 1998/99:SkU5y och 1998/99:SkU14) tagit fasta på signaler om att kontrollverksamheten inte har kunnat upprätthållas till följd av att besparingar och personalindragningar inte i tillräcklig omfattning har kunnat mötas med rationaliseringar och effektiviseringar. har därvid ställt sig bakom utskottets uppfattning om att regeringen bör göra en grundlig analys av bl.a. skatte-förvaltningens långsiktiga resursbehov och kontrollverksamhetens avväg-ning. Utskottet vidhåller sin uppfattning om behovet av en sådan analys och noterar med tillfredsställelse att regeringen aviserat sin avsikt att återkomma i frågan i den ekonomiska vårpropositionen . I avvaktan på regeringens redovisning har utskottet inget att erinra mot förslaget till utgiftsram för utgiftsområdet. När det gäller krav på ett "moratorium" för reella anslags-ökningar till statliga verk och myndigheter kan utskottet konstatera att och skatteförvaltningen i förhållande till förra årets budget endast kompenserats för pris- och löneförändringar samt att en korrigering gjorts för en tidigare inlagd kompensation för för avtalsförsäkringar. Regeringens förslag till utgiftsram kan därför inte sägas innebära reellt ökade anslag inom utgiftsområdet. förslag till utgiftsram innebär en sänkning av anslagen, vilket utskottet inte kan acceptera. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden i här berörda delar och föreslår att bör besluta i enlighet med regeringens förslag till ram för utgiftsområdet för och i övrigt godkänna propositionens förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdet . I beslutet har deltagit: (), (), (), Per (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattepolitiken m.m. - m (), (), de () och () anför: Moderata samlingspartiet vill genomföra en reformpolitik som ger kreativiteten utrymme och stärker internationella konkurrenskraft. har enorma möjligheter, om de rätta förutsättningarna ges. Att det inte är så illustreras av en trots goda konjunkturer hög arbetslöshet, utflyttning av företag, brist på arbetskraft och stor segregation. Tre huvudsakliga utmaningar skiljer dagens från ett framgångsrikt med ett gott klimat för individer och företag. För det första måste omvandlingen och förnyelsen förstärkas. För det andra måste de möjligheter som öppnas genom den digitala miljön och de snabbväxande kompetens-intensiva företagen tas till vara. För det tredje är det av yttersta vikt att genom ökad integration ta till vara de goda resurser, mänskliga och andra, som går förlorade hos nya medborgare. En förutsättning för god välfärd är välstånd - en god ekonomisk standard. Grundstenar för välstånd är arbete, företagande och efterfrågade, högklassiga kunskaper och färdigheter. Vi menar att man skall kunna försörja sig på sin lön. Därtill skall man kunna bygga upp ett sparande. Alla skall kunna känna den trygghet som den fulla delaktigheten i förändringen förutsätter. Varje människa måste kunna fatta självständiga beslut om sitt eget liv, slippa beroendet av det offentligas välvilja och veta att det gemensamma ansvaret fungerar när det behövs - och på ett sätt som tillgodoser de personliga behoven. utgör skatt, inte boende eller mat, den största utgiften för de flesta hushåll. Det är inte rimligt. Skattesystemet får inte stjälpa människors möjligheter till försörjning. Att sänka det totala skatteuttaget är därför nödvändigt för att skattesystemet skall bli rättvist. Moderata samlingspartiet lägger fram förslag om en lång rad skattesänk-ningar som syftar till att öka den enskildes möjlighet att kunna försörja sig på sina egna arbetsinkomster och ha kontroll över den egna tillvaron. Det gäller bl.a. sänkta inkomstskatter och en successiv avveckling av fastighetsskatten. Inom familjepolitiken skall hänsyn tas till försörjnings-bördan.