yttr · GN05SoU8y · 2000-01-01 00:00:00 — Ekonomisk vårproposition 1999/2000 SoU8y Till finansutskottet har berett bl.a. socialutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (1999/2000:100) i vad avser den ekonomiska politiken, utgiftstaken m.m. och de motioner som kan komma att väckas i de delar som berör utskottets beredningsområde. begränsar yttrandet till den preliminära fördelningen såvitt avser utgiftsområde 9 samt motionerna Fi12 (m) yrkandena 6, 8 och 16, Fi13 (kd) yrkandena 3 och 13, Fi14 (c) yrkandena 4, 5 och 17, Fi15 (fp) yrkandena 6 och 13, Fi23 (m) och Fi33 (m) i motsvarande delar. (Utskottet redovisar i yttrande 1999/2000:SoU9y sina ställningstaganden till vårpropositionen i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för .) I den ekonomiska vårpropositionen lägger regeringen fram förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Förslag lämnas till utgiftstak för staten på samt mål för det finansiella sparandet i offentlig sektor på av BNP 2003. Regeringen aviserar inom ramen för budgetmålen en politik för jämlikhet och utveckling. Regeringen begär bl.a. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 7.1 som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.1). Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälsovård, sjukvård och social omsorg. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav avser hälso- och sjukvård, avser social omsorg och avser forskning. Statens utgifter för hälsovård, sjukvård och social omsorg utgör en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg. Huvudmannaskapet för dessa verksamheter ligger huvudsakligen hos kommuner och landsting. Statens stöd till den kommunala sektorn utgår till största delen från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Ramen för utgiftsområdet beräknas nu för till , för till och för till . I syfte att likställa läkemedelsbehandling med andra behandlingsmetoder samt få kontroll över kostnadsutvecklingen i läkemedelsförmånen träffades en överenskommelse med om att landstingen skall ta över kostnadsansvaret för läkemedlen. har ett särskilt statsbidrag utgått till landstingen för läkemedels-kostnaderna. Enligt den nämnda överens-kommelsen skall en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedels-kostnader utformas . Avsikten är att det nya systemet skall börja gälla och att medlen på anslaget för bidrag för läkemedelsförmånen fr.o.m. det året skall ingå i det generella statsbidraget till kommuner och landsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Med utgångspunkt i denna överenskommelse pågår överläggningar med om hur över-flyttningen av kostnadsansvaret skall genomföras. Prognosen över utgiften för det nuvarande anslaget för bidrag för läkemedelsförmånen är osäker men tyder på att det finns risk för utgifts-ökningar . Mot bakgrund av denna osäkerhet gör regeringen dock den bedömningen att de volymantaganden som låg till grund för de beräknade utgifts-nivåerna i budgetpropositionen tills vidare bör kvarstå som utgångspunkt för de beräknade utgiftsnivåerna för . Genom försvarsuppgörelsen kommer sammanlagt att tillföras vården och omsorgen . Regeringen redovisade i budget-propo-sitionen avsikten att för föreslå att ytterligare tillförs vården och omsorgen. Regeringen föreslår nu att resurs-tillskottet skall fördelas till landstingssektorn och till kommunsektorn. Regeringen redovisade vidare i budget-propositionen avsikten att presentera en nationell handlingsplan för utveckling och förnyelse av sjukvården. Regeringen avser att följa genomförandet av handlingsplanen kontinuerligt. Därutöver skall en kontrollstation finnas . Syftet med kontrollstationen är att analysera hur de avsatta medlen har använts inom landstingen och vilken effekt de har haft i verksamheten. För uppföljning och utvärdering av den nationella handlingsplanen kommer vissa medel att omfördelas från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till utgifts-område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Regeringen avser att återkomma i dessa frågor i samband med budgetpropositionen . Statens kostnader för assistansersättningen beräknas för och framöver att öka kraftigt. Regeringen bedömer därför att ytter-ligare medel behöver tillföras anslaget så att det ökade behovet skall kunna tillgodoses. Rege-ringen avser också att i en särskild propo-sition återkomma med förslag som innebär att personer som beviljats assistansersättning skall ha rätt till denna ersättning även efter fyllda . Avsikten är att kunna pre-sentera en proposition så att ikraftträdandet kan ske . Regeringen avser vidare att tillföra tandvården och . Utgiftsområdet beräknas öka med 2001 till följd av att prognosen visar att anslaget Ersättning till steriliserade i vissa fall kommer att överskridas. Vidare beräknas utgifts-området tillföras för att bidra till att täcka Statens institutionsstyrelses kostnads-ökning, eftersom fler än beräknat döms till sluten ungdomsvård. Motionernas förslag till utgiftsramar framgår av nedanstående tabell. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgifter på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 2001-2003. Budgetår 2001 2002 2003 Regeringen 27 011 28 313 29 737 Moderata samlingspartiet +244 -2 541 -4 805 ±0 ±0 ±0 +170 +220 -80 +750 +550 +450 liberalerna +3 454 +3 504 +3 484 de gröna ±0 ±0 ±0 Enligt Moderata samlingspartiet (Fi12) bör godkänna den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområde 9 om för (+244 miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag), för (-) och för (-) som riktlinjer för budgetarbetet (yrkande 6). Vidare bör som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av avreglering av sjukvård, utbildning och omsorg (yrkande 8) och om sjukvården (yrkande 16). Motionärerna anför att det är en fundamental rättighet i varje välfärdssamhälle att få vård av god kvalitet när man behöver det. Därför föreslår de att alla medborgare skall omfattas av en allmän obligatorisk hälsoförsäkring. Denna skall ge försäkringstagarna rätt att själva välja sjukvårdsinrättning. En vårdgaranti bör införas . Motionärerna avvisar regeringens kommande förslag om att förbjuda privata sjukhus och anser att en avreglering av sjukvården skulle leda till en framväxt av nya alternativ till gagn för såväl personal som patienter. Det borde vara möjligt att skapa framgångsrika sjukvårdskoncerner med säte i som verkar på europeisk nivå eller t.o.m. på global bas och som kan vara med och utveckla medicinsk spetsteknologi, anför de. Motionärerna vill vidare avveckla apoteksmonopolet och anser att kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen bör tas över av staten och att en frivillig läkemedelsförsäkring bör införas. Detta bedöms innebära minskade kostnader med och 4 resp. . Motionärerna vill förbättra högkostnadsskyddet i tandvården och beräknar ytterligare till detta. De vill satsa större resurser på arbetet mot hiv/aids. Statens engagemang på folkhälsoområdet bör minska till förmån för regionalt och lokalt folkhälsoarbete, anförs det. Detta innebär att kan läggas ner senast vid utgången av . Motionärerna anser att stödet till funktionshindrade bör ökas med och 1,3 resp. . Härigenom kan anslaget till assistansersättning ökas avsevärt och stödet återställas till sin ursprungliga utformning, ett särskilt bostadsstöd till funktionshindrade kan införas liksom ett särskilt stimulansbidrag till kommunerna för att dessa mer aktivt skall arbeta med psykiskt funktionshindrade. Vidare kan stödet till rekreationsanläggningarna för funktionshindrade ökas. Slutligen anser motionärerna att merparten av Alkoholinspektionens uppgifter kan skötas av skattemyndigheterna och att inspektionen därför bör avskaffas. I motion Fi33 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om förbättrat högkostnadsskydd i tandvården. Motionärerna anser att ytterligare bör tillföras tandvården. Personer med normal tandstatus bör själva få stå för hela kostnaden upp till ett högkostnadsskydd på . Tandvårdskostnader däröver bör, enligt motionärernas förslag, rabatteras på det överskjutande beloppet. I motion Fi23 av m.fl. (m) begärs tillkännagivanden om utgiftsområde 9. Motionärerna vill införa en vårdgaranti och en hälsoförsäkring som ger tydliga rättigheter åt patienterna. De vill ha privata alternativ i vården för att skapa bättre och effektivare vård samt bättre arbetsmiljö och villkor åt personalen. På kort sikt vill de att kostnadsansvaret för läkemedel återförs till staten. Motionärerna vill utveckla sjukvården och skapa framgångsrika sjukvårdskoncerner med säte i som verkar på europeisk nivå eller t.o.m. på global bas och som kan vara med och utveckla medicinsk spetsteknologi. Slutligen avvisar de en nationell handlingsplan för sjukvården; den riskerar att få karaktär av bromsande drivankare. I stället krävs öppenhet och flexibilitet så att nya impulser snabbt kan omsättas i praktiska åtgärder i sjukvårdens verklighet. En snabb omsättning underlättas, enligt motionärerna, med en mångfald av starka och oberoende aktörer inom vården. Enligt () bör godkänna den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområde 9 om för (+170 miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag), för (+220 miljoner kronor) och för (-) som riktlinjer för budgetarbetet (yrkande 3). Motionärerna anser att det är bra att regeringen nu föreslår en avveckling av 65-årsgränsen för rätt till assistansersättning, men också schablonersättningen bör avvecklas. De anser att sjuk- och tandvårdsersättningen bör samordnas och att en utredning skyndsamt bör tillsättas. bör också belysa frågan om kostnader för hjälpmedel. Översynen bör gälla hela systemet så att högkostnadsskyddet verkligen inkluderar alla egna avgifter i vården och olika hjälpmedel. I avvaktan på utredningens arbete bör tandvårdsförsäkringen tillföras och utöver regeringens förslag. Motionärerna vill också genomföra en strukturell förändring inom folkhälsoarbetet och knyta samman hälso- och sjukvården i arbetet med folkhälsan kombinerat med en utveckling av det lokala och regionala folkhälsoarbetet. Motionärerna anser också att kommunsektorn bör få ett tillskott för att kunna prioritera enhetstaxa inom äldrevården och nya vårdplatser. I samma motion begärs också tillkännagivande om konkurrensutsättning och effektivitet inom vård och omsorg (yrkande 13). Motionärerna anser att sätt att organisera hälso- och sjukvården är bland de mest enhetliga jämfört med andra länder. Motionärerna är öppna för en större mångfald med en solidarisk finansiering som grund. De anser att en ökad mångfald av vårdgivare ger patienterna större valmöjligheter och kan stimulera, utveckla och tillföra vården nya dimensioner. Privata, kooperativa och ideellt drivna alternativ bör därför ges förutsättningar att utvecklas. Konkurrensutsättning är ett medel för att skapa och stimulera effektivt utnyttjande av begränsade resurser, stimulera till nytänkande och bidra till god och förhöjd kvalitet samt ge patienterna en högre grad av valfrihet, anförs det. Motionärerna anser att lagen om offentlig upphandling är dåligt anpassad för upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster. Lagen försvårar också patienternas val av vård i andra landsting, eftersom lagen är tillämplig på ett landstings köp av tjänster från andra landsting. Enligt (Fi14) bör godkänna den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområde 9 om för (+750 miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag), för (+550 miljoner kronor) och för (+450 miljoner kronor) som riktlinjer för budgetarbetet (yrkande 17). Vidare bör som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om hälsa och livskvalitet (yrkande 4) och om hälso- och sjukvård (yrkande 5). Motionärerna anser att vården utanför sjukhusen måste utvecklas. En avancerad hemsjukvård kan vara ett alternativ till sjukhusvård. av detta skäl bygga ut ett nationellt hälsonät som knyter samman alla vårdcentraler, äldreboenden, stora och små sjukhus och privatkliniker och gör det möjligt för de verksamma inom hälso- och sjukvården att kommunicera med varandra för konsultation och utbildning. De anser att bör avsättas för projektets initierande och för för utbildning och organisationsutveckling. Motionärerna vill också utveckla hemservicesektorn för äldre genom att införa ett system med hemservicecheckar. Systemet skall omfatta alla pensionärshushåll och gälla för alla normalt förekommande tjänster i hemmet. Den behovsprövade skall inte ingå i systemet. Motionärerna anser att bör avsättas för och därefter för vardera . De föreslår också att en garanti till vårdinsatser och hjälpmedel införs. För att introducera garantin föreslås en statlig insats om för . Motionärerna anser att ensamrätten för att bedriva detaljhandelsmonopol skall upphöra. Enligt utredningen i vård och handel skulle en konkurrensutsättning leda till en 15-procentig kostnadsreduktion. Denna kostnadsminskning skulle tillsammans med en låg receptavgift ge möjlighet att sänka högkostnadsskyddet, anför motionärerna. Slutligen föreslår motionärerna en allmän besparing i myndigheternas administration om för . Enligt liberalerna (Fi15) bör godkänna den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområde 9 om för (+3 454 miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag), för (+3 504 miljoner kronor) och för (+3 484 miljoner kronor) som riktlinjer för budgetarbetet (yrkande 6). Motionärerna vill införa ett särskilt statligt stimulansbidrag för att förbättra tillgängligheten i samhället. De anser att det finns risk för att ombyggnader som är nödvändiga att vidta av fastighetsägare, kommuner, trafikanordnare och andra kommer att skjutas på en osäker framtid om det inte finns möjlighet att få statliga bidrag till dessa åtgärder. I enlighet med deras förslag i motionen med anledning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken föreslår de nu ett årligt stimulansbidrag på till dessa insatser framåt. Motionärerna anser att den totala resursramen för assistansersättningen bör höjas med och att staten bör återta det ansvar för assistansersättningen som övervältrades på kommunerna. Vidare vill de förbättra högkostnadsskyddet för läkemedel och läkarbesök och anser att ytterligare bör tillföras för detta ändamål. De anser det nödvändigt att förbättra de handikappades ekonomiska situation, inte minst för att underlätta situationen för familjer med handikappade barn. De vill införa en hjälpmedelsgaranti så att väntetiderna kan pressas ner . De utlovar att en vårdgaranti skall träda i kraft senast fr.o.m. kommande årsskifte (i de tre regioner där de sitter i majoritet). Med en vårdgaranti skall ingen behöva vänta mer än på operation eller behandling, anför de. Motionärerna säger sig också vilja verka för en stor satsning på utbyggd primärvård i de tre "storstadsregionerna" så att det tillkommer 500 nya husläkare. De vill öka valfriheten för de äldre genom att införa en äldrepeng. En äldrepeng innebär att de äldre får makt att avgöra vad de anser vara kvalitet, vilket ålderdomshem de vill bo på eller till vem de vill vända sig med sin peng för att få hemtjänst. De anser också att kommunala äldreombudsmän bör införas. Vidare bör en del av de extra statsbidragen till kommuner och landsting användas för att bygga bort bristen på egna rum inom äldreomsorgen. Slutligen vill de införa en omsorgsgaranti. Denna skall innehålla de inslag som är väsentliga för att den enskilde äldre skall erbjudas en kvalitativt god omsorg och valfrihet. Motionärerna begär också ett tillkännagivande om behovet av avreglering i branscherna vård och skola (yrkande 13, delvis). De anser att statliga hinder för privata alternativ bör undanröjas och att bör avvisa den nu aktuella lagstiftningen mot privat ägande av sjukhus. De anser att kunskapsbranscher som vård och utbildning kommer att bli ännu större och viktigare . Att på olika sätt utveckla verksamheterna dels för att få mer valuta för skattepengarna, dels för att bygga upp ett tillväxtorienterat exportföretagande vore mycket angeläget, anför de. Statens utgifter för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg utgör, som redovisats, en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg. Huvudmannaskapet för dessa verksamheter ligger huvudsakligen hos kommuner och landsting. Statens stöd till den kommunala sektorn utgår främst från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Utskottet ser därför mycket positivt på att den kommunala sektorn förstärks med genom försvarsuppgörelsen och att ytterligare kommer att tillföras vården och omsorgen. Av propositionen framgår att beslutade och aviserade tillskott innebär en sammanlagd höjning av statsbidragen till kommuner och landsting med ca 2003 i förhållande till nivå. Detta resurstillskott ger förutsättningar för att vidareutveckla kvaliteten i vården och omsorgen. Principerna om en solidariskt finansierad och rättvist fördelad hälso- och sjukvård är enligt utskottet centrala inslag i den generella välfärdspolitiken och måste även hävdas i ekonomiskt kärva tider. Alla måste kunna känna trygghet i att det finns en hälso- och sjukvård av god kvalitet och att vid sjukdom vård och omsorg ges på lika villkor. Det finns enligt utskottet inget belägg för att skulle ha något att vinna på att överge skattefinansieringen av vården. Internationella erfarenheter tyder tvärtom på att de skattefinansierade hälso- och sjukvårdssystemen fungerar bättre i fördelningspolitiskt avseende än de försäkringsfinansierade systemen. Utskottet avstyrker därmed förslag till försäkringslösning. Utskottet kan inte heller biträda förslag från , och om att införa en vårdgaranti. Utskottet behandlade flera likartade motioner i betänkande 1999/2000:SoU9 och redovisade då slutsatser att en behandlingsgaranti i hälso- och sjukvården skulle medföra dels risker för felaktiga prioriteringar, dels vara mycket re-surskrävande och sannolikt orealistisk med hänsyn till bristen på specialistutbildad personal. Utskottet vill dock än en gång betona att kravet kvarstår på att tillgängligheten till vården förbättras. Regeringen har aviserat en proposition om sjukhus med vinstsyfte . Utskottet anser att regeringens förslag skall avvaktas och avstyrker därmed yrkandet från om att avvisa förslaget. Utskottet avvisar förslag om att staten skall ta över ansvaret för läkemedelsförmånen och en läkemedelsförsäkring införas. Utskottet konstaterar att överläggningar pågår mellan och staten, mot bakgrund av tidigare överenskommelse, angående en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedelskostnaderna. Utskottet är inte heller berett att avveckla distributionsmonopol. Med anledning av krav om ett nationellt kan utskottet konstatera att av överenskommelsen mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- och sjukvården för framgår att avsatts för stöd till IT-utveckling inom hälso- och sjukvården och att en utredning pågår inom med sikte på att ett fristående och självständigt IT-samverksansorgan skall kunna inrättas /2001. Utskottet ser också positivt på att tandvårdsförsäkringen tillförs ytterligare resurser för för att möjliggöra bättre tandvård. Utskottet anser att regeringens förslag till utformning bör avvaktas och är inte nu berett att föreslå någon sammanläggning av sjuk- och tandvårdsförsäkringen eller någon annan ändring i tandvårdsförsäkringen. I flera motioner begärs en hjälpmedelsgaranti. Utskottet konstaterar att bedömning är att det inte finns realistiska förutsättningar för att införa en hjälpmedelsgaranti. Utskottet vill dock betona att arbetet med att lösa kapacitetsproblemen på hjälpmedelsområdet måste fortsätta och intensifieras. De förebyggande insatserna mot hivinfektion har varit framgångsrika och har blivit ett land med låg förekomst av hivinfektion. Utskottet anser att insatserna mot hiv/aids måste ges fortsatt hög prioritet på alla samhällsnivåer. De preventiva insatserna bör så långt möjligt integreras i landstingens och kommunernas reguljära verksamhet. Utskottet anser att nuvarande medelstilldelning är väl avvägd. Utskottet bereder regeringens förslag till nationell handlingsplan för handikappolitiken. föreslår ett särskilt stimulansbidrag för att anpassa samhället. Utskottet anser för sin del att ansvars- och finansieringsprincipen bör gälla, vilket innebär att varje sektor i samhället skall utforma och driva sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla medborgare. Kostnaderna för de nödvändiga anpassningsåtgärderna skall finansieras inom ramen för den ordinarie verksamheten. Utskottet delar regeringens bedömning att anslaget kostnader för statlig assistansersättning bör tillföras ytterligare resurser bl.a. för att möjliggöra att personer som har personlig assistans skall få möjlighet att bibehålla denna även efter fyllda samt för att möta ökande behov av assistans. Utskottet avvisar dock förslagen från och om att personlig assistans skall kunna beviljas vid vistelse i skola och barnomsorg. Kommunerna har ansvar att se till att de har den personal som behövs för att kunna erbjuda en god undervisning och omvårdnad. Utskottet avvisar också förslaget om att ta bort schabloniseringen av assistansersättningen vilket även begärt. I den nationella handlingsplanen för handikappolitik föreslår regeringen att anslagen till handikapporganisationerna höjs i flera steg med början . Utskottet anser denna höjning angelägen då bidragen legat på oförändrad nivå . Utskottet är dock inte berett att nu ytterligare höja bidragen, vilket yrkats i en motion. Utskottet utgår dock från att regeringen noga följer utvecklingen. Utskottet avvisar förslagen om att avveckla och Alkoholinspektionen. Utskottet kan inte heller biträda förslag om en allmän besparing på myndigheterna inom utgiftsområde 9. Flera nya anslag föreslås i motioner. Utskottet avvisade i budgetarbetet för förslag om bostadsstöd till funktionshindrade, statsbidrag till psykiskt sjuka och hemservicecheckar för äldre. Utskottet vidhåller denna uppfattning. antog en nationell handlingsplan för äldrepolitiken och antog ett inriktningsbeslut om att skulle fördelas för att stödja och påskynda kvalitetsutvecklingen inom äldreområdet. I motioner framställs nu förslag om omsorgsgaranti, kommunala äldreombudsmän, rätt till eget rum och äldrepeng. Utskottet har tidigare behandlat dessa förslag senast i betänkande 1999/2000:SoU8 och då avvisat dem. Utskottet underströk då att ett gott förebyggande arbete och omhändertagande är angeläget bland de äldre i särskilt boende. Utskottet konstaterade att det pågick ett aktivt utvecklingsarbete på många fronter och ansåg inte att något initiativ behövde tas med anledning av förslaget om omsorgsgaranti. Vidare konstaterade utskottet att det inte finns några hinder mot att inrätta kommunala äldreombudsmän. Genom de stimulansbidrag för ny- och ombyggnad av äldreboenden som beviljat har standarden höjts och fler äldre fått eget rum inom sjukhemmen. Försvarsuppgörelsen och den ytterligare miljarden till primärvården, psykiatrin och äldreomsorgen skapar ytterligare möjligheter till förbättringar. Utskottet vidhåller också sitt avvisande av förslaget om en äldrepeng. föreslår nu en enhetstaxa inom äldreomsorgen. Utskottet anser att regeringens aviserade proposition om avgifterna inom äldreomsorgen bör avvaktas. Slutligen delar utskottet uppfattningen att utgiftsområdet bör tillföras ytterligare resurser för att täcka kostnaderna för ersättning till steriliserade i vissa fall och för att möjliggöra för att möta behovet av sluten ungdomsvård. Utskottet instämmer sammanfattningsvis i regeringens bedömningar och har inte något att invända mot att godkänner den preliminära beräkningen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg avseende på , och .