yttr · GN05SkU6y · 2000-01-01 00:00:00 — måste uppfylla kraven på goda förutsätt-ningar för riskvilligt kapital, entreprenörskap och arbete. Enligt utskottets mening medför de utmaningar som den framtida skatte-politiken kommer att ställas inför att det är angeläget att få till stånd fördju-pade bedömningar och kartläggningar av olika slag. Det handlar bl.a. om bedömningar av i vilket tidsperspektiv olika anpassningskrav kommer att uppstå. Men det gäller också analyser av de förutsättningar för skattepoliti-ken som ges av våra internationella åtaganden i olika avseenden, EU-med-lemskapet inklusive ett eventuellt svenskt deltagande i EU:s valutaunion samt även andra internationella regelverk av betydelse. Av propositionen framgår att regeringen avser att tillsätta en utredning med uppgift att förbättra underlaget för den framtida skattepolitiken i dessa avseenden. Av proposition 121 framgår att regeringen avser att återkomma med för-slag till åtgärder på skatteområdet i budgetpropositionen för och att regeringen i anslutning härtill kommer att presentera en ny nationell hand-lingsplan för alkoholförebyggande åtgärder. Enligt utskottets mening behövs det mot denna bakgrund inte några uttalanden till regeringen om att rege-ringen skall återkomma med förslag på området. Av det anförda följer att utskottet tillstyrker den inriktning av skattepoliti-ken som regeringen föreslår i vårpropositionen och att utskottet avstyrker de förslag om en alternativ inriktning som läggs fram i parti- och kommitté-motionerna från , . Utskottet avstyrker således motionerna Fi12 yrkandena 13, 14 och 15, Fi13 yrkandena 6, 9 och 10, Fi14 yrkandena 9 delvis och 18, Fi15 yrkan-dena 7-9 och Fi39 yrkandena 3 och 5. Avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresor Regeringen föreslår i vårpropositionen yrkande 40 delvis (avsnitt 8.3.1) att bestämmelserna om avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa änd-ras så att skattskyldiga utan traktamente eller med lågt traktamente får samma möjlighet som anställda med fullt traktamente att använda schablon-avdragen för merkostnad för måltider och småutgifter och att göra avdrag för faktisk merkostnad. Liksom måste den som inte uppburit traktamente göra sannolikt att han har haft merutgifter för måltider och småutgifter för att kunna utnyttja avdragsschablonen. De nya reglerna tillämpas första gången vid inkomsttaxering. Regeringen anför att regeringen i anslutning till en motsvarande ändring av rätten till schablonavdrag för logikostnad uttalade att man bör sträva efter att skattemässigt likabehandla dem som arbetar tillfälligt utanför bostadsorten oavsett om arbetet utförs inom ramen för en tjänsteresa eller på annat sätt och att regeringen då av förenklings- och rättviseskäl, med godkän-nande, föreslog att skattskyldiga utan traktamente skulle få samma rätt att göra avdrag för logikostnad med schablonbelopp som skattskyldiga med traktamente (prop. 1998/99:83, bet. 1998/99:SkU17). Regeringen anför vidare att personer som är på tjänsteresa på samma plats under liknande förhållanden kan förutsättas ha en likartad situation även beträffande mer-utgifter för måltider och småutgifter och att även avdragsreglerna för dessa bör vara desamma. I propositionen anförs att en motsvarande olikhet i beskattningen kvarstår när det gäller tjänsteresor som varar . Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader (SOU 1999:94) har dock lagt fram ett förslag som innebär att de båda kategorierna skattskyldiga får en likartad behandling. Regeringen anser att inte minst förenklingsskäl talar för en för-ändring även i detta fall. Med hänsyn till att utredningens förslag inte remissbehandlats bör dock frågan om avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfällig anställning tas upp i ett annat sammanhang. I kommittémotion Fi39 yrkande 1 av m.fl. (m) anförs att en motsvarande ändring bör genomföras när det gäller ökade levnadskostnader vid tjänsteresor som varar , och motionärerna hem-ställer att fattar beslut om denna ändring. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. När det gäller motionsyrkandet om en motsvarande förändring vid tjänste-resor som varar anser utskottet i likhet med regeringen att en sådan förändring är önskvärd. Det förslag om en sådan förändring som lagts fram av Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader bör dock enligt utskottets mening remissbehandlas och prövas på sedvanligt sätt av regeringen innan ett eventuellt förslag läggs fram. Utskottet vill således avvakta regeringens ytterligare överväganden i frågan och avstyrker därför motionsyrkande Fi39 yrkande 1. Avdrag för ökade levnadskostnader vid resor i näringsverk-samhet Regeringen föreslår i vårpropositionen yrkande 40 delvis (avsnitt 8.3.1) att enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag får ett schablonavdrag för ökade levnadskostnader vid resor i näringsverk-samheten. Resan skall ha skett utanför den vanliga verksamhetsorten och varit förenad med övernattning. Schablonen uppgår till samma belopp som för anställda. På samma sätt som för anställda utan traktamente krävs att näringsidkaren gör sannolikt att han har haft merutgifter. Näringsidkare får också en möjlighet till avdrag för verkliga merutgifter om de överstiger schablonen. Regeringen föreslår vidare att näringsidkare får möjlighet att använda det schablonavdrag för logikostnad som införts för anställda. Eftersom anställda inte har rätt att använda reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa när arbetet utanför den vanliga verksam-hetsorten pågått än föreslås en motsvarande begräns-ning när det gäller näringsidkares schablonavdrag. De nya reglerna föreslås gälla års inkomsttaxering. Regeringen anför att näringsidkare inte har något schablonavdrag för ökade levnadskostnader vid övernattning utanför den vanliga verksam-hetsorten men att skattemyndigheterna i praktiken tillåter schablonavdrag med samma belopp som gäller för anställda som inte får traktamente. Av rättvise- och förenklingsskäl bör det enligt regeringens mening införas regler om rätt till schablonavdrag för näringsidkare, och utgångspunkten bör vara de regler som gäller under tjänst, med beaktande av förslagen avseende skattskyldiga som inte fått traktamente. Regeringen anför att det kvarstår skillnader i behandlingen av anställda med och utan traktamente när det gäller tjänsteresor som varar och att regeringen har bedömt att en förändring av de reglerna inte bör genomföras utan ytterligare beredning av det förslag som lagts fram av Utredningen om ökade levnadskostnader m.m. Eftersom näringsidkares och anställdas regler bör vara samordnade även i detta hänseende bör enligt regeringens mening frågan om näringsidkares avdragsrätt efter tremåna-dersperiodens utgång tas upp i anslutning till att motsvarande regler i inkomstslaget tjänst behandlas. I kommittémotion Fi39 yrkande 2 av m.fl. (m) anförs att enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag bör ha samma avdragsrätt som anställda med traktamente också vid resor i näringsverksamheten som varar , och motionärerna hemställer att beslutar om en sådan förändring. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. När det gäller förslaget om en motsvarande förändring av de regler som gäller för längre resor anser utskottet att frågan om en sådan förändring bör tas upp i anslutning till att de olikheter som kvarstår i inkomstslaget tjänst behandlas. Utskottet avstyrker därför förslaget om omedelbar lagstiftning i denna fråga i motion Fi39 yrkande 2. Regeringen föreslår i vårpropositionen yrkandena 40 delvis och 41 delvis (avsnitt 8.3.2) att generösare avdragsregler införs för utgifter vid ombyggnad av lokaler i samband med byte av hyresgäst. Det s.k. utvidgade reparations-begreppet ändras så att det klart framgår att även sådana ändringsarbeten på en byggnad som kan anses normala i fastighetsförvaltning omfattas av avdragsrätt. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Kvittning av kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter Regeringen föreslår i vårpropositionen yrkandena 40 delvis och 41 delvis (avsnitt 8.3.3) att förluster på marknadsnoterade delägarrätter skall få kvittas mot vinster på onoterade aktier. Efter denna förändring utgör de marknads-noterade delägarrätterna och de onoterade aktierna en sammanhållen grupp med fri kvittningsrätt. Vidare föreslås att s.k. blandfonder skall ingå i denna grupp. En möjlighet att års inkomsttaxering kvitta förluster på marknadsnoterade delägarrätter mot vinster på andelar i marknadsnoterade rena räntefonder tas bort. Ändringarna föreslås tillämpas på vinster och förluster som uppkommit vid avyttringar efter och ges således retroaktiv verkan. Med hänsyn till den rättelse som genomförs skall dock i fråga om beskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet , och som taxeras vid inkomsttaxering, äldre bestämmelser tillämpas till den del detta leder till lägre skatt. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Allmän fastighetstaxering av småhus Regeringen föreslår i vårpropositionen yrkande 42 (avsnitt 8.4) att den all-männa fastighetstaxeringen av småhus flyttas så att ställning kan tas till förslag innan nästa småhustaxering genomförs. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. I det följande föreslår utskottet att ett skrivfel i inkomstskattelagens regler om andelsöverlåtelser inom koncerner rättas. När lagen (1998:1602) om uppskov med beskattningen vid andelsöverlå-telser inom koncerner (KÖL) infördes gjordes det ett skrivfel i 13 § tredje stycket (prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5). Detta skrivfel rättades inte till när reglerna flyttades över till 25 kap. 23 § inkomstskattelagen (prop. 1999/2000:2, bet. 1999/2000:SkU2). I KÖL och i 25 kap. IL finns regler som innebär att ett företag (det säljande företaget) kan få uppskov med beskattningen av en kapitalvinst som företaget får när det avyttrar en andel till ett annat företag (det köpande före-taget) inom samma svenska koncern. Enligt huvudregeln skall kapitalvinsten tas upp först när det inträffar en omständighet som medför att den avyttrade andelen inte längre existerar eller inte längre innehas av ett företag som tillhör samma koncern som det säljande företaget. I 13 § KÖL och i 25 kap. 23 § IL regleras vad som gäller om det köpande företaget delas ut genom en s.k. En är skattefri och kan kortfattat beskrivas som en utdelning från ett svenskt marknadsnoterat aktiebolag av samtliga andelar i ett dotterföretag, som är ett svenskt aktiebolag eller ett utländskt bolag. En bryter ofta koncernförhållandet mellan det säljande och det köpande företaget efter-som det finns ett krav att andelar i det utdelade företaget efter utdelningen inte får innehas av något företag som tillhör samma koncern som moder-företaget. Bestämmelserna om fanns tidigare i 3 § 7 a mom. lagen (1947:576) om statlig inomstskatt men har numera flyttats över till 42 kap. 16 § IL. Om en bryter koncernförhållandet skall kapitalvinsten tas upp till beskattning. När reglerna infördes ansågs det emellertid rimligt att det köpande företaget i stället skulle få inträda i det säljande företagets skattemässiga situation i fråga om den uppskjutna beskattningen (se prop. 1989/99:15 s. 206). En kompletterande regel fördes därför in i 13 § KÖL. Om det köpande företaget delas ut genom en skall - om det säljande företaget begär det och det köpande företaget godkänner det - kapitalvinsten tas upp av det köpande företaget, men först när det inträffar en omständighet som medför att andelen inte längre innehas av det köpande företaget eller av ett företag som tillhör samma svenska koncern som detta. I tredje stycket 13 § KÖL, liksom i 25 kap. 23 § IL, finns ett villkor för att det köpande företaget skall få överta uppskovet. Om det köpande företaget hade ett underskott under beskattningsåret innan det delades ut, får företaget inte ta över kapitalvinsten. Vidare anges, med lagtextens nuvarande utform-ning, att det under beskattningsåret före det beskattningsår då andelarna delas ut inte heller får ha uppkommit ett underskott hos ett företag till vilket det köpande företaget kan lämna koncernbidrag med avdragsrätt avseende det beskattningsår då överlåtelsen sker (med KÖL:s terminologi) eller då avyttringen sker (med IL:s terminologi). Detta villkor har fått en felaktig utformning. Avsikten har varit att regeln skall utformas så att det under beskattningsåret före det beskattningsår då andelarna delas ut inte får ha uppkommit ett underskott hos ett företag till vilket det köpande företaget kan lämna koncernbidrag med avdragsrätt under det beskattningsår då utdelningen sker. I annat fall skulle det köpande företaget genom att sälja de förvärvade andelarna kunna få en vinst som kan lämnas vidare som koncernbidrag och kvittas mot det mottagande företagets underskott innan. Regeln bör ändras så att den får den avsedda lydelsen. Ändringen bör träda i kraft så snart som det är möjligt eftersom det är oklart vad som gäller . Något första datum behöver inte sättas ut, utan regeln bör kunna tillämpas på alla koncerninterna andelsavyttringar som har skett sedan KÖL trädde i kraft . Om företagen begär det bör den nya regeln kunna tillämpas retroaktivt på utdelningar före . Ändringen berör IL och lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229). PRELIMINÄRA UTGIFTSRAMAR ÅREN 2001-2003 Utgiftsområde 3 och uppbörd Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna och . uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till skatteförvaltningen. Regeringen föreslår i vårpropositionen yrkande 6 delvis (avsnitt 7.1) att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgifts-områden som riktlinje för regeringens budgetarbete. När det gäller skatteförvaltningens verksamhet anförs att regeringen i bud-getpropositionen för konstaterat att det kan komma att krävas ett resurstillskott för att dels upprätthålla kontrollintensiteten på önskvärd nivå, dels skapa visst utrymme för särskilda satsningar när läget så kräver och att regeringen då också redovisade bedömningen att kontrollnivå är en rimlig utgångspunkt. Regeringen gör nu bedömningen att skatteförvaltningen bör tillföras ett varaktigt tillskott om . I propositionen anförs vidare att genomgått en omorganisation som innebär att har blivit en sammanhållen myndighet med en central ledning och sex tullregioner och att effekterna av omorgani-sationen kommer att kunna bedömas . Arbetet med förberedelserna inför öppnandet av fortlöper. För att finansiera de merkostnader som uppstår avser regeringen att tillföra samt att ge möjlighet att disponera avgiftsmedel från vissa av de avgifter som uppbär. Ombyggnaden av terminalerna på kommer enligt vad som anförs att påverka tullverksamheten . Regeringen har för avsikt att följa utvecklingen på och återkomma till vid behov. I partimotion Fi12 yrkande 6 delvis av m.fl. (m) anförs att smugglingen av cigaretter och alkohol har ökat kraftigt och att smugglingen, trots skattesänkningar på cigaretterna, är betydande. Motionärerna föreslår att utgiftsområdet tillförs utöver regeringens förslag. Härigenom bedöms intäkterna öka med minst samma belopp. I partimotion Fi13 yrkande 3 delvis av m.fl. (kd) anförs att den svarta sektorn har en skadlig omfattning och motio-närerna föreslår att skatteförvaltningen tillförs utöver regeringens förslag. Dokumenterade erfarenheter visar enligt motionärerna att satsningar på detta område ger ökade inkomster med minst sex gånger pengarna. Vidare föreslås en förstärkning av resurser med utöver regeringens förslag för att förstärka kontroll av och spaning mot illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol, tobak, etc. Motio-närernas förslag innebär att de av regeringen föreslagna utgiftsramarna ökas med . I partimotion Fi14 yrkande 17 delvis av m.fl. (c) anförs att anslagen till statliga verk och myndigheter inte bör tillåtas öka realt. Inom utgiftsområdet bör därför de av regeringen redovisade ramarna minskas med 161, 252 respektive . I liberalernas partimotion Fi15 yrkande 6 delvis av m.fl. (fp) anförs att en rad undersökningar tyder på att ökade kontrollinsatser kan stävja fusket och därmed betala sig flerfalt. Motionä-rerna förslår att skatteförvaltningen tillförs . Motionärerna föreslår att utgiftsramarna höjs med utöver regeringens förslag. Regeringens förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet och oppositionspartiernas alternativa förslag framgår av följande tabell (). År Propositio-nen Moderata samlings- partiet Kristde-mokrater-na Center-partiet 2001 6 173 + 50 + 120 - 161 + 75 2002 6 300 + 50 + 120 - 252 + 75 2003 6 442 + 50 + 120 - 100 + 75 Utskottet konstaterar att bekämpningen av smuggling, annan ekonomisk brottslighet och skattefusk är prioriterade uppgifter inom och skatteförvaltningen och anser i likhet med flertalet motionärer att det är viktigt att myndigheterna har tillräckliga ekonomiska resurser för att bedriva denna verksamhet på ett kraftfullt sätt. När det gäller skatteförvaltningen har utskottet i tidigare sammanhang (bet. 1998/99:SkU5y och 1998/99:SkU14) tagit fasta på signaler om att kontroll-verksamheten inte har kunnat upprätthållas till följd av att besparingar och personalindragningar inte i tillräcklig omfattning har kunnat mötas med rationaliseringar och effektiviseringar, och regeringen har i en redovisning i budgetpropositionen för konstaterat att det kan komma att krävas ett resurstillskott för att dels upprätthålla kontrollintensiteten på önskvärd nivå, dels skapa visst utrymme för särskilda satsningar när läget så kräver, och redovisade då också bedömningen att kontrollnivå är en rimlig utgångspunkt. Regeringen gör nu bedömningen att det krävs ett varaktigt resurstillskott på för att verksamheten skall nå avsedd nivå. Utskottet instämmer i regeringens bedömning i denna del och tillstyrker regeringens förslag samt avstyrker övriga förslag. kommer att få ökade kostnader när öppnas och bör som regeringen föreslår tillföras extra resurser för att ge verket möjlighet att hantera situationen på ett bra sätt. Regeringens förslag till ramar innebär att kommer att tillföras varaktigt fr.o.m. . Härtill kommer att regeringen på tilläggsbudget till stats-budgeten för föreslår att fr.o.m. bemyndi-gas att uppbära vissa av de avgifter som tas ut i verkets verksamhet. Detta tillskott beräknas uppgå till . Detta förslag behandlas nedan under rubriken till statsbudgeten för . Utskottet anser i likhet med regeringen att det inte kan accepteras att ambitionsnivå sänks till följd av de merkostnader som uppkommer när öppnas och tillstyrker därför förslaget om ett varaktigt tillskott på för . har genomgått en omorganisation som innebär att verket har blivit en sam-man- hållen myndighet med en central ledning och sex tullregioner. Effekterna av omorganisationen kommer att kunna bedömas . Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka de olika förslagen om längre gående förändringar av resurser. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till preliminär fördelning av utgiftsramar såvitt avser utgiftsområde 3 Skatteförvalt-ning och uppbörd och avstyrker motionerna Fi12 yrkande 6 delvis, Fi13 yrkande 3 delvis, Fi14 yrkande 17 delvis och Fi15 yrkande 6 delvis. TILLÄGGSBUDGET TILL STATSBUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 2000 Utgiftsområde 3 och uppbörd Regeringen föreslår i vårpropositionen yrkande 15 (avsnitt 5.4.4) att riksda-gen godkänner att expeditions- och ansökningsavgifter, tullförrättningsavgif-ter samt tullräkningsavgifter vid fr.o.m. skall redovisas mot anslaget B1 i stället för mot inkomsttitlarna 2511 och 2541. Regeringen anför att beräknas få en merkostnad på när öppnas. Regeringen kan inte acceptera att ambitionsnivå sänks. bör därför få disponera medel från de expeditions- och ansökningsavgifter, tullförrättningsavgifter och tullräkningsavgifter som redovisas mot inkomsttitlarna 2511 och 2541. Regeringen gör bedömningen att denna förändring ökar resurser med på årsbasis. I kommittémotion Fi39 yrkande 4 av m.fl. (m) anförs att Tullens ambitioner att i allt större utsträckning använda sig av avgiftsfri automatklarering kommer i konflikt med den valda finansieringen och att avgiftsfinansieringen inte heller är någon långsiktig inkomstkälla. Motionä-rerna anför att de avvisar finansieringen och begär ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma med en redovisning av hur utgiften skall rymmas inom utgiftstaket. De avgifter som föreslås gå direkt till för att på det sättet skapa ytterligare resurser för tullen när öppnar är dels de ansök-nings- och expeditionsavgifter som tullen tar ut i sin verksamhet, dels tullför-rättningsavgiften och tullräkningsavgiften. Tullförrättningsavgiften tas ut när en tullförrättning äger rum eller i annat område än då en sådan förrättning enligt föreskrifterna skall vara kostnadsfri för allmänheten. räkningsavgiften betalas av kreditimportörer och andra som betalar tull enligt särskild tullräkning och därigenom får viss kredit. Enligt utskottets mening uppbärs de aktuella avgifterna i tullens verksam-het och motsvarar i viss utsträckning kostnader som tullen har i anslutning till att avgiften erläggs. Det finns enligt utskottets mening inte någon anled-ning att ifrågasätta den valda finansieringsformen utifrån de krav som tullens verksamhet ställer, och utskottet har därför inte någon erinran mot förslaget utan tillstyrker detta. Utskottet avstyrker motion Fi39 yrkande 4. I beslutet har deltagit: (), (), (), Per (), (), (), de (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattepolitikens inriktning - m (), (), de () och () anför: Skattepolitiken skall medverka till social trygghet och en ökad tillväxt. Den skall utformas så att den bidrar till fler jobb och till att blir ett attrak-tivt och konkurrenskraftigt land för företagande. Genom fler jobb och genom att det lönar sig att arbeta blir det möjligt att förändra och förbättra sina egna livsvillkor. har världens högsta skatter för både låginkomsttagare och höginkomsttagare. Det bidrar både till social otrygghet och färre jobb samti-digt som många jobb flyttar utomlands. har också den högsta beskattningen av entreprenörer och företagare bland jämförbara länder. Det innebär att politiken är så utformad att utflyttning av företagande och ägande stimuleras. Vi föreslår skattesänkningar som innehåller en tydlig inriktning på välfärd, social trygghet och ekonomisk tillväxt i en globaliserad ekonomi. En inkomstskattereform genomförs för att göra medborgarna starka och för att göra konkurrenskraftigt. Den skall syfta till att radikalt sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. Det kan ske genom sänkta kommunalskatter och höjda grundavdrag som skyddar låga inkomster från skatt. Den statliga inkomstskatten bör avvecklas succes- sivt, och i ett första steg bör den s.k. värnskatten avskaffas. I takt med att den statliga inkomstskatten elimineras minskar en rad problem i skattesystemet. Det gäller beskattningen av personaloptioner, de krång-liga s.k. 3:12-reglerna och behovet av en särskilt låg skatt för utländska experter. Problemen vid ojämna inkomster över åren minskar också. Förändringarna bör genomföras och kontinuerligt . har avsatts ett utrymme på 15, 30 respektive . Ett förvärvsavdrag införs som kompenserar löntagarna för uttaget av egenavgifter och sänker marginalskatten. Avdraget uppgår till och höjs år . Den kommunala inkomstskatten sänks genom att staten tar över en del av kommunernas kostnader och genom att kommunernas verksamhet avregleras och koncentreras. Gränsen för avdrag för resor till och från arbetet sänks från till . Avdragsschablonen vid bilresor till och från arbetet och i tjänsten höjs till per mil.