yttr · GN05AU1y · 2000-01-01 00:00:00 — På ungdomars villkor 1999/2000 AU1y Till kulturutskottet har berett sex av utskott, däribland arbetsmarknadsutskottet, tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 1998/99:115 På ungdomars villkor - ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro jämte motioner, i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. Utskottet yttrar sig i det följande över regeringens förslag rörande mål för ungdomspolitiken samt valda delar av avsnitten Ungdomar och arbete (s. 17-19 i propositionen), Den kommunala utvecklingsgarantin (s. 50-51), Ungdomar som entreprenörer - att skapa sina egna jobb (s. 58-60) samt En svensk strategi för ungdomsfrågor i EU - Insatser mot ungdomsarbetslöshet (s. 72-73). Vidare yttrar sig utskottet över följande motioner: 1998/99:Kr30 av m.fl. (kd) yrkandena 3 och 10, 1998/99:Kr31 av m.fl. (m) yrkandena 3-5, 1998/99:Kr32 av m.fl. (c) yrkande 5, 1998/99:Kr33 av och () yrkandena 1-3 samt 1998/99:Kr35 av och () yrkande 2. Till grund för propositionen ligger bl.a. utredningsförslag från (SOU 1997:71). Allmänt om ungdomars etablering på arbetsmarknaden Innan utskottet behandlar propositionen och motionerna vill utskottet inledningsvis göra några kommentarer kring ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Lågkonjunkturen med åtföljande sysselsättningsminskning drabbade ungdomarna hårt. minskade antalet sysselsatta 20-24-åringar från 482 000 till 318 000. Den öppna arbetslösheten i åldersgruppen steg från till . När konjunkturen förbättras och arbetslösheten generellt går ned så minskar också ungdomarnas problem på arbetsmarknaden. I en konjunkturuppgång är ungdomar en grupp av arbetssökande som är eftertraktad av arbetsgivarna om de har rätt utbildning. Arbetslösheten bland unga har reducerats markant och . Den är fortfarande något högre bland unga män än bland unga kvinnor. I minskade arbetslösheten mellan och . Den låg på . Bland de unga kvinnorna var minskningen och bland de unga männen . Minskningen var alltså kraftigare för unga män än för unga kvinnor. Till övervägande delen beror förbättringen på att ungdomarna får arbete. kan dock konstateras att arbetslösheten bland ungdomar är flera procentenheter högre än bland vuxna. Långtidsarbetslösheten bland ungdomar har sjunkit . I genomsnitt fanns ca 6 200 långtidsarbetslösa ungdomar jämfört med knappt 3 300 1999. I den senare gruppen, som omfattar ungdomar med mer än 100 dagars arbetslöshet, hade ett erbjudande om arbete, utbildning eller program, enligt AMS kvartalsrapport 1999:2 till regeringen. Sannolikheten för en långtidsarbetslös ungdom att få arbete var oförändrad jämfört med , eller . har en rad olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder riktats särskilt mot ungdomar. Attityderna till arbetslivet och vuxenlivet formas och det ses därför som viktigt att så få ungdomar som möjligt är arbetslösa och att arbetslöshetsperioden blir så kort som möjligt. har alla kommuner möjlighet att teckna samarbetsavtal med respektive länsarbetsnämnd i syfte att svara för praktik eller annan verksamhet på heltid för arbetslösa ungdomar t.o.m. det år den unge fyller . Denna verksamhet benämns kommunala ungdomsprogram. För något äldre arbetslösa ungdomar i åldersgruppen 20 t.o.m. finns en likartad åtgärd, benämnd utvecklingsgaranti. När man talar om båda dessa åtgärdsformer sammantaget används ofta begreppet ungdomsgaranti. är den s.k. ungdomsgarantin den vanligaste formen av arbetsmarknadsprogram för åldersgruppen . Av de genomsnittligt 34 000 ungdomar i åldersgruppen som deltog i arbetsmarknadspolitiska program , återfanns i kommunala ungdomsprogram för 18-20-åringar och lika stor andel i utvecklingsgarantin för 20-24-åringar. Även andra arbetsmarknadsprogram har stor betydelse för ungdomar. I arbetsmarknadsutbildning inklusive det nationella programmet för IT-utbildning, SwIT-yrkesutbildning, fanns av de programdeltagande ungdomarna. I anställningsstöd fanns och i arbetspraktik medan deltog i datortek. Andelen ungdomar med starta-eget-bidrag var Det särskilda programmet för yrkesinriktad rehabilitering vid omfattade av de arbetslösa ungdomarna. I de kommunala ungdomsprogrammen kan arbetslösa ungdomar som inte går i gymnasieskola eller i liknande utbildning delta fram till den dag de fyller . Programmen skall vara individinriktade och omfatta utbildning eller praktikplats. De skall förbereda och underlätta deltagarnas inträde på den reguljära arbetsmarknaden. För arbetslösa ungdomar från 20 t.o.m. finns som nämnts en utvecklingsgaranti. Åtgärden riktas mot ungdomar som anmält sig som sökande hos arbetsförmedlingen och som inte har kunnat erbjudas något arbete, reguljär utbildning eller något lämpligt arbetsmarknadspolitiskt program. Ett skäl till att åtgärden tillskapades var att det hade växt fram ett omfattande socialbidragsberoende i denna ungdomsgrupp och att många ungdomar var långtidsarbetslösa trots en uttalad målsättning att ingen ungdom skulle vara arbetslös längre än . På liknande sätt som med de kommunala ungdomsprogrammen förutsätter utvecklingsgarantin att överenskommelse tecknats mellan kommunen och länsarbetsnämnden. Utvecklingsgarantin innebär att kommunen kan erbjuda arbetslösa ungdomar från 20 t.o.m. en aktiverande och utvecklande insats på heltid genom ett aktiveringsprogram på upp . skall den unge som är arbetslös tillsammans med arbetsförmedlingen och kommunen arbeta fram en individuell handlingsplan. Kommuner som tecknat avtal om att ge utvecklingsgaranti tar över ansvaret för de ungdomar som är arbetslösa. Aktiveringsprogrammet skall vara individuellt anpassat och innehålla olika former av kompetensutveckling. Det kan exempelvis innefatta utbildning för att förbättra baskunskaperna inom ett ämne, utbildning varvad med praktik eller enbart praktik som ger yrkeserfarenhet. Insatserna kan genomföras i samarbete med bl.a. skola, studieförbund eller ideella organisationer. De skall anpassas efter lokala förutsättningar och utformas i nära samverkan med ortens näringsliv. Kommunerna är inte skyldiga att sluta avtal om ansvar för utvecklingsgarantin. Av de 24 kommuner som besvarade en enkät från uppgav 196 kommuner eller att de tecknat avtal. De kommuner som inte tecknat avtal utgörs enligt i rapporten () främst av sådana som har relativt få invånare eller är belägna i storstadsområden där det finns endast ett fåtal långtidsarbetslösa ungdomar i . slutsats i rapporten är att det s.k. 100-dagarslöftet i stort sett har förverkligats genom utvecklingsgarantin. Ungdomar som riskerar arbetslöshet Hur ser då ungdomsarbetslösheten ut? Vilka ungdomar löper särskilt stor risk att bli arbetslösa? Genom bättre kunskaper om detta ökar möjligheterna att utforma en framgångsrik politik mot ungdomsarbetslöshet. Enligt forskarna i Vilka ungdomar blir arbetslösa? (ur "I vuxenlivets väntrum", red. och , 1999) kan man av SCB:s arbetskraftsundersökningar () utläsa en relativ förbättring av ungdomars öppna arbetslöshet . De båda forskarna konstaterar att orsakerna till denna absoluta och relativa förbättring av den öppna ungdomsarbetslösheten kan vara flera: andelen studerande ungdomar kan ha ökat, andelen ungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan ha stigit eller ungdomarnas konkurrenskraft på den ordinarie arbetsmarknaden kan ha förbättrats jämfört med vuxnas. Blomskog och har följt hur ungdomar gått in i och ut ur arbetslöshetsperioder . De har därvid använt ett utvidgat arbetslöshetsbegrepp som omfattar inte bara öppen arbetslöshet utan också placering i arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Resultaten visar att inflödet i en lång - - period av arbetslöshet är betydligt större än inflödet i . Det är alltså vanligt att ungas öppna arbetslöshet avbryts av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den tidigare bilden av att ungdomsarbetslösheten i huvudsak karakteriseras av många men korta arbetslöshetsperioder beror alltså på att de ungas arbetslöshet avbryts av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, enligt de båda forskarna. Tonåringarnas () arbetsmarknadssituation förbättrades något , sannolikt genom att gymnasieskolan byggdes ut och färre sökte arbete. För de äldre ungdomarna () försämrades arbetsmarknadssituationen . Inflödet i arbetslöshet ökade år både för korta och långa arbetslöshetsperioder. Nedgången i absolut och relativ öppen arbetslöshet för de äldre ungdomarna enligt beror enligt Blomskog och på ökande andelar ungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Mönstren är snarlika för kvinnor och män. De båda forskarna sammanfattar resultaten på följande sätt: "Ungdomsgarantin, dvs. att ingen ungdom skall behöva vara öppet arbetslös , har således främst inneburit att 18-19-åringarna studerar medan 20-24-åringarna återfinns i arbetsmarknadspolitiska åtgärder." Ungdomar i åldern med enbart grundskola har högre öppen arbetslöshet än de gymnasieutbildade. Vidare förefaller det som om utbildningsnivån har större betydelse för den unga arbetskraften än för den vuxna. Det kan bero på att vuxnas arbetslivserfarenhet och yrkeskunskaper kompenserar låg formell utbildning. En annan förklaring kan enligt Blomskog och vara att den öppna arbetslösheten bland gymnasieutbildade ungdomar hållits nere med hjälp av arbetsmarknadspolitiska åtgärder avsedda för ungdomar. Enligt forskaren i Kön, generation och arbetslöshet (ur "I vuxenlivets väntrum", jfr ovan) finns ett tydligt samband mellan vuxna barns problem på arbetsmarknaden och deras föräldrars. bygger på registeruppgifter hos AMS drar slutsatsen att man empiriskt kan konstatera någon form av "familjearbetslöshet". Både den sociala och den etniska bakgrunden tycks ha betydelse för ungdomars arbetsmarknadssituation, konstateras i studien. Om föräldrarna har en utsatt situation på arbetsmarknaden har detta betydelse både för unga kvinnors och unga mäns situation där. De unga männen påverkas dock i högre grad än de unga kvinnorna. Också den etniska bakgrunden har olika effekt för unga kvinnor och unga män. Att vara utlandsfödd innebär nästan ingen förhöjd risk att bli arbetslös för unga kvinnor. Det innebär däremot en tydlig överrisk för unga män. Särskilt markant är detta för unga män som är födda i men även för unga män med asiatiskt eller latinamerikanskt ursprung. Unga kvinnor tenderar enligt att vara mer utsatta på arbetsmarknaden än unga män. De är i större utsträckning än unga män registrerade som arbetssökande vid arbetsförmedlingen eller har varit det. Med något undantag är unga kvinnors arbetsmarknadssituation sämre i de flesta åldersklasser och på alla utbildningsnivåer. Risken för arbetslöshet än är också större bland unga kvinnor än bland unga män. De unga kvinnornas möjligheter att få ett arbete efter en tids arbetslöshet eller i åtgärder är betydligt sämre, enligt . En annan forskare, , finner i studien av arbetslöshet i familj och vänkrets - En studie av ungdomars sociala nätverk i (Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg. 5, nr 2, ) att sambandet mellan den ungas och föräldrarnas arbetslöshet inte är särskilt starkt men att däremot sambandet med syskons och vänners arbetslöshet har stor betydelse. Här kan specifika drag hos den lokala arbetsmarknaden spela in men också att unga arbetslösa väljer vänner bland andra unga arbetslösa och att de påverkar varandras värderingar samt beteende på arbetsmarknaden. De som tidigt drabbas av arbetslöshet kommer oftare från familjer med arbetslösa, har oftare vänner som är arbetslösa och de bedömer sina framtida möjligheter på arbetsmarknaden som sämre än andra, enligt . Ungdomspolitiken ses som ett sektorsövergripande område som berör såväl arbetsmarknadspolitik som utbildnings-, kultur- och socialpolitik. För den nationella ungdomspolitiken bör ett system införas för styrning, uppföljning och analys bestående av tre delar: mål, delmål respektive goda exempel. Tre övergripande mål bör enligt regeringen ersätta tidigare riktlinjer. För det första skall ungdomar ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv. För det andra skall ungdomar ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet. För det tredje skall ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande tas till vara som en resurs (propositionens punkt 1). Delmål skall beslutas av regeringen. De skall bilda utgångspunkt för uppföljning och analys av den samlade ungdomspolitiken. Goda exempel skall illustrera olika former av konkret verksamhet som bidrar till att ungdomspolitikens mål uppnås. I propositionen redovisas vissa uppgifter om ungdomars inträde på arbetsmarknaden (s. 17-19). Regeringen anser att bör stödja kommunerna i deras strävan att utveckla framgångsrika former för den kommunala utvecklingsgarantin och liknande åtgärder (s. 50-51). Vidare bör ungdomars entreprenöranda uppmuntras. Dagens unga besitter värdefull kompetens som ger dem goda förutsättningar att skapa nya arbetstillfällen, däribland inom IT-området och den s.k. upplevelseindustrin (s. 58-60). På ungdomsområdet bör i EU-samarbetet koncentrera insatserna mot ungdomsarbetslöshet, ungdomars inflytande och delaktighet i EU, ungdomsutbyten samt mot ungdomar som inte utnyttjar EU:s förmåner (s. 72-73). Motionerna tar i huvudsak inte sikte på enskilda delar av propositionen utan behandlar främst övergripande frågor rörande ungdomspolitik. Moderata samlingspartiet uttrycker i kommittémotion Kr31 (yrk. 3-5) tveksamhet till begreppet ungdomspolitik. Den politik som krävs för att unga människor skall få en bra utbildning eller ett riktigt arbete gynnar också andra grupper i samhället. Kampen mot ungdomsarbetslösheten borde ha högsta prioritet. Den höga ungdomsarbetslösheten motverkar samtliga tre mål för ungdomspolitiken som föreslås i propositionen. Arbetslöshetsproblemet har sin grund i ett dåligt företagsklimat. hänvisar till en rad åtgärder som de har föreslagit för att förbättra företagsklimatet, däribland skattesänkningar och regelförenklingar. För att förbättra företagsklimatet bör arbetsrätten förändras så att reglerna på arbetsmarknaden medger individualisering och arbetets rättigheter tillfaller den enskilde. Grundläggande rättigheter skall regleras i lag. I övrigt skall den enskilde kunna bestämma över sin arbetstid och förhandla om sin lön. Ökad flexibilitet i lönebildningen skulle kunna leda till att fler unga fick meningsfulla arbeten. I förslag till åtgärder för att förbättra företagsklimatet och därmed minska arbetslösheten bl.a. i ungdomsgrupperna innefattas reformering av arbetslöshetsförsäkringen. Försäkringen ger alldeles för svaga incitament till arbete, vilket är speciellt skadligt för ungdomar. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring som skyddar den arbetslöse mot inkomstbortfall då han eller hon söker nytt arbete eller omskolar sig. En bortre parentes bör införas och ersättningsnivån sättas till . En av arbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter måste vara att bidra till ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Därför bör arbetsmarknadspolitiken koncentreras på två huvuduppgifter: lärlingsutbildning för alla arbetslösa ungdomar mellan samt en arbetsmarknadsutbildning som kännetecknas av fokuserade insatser riktade mot specifika yrkesområden samt definierade kompletteringar av arbetslösas kompetens. I detta ingår också stöd till arbetshandikappade. anser i kommittémotion Kr30 (yrk. 3 och 10) att en statlig ungdomspolitik är motiverad bl.a. därför att den skapar en helhetsbild av ungdomars situation. Den kan också bidra till samordning av insatser och utgöra stöd för föräldrar, kommuner, ideella organisationer och andra i syfte att skapa goda levnadsvillkor för ungdomar. Enligt partiet bygger stora delar av den ungdomspolitiska propositionen på grunder som varit med och lagt. Därför är man i flera avseenden positiv till regeringens förslag. krävs mer av helhetssyn på ungdomsinsatserna än vad som kommer till uttryck i propositionen. När det gäller åtgärder för att främja ungdomars situation på arbetsmarknaden efterlyser en betydligt bredare och mer offensiv politik för att skapa riktiga arbeten. Partiet förordar exempelvis en satsning på lärlingsutbildning, skattelättnader inom tjänstesektorn, mer varierad lönesättning samt moderniserad och mer flexibel arbetsrättslagstiftning. Ett genomförande av dessa förslag skulle underlätta för ungdomar att få fotfäste på arbetsmarknaden och skapa ett stort antal ordinarie arbeten. I syfte att sänka ungdomsarbetslösheten bör vidare ökad lokal samverkan komma till stånd mellan kommuner, arbetsförmedlingar och försäkringskassor. Erfarenheter av goda exempel på bl.a. företagsförlagd utbildning bör spridas. För att främja ungdomars entreprenörskap krävs en samlad arbetsmarknads- och näringspolitik där ungdomar uppmuntras att starta eget företag. Det är viktigt att förmedla en bred syn på arbete som innebär att arbete också kan vara annat än anställning hos någon annan. Skolan har en viktig roll i detta sammanhang. kritiserar i kommittémotion Kr32 (yrk. 5) regeringens förslag till mål för ungdomspolitiken som partiet finner alltför långtgående som de är alltför otydliga. Möjligheten att försörja sig genom eget arbete utgör grund för den egna tryggheten, anser . Därför är det oroväckande att ungdomar fortfarande har svårt att etablera sig i arbetslivet. Eftersom det finns skäl att misstänka att regelverken hänger samman med svårigheterna att få arbete bör regeringen initiera en översyn av arbetsmarknadens regelverk i syfte att underlätta för ungdomar att få fotfäste på arbetsmarknaden. Enligt uppfattning i kommittémotion Kr33 (yrk. 1-3) finns få eller inga konkreta förslag i den ungdomspolitiska propositionen. Samhällets viktigaste uppgift är att medverka till att ungdomarna kommer in på arbetsmarknaden. Politiken måste utformas så att den ger förutsättningar för fler arbeten. har i lagt fram en rad förslag som syftar till att gynna företagsklimatet och leda till nya arbeten. En modern och flexibel lärlingsutbildning bör tillskapas där skolan och näringslivet delar på ansvaret. Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov och leda till ett yrkesdiplom eller en yrkesexamen. Könssegregeringen i yrkeslivet måste brytas genom attitydpåverkan och stimulansåtgärder. Arbetsmiljön i skolan måste ägnas mer uppmärksamhet. Det gäller såväl fysisk som psykosocial miljö inklusive kränkande uppförande. och () förespråkar i motion Kr35 (yrk. 2) ett ökat elevinflytande. När det gäller arbetsmiljöfrågorna anser motionärerna att eleverna, som omfattas av arbetsmiljölagen, bör få en starkare ställning och att deras inflytande bör öka med stigande ålder. anser att propositionens förslag till övergripande mål för ungdomspolitiken bör tillstyrkas. I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att förutsättningarna för att leva ett självständigt liv underlättas av att man har ett arbete, en egen bostad och en egen ekonomi. Det kan finnas anledning att anta att ungdomar som står utanför arbetsmarknaden i större utsträckning än andra upplever att de saknar möjligheter till inflytande och delaktighet liksom att deras engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande inte tas till vara som en resurs. Mot denna bakgrund måste det ses som angeläget att underlätta ungdomars förankring i arbetslivet. Unga människor måste ha rimliga förutsättningar att självständigt försörja sig. Likaså är det väsentligt att väl fungerande insatser riktas till de ungdomar som är i behov av särskilt stöd för att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet vill starkt betona vikten av att en situation som innebär passiv väntan på en åtgärd i största möjliga utsträckning måste undvikas. Som framgår av propositionen visar utvärderingar av den kommunala utvecklingsgarantin som utförts av Statskontoret och på en rad konkreta och positiva effekter av denna åtgärd. Dessa båda rapporter kan tillsammans med erfarenheter och slutsatser som redovisats på andra håll, exempelvis den utvärdering av utvecklingsgarantin som publicerats av , tjäna som underlag för effektivisering av insatser riktade mot ungdomar som har särskilda svårigheter att finna en förankring på arbetsmarknaden. Enligt ett av verksamhetsmålen för skall alla ungdomar erbjudas reguljärt arbete, lämplig utbildning, praktik eller sysselsättningsskapande åtgärd senast inom 100 dagars arbetslöshet. Av 1999:2 till regeringen framgår bl.a. följande när det gäller möjligheterna att uppnå verksamhetsmålet . Ungdomsgarantin klarades för av de arbetslösa ungdomarna. lämnade i genomsnitt drygt 16 200 ungdomar arbetslöshet . I genomsnitt uppgick antalet långtidsarbetslösa till knappt 3 300. Av dessa saknade 485 erbjudande om arbete, utbildning eller arbetsmarknadsprogram. Det är enligt arbetsmarknadsutskottet viktigt att fortsatta insatser görs för att uppnå verksamhetsmålet när det gäller ungdomsgarantin. Av AMS kvartalsrapport 1999:2 framgår att samtliga län utom tre bedömer att man kommer att klara målet. Av de tre resterande länen beräknar två att de kommer att uppnå måluppfyllelse medan det tredje räknar med att uppnå . Genom löpande uppföljning och bättre bevakning av dem som riskerar att bli långtidsarbetslösa, intensiv platsförmedling och bättre kartläggningsmetodik samt väl fungerande samarbete mellan arbetsförmedlingar och kommuner bör målet kunna nås. Ungdomsinsatserna bygger på att det finns en samverkan mellan den unga individen, kommunen och arbetsförmedlingen. Utskottet, som kan konstatera att utvärdering pekar på att brister förekommer i denna samverkan på vissa håll, vill betona vikten av att arbetsformerna utvecklas så att de blir så smidiga och effektiva som möjligt. bör, vilket regeringen framhåller i propositionen, stödja kommunerna i deras strävan att utveckla framgångsrika former för den kommunala utvecklingsgarantin och liknande åtgärder för ungdomar. Övergång mellan skola och arbetsliv Utbildning är av fundamental betydelse för att underlätta övergången mellan skola och arbetsliv. befinner sig i en period med god sysselsättningsutveckling och starkt ökad efterfrågan på arbetskraft. Trots det gynnas endast i liten utsträckning arbetssökande som är lågutbildade. Även om andelen som påbörjar gymnasieutbildning är så hög som är det enligt utskottet oroande att andelen avhoppare från gymnasiet ökar. var andelen 20-åringar med fullföljd gymnasieutbildning den lägsta , eller . var 1998 andelen elever på individuella program den högsta , eller . Enligt uppgifter i AMS prognos om utvecklingen på arbetsmarknaden t.o.m. saknar mer än var tionde ungdom i åldern gymnasiekompetens. Många av dessa kan eller vill inte studera. finns det anledning att förmoda att arbetsgivare ibland ställer onödigt höga krav på de arbetssökande när det gäller utbildning eller erfarenhet. När så är fallet är det enligt utskottet angeläget att arbetsförmedlingen för en dialog med arbetsgivaren om kompetenskraven. Utskottet vill betona vikten av att övergången mellan skola och arbetsliv underlättas på olika sätt. Självfallet måste utbildningssystemet och utbildningens innehåll fortlöpande anpassas till nya förutsättningar i arbetslivet. Utskottet ser därför positivt på att ett nytt tekniskt program i gymnasieskolan och en ny form av lärlingsutbildning kommer att införas . Av handlingsplan för sysselsättning som överlämnades till framgår att det tekniska programmet genom ett brett kursutbud skall förbereda såväl för arbetslivet som för högskolestudier inom det tekniska området. Lärlingsutbildningen syftar till att skapa en modern yrkesundervisning med hög kvalitet och att underlätta övergången från skolan till arbetslivet. Försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning (KY) bedrivs . En tredjedel av utbildningen sker i arbetslivet och finansieras av arbetsgivaren. omfattar försöksverksamheten 12 000 platser . Regeringens utgångspunkt är att verksamheten skall bli reguljär . Ansträngningarna att bereda plats på arbetsmarknaden för unga funktionshindrade måste enligt utskottets uppfattning fortsätta.