yttr · GN05SfU3y · 2000-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 1999/2000 SfU3y Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:1 Budgetpropositionen (volym 1) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 15-21) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Budgetpropositionen är resultatet av ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . Utskottet yttrar sig över förslagen till tilläggsbudget till statsbudgeten för avseende ändrade ramar och ändrade anslag för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 (yrkande 21). Utskottet yttrar sig också över yrkande 15 om att skall godkänna vad regeringen förordar om användningen av medel för att täcka avvecklings- och underskottskostnader i samband med avvecklingen av verksamheten vid RFV:s sjukhus. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen i dessa delar. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Regeringen föreslår att anslaget A 2 Mottagande av asylsökande ökas med samt att anslaget A 3 Migrationspolitiska åtgärder minskas med . Anslaget B 4 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ökas med och motsvarande minskning görs på anslaget B 5 Hemutrustningslån. Detta innebär en utökning av ramen för utgiftsområdet med . I propositionen anges beträffande anslaget A 2 att kostnaderna för mottagande av asylsökande enligt aktuella prognoser kommer att överstiga anslagna medel. Orsaken till detta är framförallt långa vistelsetider för asylsökande från på grund av händelserna där. Beträffande anslaget B 4 anges att den stora kommunmottagningen av flyktingar får utbetalningsmässigt genomslag även . Utskottet tillstyrker förslaget. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp I statsbudgeten för anvisades utgiftsområdet totalt . Nuvarande prognos visar emellertid att utgifterna blir betydligt högre. Bedömningen är att utgifterna kommer att bli . Avvikelsen härrör i princip helt från anslaget A 1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., som bör ökas med . Anslaget A 2 Förtidspensioner bör ökas med . Detta medför att ramen för utgiftsområdet bör öka med . Anslaget A 1 innefattar sjukpenning, rehabilitering och närståendepenning. I statsbudgeten för finns för dessa ändamål uppfört ett ram-anslag på , varav posten sjukpenning uppgår till . I budgetpropositionen anges att utgifterna för sjukförsäkringen ökat kraftigt på grund av en avsevärd ökning av sjukfrånvaron. Antalet ersatta sjukpenningdagar beräknas bli 63,2 miljoner dagar. Det är ca 12,8 miljoner fler än 1998. Anvisade anslagsmedel inklusive beviljad anslagskredit förutsågs bli förbrukade i . Regeringen beslutade därför att öka anslagskrediten. medgavs ett överskridande med högst 7 efter det att utökad anslagskredit beaktats. För att reglera det beslutade överskridandet föreslår regeringen att anslaget A 1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med 7 för . I budgetpropositionen för angavs att antalet längre sjukfall började öka . Utfallet indikerade att ökningen fortgick. För sjukfall som varar mellan syntes också en mycket kraftig ökning. Regeringen föreslog att under anslaget A 1 skulle anvisas ca , vilket var ca mer än utgiftsprognosen . I samband med behandlingen av budgeten för (bet. 1998/99:SfU1) angav utskottet att utvecklingen av sjukpenningkostnaderna inger stark oro och att en ingående analys av de bakomliggande orsakerna måste göras. () rapport till angående anslagsprognosen visade också på en markant ökning av sjukpenningkostnaderna. Utskottet som avsåg att noga följa utvecklingen godtog regeringens förslag till medelsanvisningar. höll utskottet en utfrågning med anledning av de alarmerande uppgifterna om sjukförsäkringskostnaderna. Representanter för och informerade om läget och prognosarbetet. ekonomiska vårproposition gjorde regeringen den bedömningen att utgiftstaket för staten 1999 var hotat. För att undvika ett överskridande beslutades därför om ett antal besparingar och utgiftsbegränsningar. Totalt vidtog regeringen utgiftsbegränsande åtgärder motsvarande ca . Utgifterna under utgiftstaket reviderades . Upprevideringen gjordes bl.a. som en följd av att utgifterna för sjukförsäkringen ökade kraftigt. Prognosen för anslaget A 1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. var då högre än vad som anvisats på statsbudgeten för . På grund av den osäkerhet som rådde beträffande utgiftsutvecklingen föreslog regeringen inte någon tilläggsbudget utan avsåg att återkomma till frågan i samband med budgetpropositionen för . Regeringen föreslog emellertid att ytterligare resurser skulle tillföras för budgetåren 2000-2002 på grund av den prognostiserade utgiftsutvecklingen och redogjorde för ett antal åtgärder i syfte att få balans mellan förväntade utgifter och beräknade ramar, bl.a. nya regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och antagandepoäng i samband med beslut om förtidspension. Vidare aviserades en proposition om s.k. vilande förtidspension. I samband med behandlingen av vårpropositionen och den preliminära ramen för framhöll utskottet åter vikten av att noggranna analyser görs så att utvecklingen på kan bedömas och att man därmed så långt som möjligt kan undvika oförutsedda utgiftsökningar som nödvändiggör snabba ingrepp och förändringar i ersättningssystemen. Eftersom den kraftiga ökningen av utgifterna för sjukförsäkringen medförde att anslagna medel inte var tillräckliga har regeringen medgivit ett överskridande för . Regeringen beslutade att för anslaget A 1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. öka anslagskrediten och medge ett överskridande med högst ca efter det att utökad anslagskredit beaktats. För att reglera det beslutade överskridandet föreslås nu i budgetpropositionen att anslaget i tilläggsbudget ökas med motsvarande belopp. Av propositionen framgår att de ökade utgifterna, på grund av redan beslutade utgiftsbegränsningar och besparingar, kommer att rymmas inom utgiftstaket. Utskottet, som kan konstatera att det inom utgiftsområdet föreligger oroväckande och väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall, delar regeringens bedömning att det är ett flertal faktorer som kan antas ha påverkat sjukfrånvaron och därmed kostnaderna. Ett förändrat konjunkturläge med större antal personer i arbete medför ökade utgifter för sjukförsäkringen. Det är framför allt bland de anställda som antalet sjukfall ökar. Det är de "nya sjukfallen" som ökar, dvs. sådana som inte har någon tidigare sjukpenningperiod . Vidare har antalet nybeviljade förtidspensioner minskat något, vilket kan innebära att fler personer uppbär sjukpenning i stället för förtidspension. Undersökningar visar att graden av sjuklighet och komplexiteten i sjukdomstillstånden har ökat bland de sjukskrivna. Andelen långtidssjukskrivna som återfått arbetsförmågan har minskat och en mindre andel än tidigare genomgår arbetslivsinriktad rehabilitering. Det är också svårt att se något samband mellan andelen långtidssjukskrivna som genomgår samordnad rehabilitering och andelen långtidssjuk skrivna som återfår arbetsförmågan helt eller delvis. genomfördes också flera reformer, bl.a. höjdes ersättningsnivån från till , sjuklöneperioden förkortades från 28 och de begränsande reglerna för kompletterande avtalsersättningar ändrades så att kompletterande ersättning kan utgå även efter i en sjukperiod utan att sjukpenningen minskas. Utskottet utgår från att regeringen i samband med budgetarbetet för beaktat både redan beslutade och föreslagna regeländringar. Hur stor ökning av antalet sjukpenningdagar som beteendeförändringar till följd av t.ex. en höjd ersättningsnivå kan medföra är emellertid svårt att uppskatta. Från att ha legat på en mycket låg nivå ökade antalet sjukdagar avsevärt under slutet av . Enligt utskottets mening kan förändringen till stor del tillskrivas det förändrade konjunkturläget. Tidigare studier visar också att det finns ett samband mellan konjunkturläge och antalet sjukskrivna, en uppgång i konjunkturen sammanfaller ofta med ett ökat antal sjukskrivna. Prognoserna tyder nu på att utgifterna under anslaget A 1 kommer att i vart fall kräva ett tilläggsanslag på . har regeländringar planerats inom utgiftsområdet avseende såväl sjukpenning som förtidspension, som också skulle ha medfört minskade utgifter. Dessa förändringar har emellertid ännu inte kunnat genomföras. Det hade ändå knappast varit möjligt att hålla kostnaderna inom ramen för utgiftsområdet. Av höstens budgetproposition framgår att de ökade utgifterna, på grund av redan beslutade utgiftsbegränsningar och besparingar, kommer att rymmas inom utgiftstaket. Hur de ökade utgifterna för sjukpenning finansieras har visserligen inte helt tydligt redovisats men utskottet konstaterar att erforderlig höjning av anslaget A 1 kan ske inom det fastställda ut-giftstaket och med en oförändrad budgeteringsmarginal på . Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att det inte finns något principiellt hinder mot att regeringen medger ett överskridande av anslag och att först i efterhand godkänner en tilläggsbudget. Det är enligt utskottets mening dock inte helt tillfredsställande att först tar ställning till en tilläggsbudget av denna storleksordning, annat än om det vore fråga om en helt oväntad utgiftsökning. har emellertid redan i samband med vårpropositionen haft information om att sjukpenningkostnaderna beräknades överskrida anvisade medel, då med ca . Även om regeringen, beroende på att man ytterligare ville avvakta hur sjukpenningkostnaderna skulle utvecklas, inte lade fram något förslag om tilläggsbudget hade möjlighet att ta ett initiativ i frågan. En tilläggsbudget hade i ett sådant fall sannolikt beslutats med ett lägre belopp än det som föreslås, men regeringen hade kunnat återkomma med en ytterligare höjning av anslaget. En successiv anpassning av anslagen hade varit till ledning för de myndigheter som har att administrera sjukförsäkringen. Den nya budgetprocessen med utgiftstak och utgiftsramar har emellertid ännu inte helt funnit sina former t.ex. vad gäller det lämpliga förfarandet i en liknande situation, och utskottet konstaterar att det pågår en översyn av budgetprocessen inom såväl som . Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till tilläggsbudget för anslaget A 1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. för . Utskottet tillstyrker även förslagen om tilläggsbudget för anslaget A 2 Förtidspensioner och om godkännande av vad regeringen förordar om användningen av medel för att täcka avvecklings- och underskottskostnader i samband med avvecklingen av verksamheten vid RFV:s sjukhus. Ramen för utgiftsområdet ökar därmed med . Utskottet vill emellertid tillägga att den mycket allvarliga kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen enligt utskottets mening kräver en djupgående analys av sjukförsäkringen liksom av rehabiliteringsprocessen för att långsiktigt lösa problemen och bromsa utgiftsökningen. Av betydelse kommer därvid att bli bl.a. den utredning som regeringen tillsatt med uppgift att så långt som möjligt identifiera vilka direkta och indirekta faktorer som är avgörande för sjukpenningförsäkringens kostnadsutveckling. Kortsiktiga lösningar och snabba ingrepp och förändringar i ersättningssystemen leder enligt utskottet till minskad trovärdighet för socialförsäkringssystemen. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Regeringen föreslår att anslaget A 1 Ålderspensioner ökas med , anslaget A 2 Efterlevandepensioner till vuxna ökas med och anslaget A 3 Bostadstillägg till pensionärer ökas med . Ändringarna är föranledda av den höjning av pensionstillskottet och den justering av det särskilda bostadstillägget som skett fr.o.m. för att kompensera ekonomiskt svaga grupper vid höjningen av beloppsgränsen för högkostnadsskyddet inom läkemedelsförmånen. Anslaget A 4 Delpension föreslås höjt med , på grund av att en nedåtgående trend i volymutvecklingen tidigare hade överskattats. Förslagen föranleder en utökning av ramen för utgiftsområdet med . Utskottet tillstyrker förslaget. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Regeringen föreslår att anslaget A 3 Underhållsstöd ökas med . Detta medför en utökning av ramen för utgiftsområdet med samma belopp. Anslaget A 3 Underhållsstöd disponeras för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar. I statsbudgeten för finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Enligt vad som anges i budgetpropositionen visar prognosen att utgifterna för underhållsstöd under kan beräknas till . Vidare anges att de i proposition 1998/99:78 framlagda förslagen om bl.a. höjt grundavdrag och höjda procentsatser ursprungligen var tänkta att träda i kraft . Av administrativa skäl kan reglerna tillämpas först i fråga om återbetalningsskyldighet som avser tid efter . Den besparing på som ändringarna innebär ger därmed effekt på anslaget först . Regeringen föreslår mot bakgrund härav att anslaget tillförs ytterligare för . Syftet med det nya systemet med underhållsstöd, som gäller , var dels att genomföra besparingar för det allmänna, dels att från principiell synpunkt tydliggöra föräldrarnas ekonomiska ansvar och garantera barnet en rimlig försörjning. Det nya systemet ersatte systemet med bidragsförskott (inkl. det förlängda bidragsförskottet) och det särskilda bidraget till vissa adoptivbarn. Underhållsstöd lämnas med högst och barn, och för det underhållsstöd som lämnas till barnet skall den förälder som inte bor tillsammans med barnet vara återbetalningsskyldig gentemot staten. Återbetalningsskyldigheten, som är begränsad till per barn och månad, är utformad som en viss procent av den återbetalningsskyldiges årliga bruttoinkomst efter ett avdrag på . Återbetalningsskyldigheten omprövas och fastställs utifrån senast tillgängliga taxering. En bidragsskyldig som inte anser sig kunna betala fastställt återbetalningsbelopp kan ansöka om anstånd med betalningen. För obetalda återbetalningsbelopp skall den bidragsskyldige erlägga ränta (4,för ). har efter förslag i proposition 1998/99:78 Beräkning av återbetalningsskyldighet för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar m.m. beslutat om höjning av grundavdraget från till som de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldighetens storlek höjts. De nya reglerna skall tillämpas på återbetalningsskyldighet som avser tid efter (bet. 1998/99:SfU9, rskr. När det nya systemet med underhållsstöd infördes angavs i regeringens proposition 1995/96:208 att förslagen kunde beräknas minska det allmännas utgifter för stödsystemet med , och . Av budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) framgår att utgifterna för det tidigare systemet med bidragsförskott för beräknades till . Till anslaget A 3 Underhållsstöd anvisades för och för . För anvisades emellertid på tilläggsbudget ytterligare och för ytterligare . Utgifterna beräknades dock uppgå till ytterligare nära . Utgiftsutvecklingen inom underhållsstödet är delvis beroende av omvärldsfaktorer som staten har små möjligheter att påverka. Det gäller t.ex. de återbetalningsskyldigas inkomstutveckling liksom deras totala antal barn, födelsetalen samt antalet separationer. En annan betydelsefull faktor i sammanhanget är det förhållandet att underhållsstödssystemet endast varit i kraft under . Utskottet är medvetet om att nu nämnda faktorer gör det svårt att göra säkra bedömningar av utgiftsutvecklingen. Utskottet kan dock inte underlåta att känna en viss oro över storleken av kostnaderna för underhållsstödet. Utvecklingen avseende visar att utgifterna (anslag jämte tilläggsbudget) för underhållsstödet uppgår till i stället för de som regeringen utgått från. De ursprungliga uppskattningarna av möjliga besparingar på stödet till barn med särlevande föräldrar var således något för optimistiska. Genomförda regeländringar kommer inte att ge effekt förrän . Med de ytterligare som regeringen nu föreslår på tilläggsbudget kommer enligt utskottets mening anvisade medel till underhållsstödet (anslag jämte tilläggsbudget) att för stämma bättre överens med det prognostiserade utfallet. Med det anförda anser sig utskottet kunna tillstyrka regeringens förslag om ändrad ram för utgiftsområde 12 och förslag om ökning av anslaget A 3 Underhållsstöd för . Utskottet noterar i övrigt att regeringen aviserat sin avsikt att tillsätta en särskild utredare bl.a. för att utreda utgiftsutvecklingen inom underhållsstödet. Såvitt framgår av ekonomiska vårproposition skall förslag till konkreta utgiftsminskande åtgärder lämnas senast i den ekonomiska vårpropositionen . Utskottet utgår från att regeringen senast i samband därmed återkommer till med både en analys av kostnadsutvecklingen och de faktorer som styr denna utveckling samt med konkreta förslag till åtgärder. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().