yttr · GN05UbU5y · 2000-01-01 00:00:00 — Ett informationssamhälle för alla 1999/2000 UbU5y Till trafikutskottet har beslutat att bereda bl.a. utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla jämte eventuella motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. behandlar i det följande dels vissa motioner som väckts med anledning av propositionen, dels ett fåtal yrkanden från allmänna motionstiden som trafikutskottet har meddelat kommer att behandlas i dess betänkande med anledning av propositionen och som berör utbildningsutskottets beredningsområde, dels ett antal yrkanden från allmänna motionstiden som remitterats till utbildningsutskottet och som har sådan beröring med propositionen att utbildningsutskottet har beslutat att överlämna dem till trafikutskottet. Inom utbildningsutskottets beredningsområde lägger regeringen i propositionen inte fram några förslag för ställningstagande. Vissa motionsyrkanden anknyter till regeringens bedömningar som redovisas i propositionen. De yrkanden som sålunda behandlas i detta yttrande är följande: Motioner väckta med anledning av propositionen 1999/2000:T21 av m.fl. (v) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett kompetenskonsortium för forskning och utveckling inom bredbandsteknologi. 1999/2000:T24 av m.fl. (kd) vari yrkas 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och forskning. 1999/2000:T28 av m.fl. (m) vari yrkas 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompetensförsörjningen till IT-branschen, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det svenska klimatet för forskning, utbildning och utveckling, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om digital distansutbildning, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om virtuellt universitet i , 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utbilda fler civilingenjörer. Motioner från allmänna motionstiden , remitterade till trafikutskottet 1999/2000:T702 av () vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av snabb forskning kring nivåerna av gränsvärdena. 1999/2000:T706 av () vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att forskningen om radiofrekventa fält bör öka, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att forskning om interaktionen mellan elektriska fält i luftrummet påbörjas. 1999/2000:T714 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett kunskapslyft inom IT-området. Motioner från allmänna motionstiden , remitterade till utbildningsutskottet 1999/2000:Ub278 av och () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av IT redan i förskolan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning av omsorgspersonal och konsumenter. 1999/2000:Ub294 av m.fl. (fp) vari yrkas 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillgång till dator och egen e-postadress för alla elever. 1999/2000:Ub808 av m.fl. (kd) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning av kommunernas skolplaner, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bibliotekens roll för IT i skolan. 1999/2000:T703 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett kunskapslyft inom IT, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till att initiera och utvärdera projekt för utvecklad distansutbildning i grundskola och gymnasieskola, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till att komplettera statistiken över skolans datorer med en kvalitativ analys, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningen på Internetanslutning till skolor, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målet att all offentligt finansierad utbildning skall vara tillgänglig på Internet. 1999/2000:T705 av m.fl. (fp) vari yrkas 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla elever bör ges full tillgång till dator, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om integrerad IT i undervisningen. 1999/2000:N241 av och () vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om IT-teknikens möjligheter att utveckla kompetens- och vidareutbildning, 1999/2000:A228 av och (kd, c) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om "Hackersförädling" bland ungdom med autodidakt kunskap. Som framgår av propositionen pågår en särskild treårig satsning på IT i skolan. Den leds av en delegation tillsatt av regeringen (U 1998:04), och för verksamheten finns en särskild förordning (1999:751). Användningen av IT i skolan I motion 1999/2000:Ub808 (kd) föreslås ett tillkännagivande av om uppföljning av kommunernas skolplaner (yrk. Enligt motionärerna är det viktigt att skolplanerna beskriver IT som pedagogiskt redskap. Det bör också framgå hur IT används för elever med svårigheter i sin skolsituation, för elever med funktionshinder och elever i särskolan, hur jämställdheten skall utvecklas osv. Invandrarundervisningens möjligheter bör beskrivas. Motionärerna påpekar att de ekonomiska förutsättningarna måste följa skolplanens mål. De hävdar också att det finns alltför många skolor där lärare utan utbildning får tillskapa en teknisk utrustning bestående av avlagda datorer och med dessa skapa en rimlig datormiljö. har här ett uppföljningsansvar, heter det i motionen. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrka yrkandet. Kommunernas skyldighet att upprätta skolplan regleras i skollagen (1985:1100). Skolplanen skall visa hur kommunens skolväsende skall gestaltas och utvecklas. Av planen skall särskilt framgå de åtgärder som kommunen avser att vidta för att uppnå de nationella mål som har satts upp för skolan. Kommunen skall kontinuerligt följa upp samt utvärdera skolplanen (2 kap. 8 §). anser inte att det finns behov av mer detaljerad central reglering av skolplanerna. Samma motionärer (kd) föreslår också ett tillkännagivande om bibliotekens roll för IT i skolan (yrk. När elever får ett hundratal olika träffar på ett sökord, ges det rika möjligheter till källkritisk övning och diskussion, heter det i motionen. Inom biblioteken finns en god källkritisk kunskap, som är värdefull i detta sammanhang. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t föreslår att trafikutskottet skall avstyrka yrkandet om tillkännagivande. I fråga om bibliotekens viktiga roll i skolans verksamhet har utbildningsutskottet samma uppfattning som motionärerna. Den delas också av regeringen, som i den senaste budgetpropositionen meddelade sin avsikt att särskilt uppmärksamma utvecklingen av skolbibliotekens pedagogiska roll i skolan (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 54). Utskottet anser att motionärernas yrkande därmed är tillgodosett. vill enligt motion 1999/2000:T703 att regeringen skall uppdra åt att komplettera statistiken över skolans datorer med en kvalitativ analys (yrk. Den kvalitativa beskrivningen är enligt motionärerna otillräcklig för att bedöma vilka insatser som behöver göras t.ex. inom fortbildningen eller lärarutbildningen. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t föreslår att trafikutskottet skall avstyrka yrkandet om tillkännagivande. ger ut en statistisk publikation Skolans datorer. Den senaste utgåvan, som gavs ut i samarbete med Delegationen för IT i skolan, avser (nr 176). Delegationen meddelar på sin hemsida på Internet att kommer att tillsammans med utvärdera satsningen på IT i skolan. I uppdraget till de båda högskolorna ingår fortlöpande rapportering liksom en slutrapport . I samma motion 1999/2000:T703 kritiserar regeringens satsning på Internetanslutning till skolor (yrk. Enligt motionärerna utgår regeringens satsning från ett felaktigt perspektiv, nämligen att varje arbetsplats med Internet kostar lika mycket. Därmed överkompenseras stora skolor i befolkningstäta områden och små skolor i glesbygd missgynnas, hävdar motionärerna. Stöd till anslutning bör enligt deras mening ges i form av ett grundbidrag för anslutning och bör inte utgå per elev utan öka efter behovet av anslutningskapacitet. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrka yrkandet. Av de som IT-satsningen omfattar har Delegationen för IT i skolan avsatt cirka hälften för att stödja kommunerna i utbyggnaden av infrastrukturen. Fördelningen sker inte med ett lika stort belopp per elev till alla kommuner, utan med hjälp av vissa av delegationen beslutade nycklar, som tar hänsyn bl.a. till tätortsgrad. bör enligt utskottets mening inte uttala sig om hur fördelningen i detalj skall gå till. Behovet av tillgång till dator och e-postadress för alla elever tas upp i motioner 1999/2000:Ub294 (yrk. 24) och 1999/2000:T705 (yrk. Motionärerna påtalar risken för att eleverna delas in i ett A- och ett B-lag, när några har tillgång till datorer och IT i hemmet medan andra inte har det. Även om ökningen av antalet datorer i skolan är tydlig råder det fortfarande brist på dem, hävdas det i den ena motionen. U t s k o t t e t föreslår att trafikutskottet avstyrker yrkandena om tillkännagivande. Som framgår av propositionen (s. 55) ingår i den treåriga satsningen på IT i skolan statsbidrag för att ge alla elever och lärare tillgång till e-postadress och ökad tillgång till Internet. Av den senaste utgåvan av Skolans datorer, som gavs ut , alltså efter allmänna motionstidens slut, framgår att det fanns betydligt fler datorer i skolorna än - det år som motionärerna hänvisar till. Antalet elever per dator i offentliga grundskolor hade minskat från 13 till 10, medan motsvarande antal i kommunala gymnasieskolor hade minskat från 7 till 5. Eftersom den statliga satsningen inleddes och pågår t.o.m. , kan man utgå från att tillgången på datorer i skolorna kommer att öka ytterligare . Delegationen för IT i skolan har valt att låta de kommuner som får bidrag från delegationen själva bestämma på vilket sätt som eleverna skall få tillgång till e-postadress. Antalet elever som har tillgång till e-post i skolan var enligt Skolans datorer drygt en tredjedel när det gäller grundskolorna och när det gäller gymnasieskolor. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte behövs något tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandena. föreslår också i motion 1999/2000:T705 ett tillkännagivande om att IT måste integreras i undervisningen. Det är en nödvändighet på arbetsmarknaden att ha bra kunskaper om IT och vana att använda tekniken som arbetsredskap, skriver motionärerna (yrk. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t föreslår att trafikutskottet avstyrker yrkandet om tillkännagivande. Motionen lades fram under allmänna motionstiden . Det motionärerna vill överensstämmer väl med det som regeringen skriver i den nu aktuella propositionen. Utskottet vill särskilt peka på att regeringen i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) förde in som ett av målen att uppnå i att eleverna kan använda informationsteknik som ett verktyg för kunskapssökande och lärande. För gymnasieprogrammen med yrkesämnen ingår det nu bland programmålen att eleverna kan använda informations- och kommunikationsteknik inom verksamhetsområdet. Motsvarande mål för samhällsvetenskaps-, naturvetenskaps- och teknikprogrammen i gymnasieskolan är att eleverna kan använda datorer och informationsteknik på ett sätt som stärker förståelse, begreppsutveckling och kommunikation samt har kunskaper om informationsteknikens möjligheter och problem (SKOLFS 1999:12). för i motionerna 1999/2000:T703 (yrk. 4) och 1999/2000:T714 (yrk. 4) fram tanken på ett kunskapslyft inom IT. Det skall innebära att alla människor får möjlighet att lära sig utnyttja IT-verktygen och därmed de möjligheter som en utbyggd infrastruktur ger. Här kan många aktörer vara behjälpliga, såväl skolan som olika folkrörelser och andra organisationer, anser motionärerna. vill att regeringen skall formulera målet om ett sådant kunskapslyft och även vara beredd att stödja insatserna ekonomiskt. I motion 1999/2000:Ub278 (s) pläderar motionärerna för behovet av resurser till IT redan i förskolan (yrk. De anser också att IT kan utveckla välfärden och öka livskvaliteten för många människor i samhället. Omsorgspersonal behöver behärska tekniken som ett redskap för att underlätta sitt eget arbete men också med tanke på IT:s möjligheter för att underlätta för den enskilde servicemottagaren. Det är också angeläget att , när den elektroniska hemmamarknaden är i sin linda, börja utbilda inom konsumentområdet, heter det i motionen (yrk. Detta sker enligt motionärerna lämpligast genom ett folkbildningsarbete med start inom de ideella konsumentorganisationerna. I motion 1999/2000:N241 (kd) föreslås ett tillkännagivande om att IT ger möjlighet att utveckla lokal kompetens- och vidareutbildning för vuxna i samverkan med befintliga företag i skärgården (yrk. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrka yrkandena om tillkännagivande. Yrkandena - som väcktes under allmänna motionstiden - är enligt utbildningsutskottets mening i huvudsak tillgodosedda med vad regeringen anför i den nu aktuella propositionen. Utskottet vill särskilt peka på folkbildningens viktiga roll i sammanhanget. Det framgår av bilaga 1 i propositionen att det inom folkbildningen bedrivs en omfattande IT-utbildning anpassad till olika deltagargrupper. Inte minst är det enligt utskottets mening viktigt att folkbildningen utnyttjas för att fördjupa den demokratiska diskussionen om den svenska IT-utvecklingen. I läroplanen för förskolan (Lpfö 98) betonas att barns utveckling och lärande kan främjas genom att de får skapa och kommunicera med hjälp av olika uttrycksformer och att multimedia och IT kan användas i dessa sammanhang. och kompetensutveckling () stödjer fler än 30 projekt som gäller IT-användning i förskolan. Fler högskoleutbildade inom IT Moderata samlingspartiet och påtalar i motionerna 1999/2000:T28 (m) respektive 1999/2000:T24 (kd) behovet av fler personer med högskoleutbildning inom IT, framför allt civilingenjörer. framhåller att det råder brist på kompetent IT-personal i hela världen och att detta är ett allvarligt problem i . För att vi skall klara den digitala ekonomins globala konkurrens måste ett högre teknikkunnande och mer kunskap om entreprenörskap och om PR och marknadsföring stimuleras bland studenter, vilket kräver samverkan mellan stat, kommun, skola och näringsliv, heter det i motionen (yrk. bör också utbilda fler civilingenjörer. För att detta skall vara möjligt krävs enligt snabba förändringar i hela skolsystemet. Flexibel skoltid och insatser för att öka intresset för teknikstudier är två av många åtgärder som krävs enligt deras mening (yrk. anser att examinationen av civilingenjörer inom elektro/IT-området bör öka med 1 000 . Det är också nödvändigt att elever i och gymnasieskolan kan motiveras att välja naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Det nya teknikprogrammet i gymnasieskolan, som har visast sig locka allt färre sökande och särskilt färre kvinnliga elever, måste ses över, anser motionärerna (yrk. 12 i denna del). U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrka yrkandena om tillkännagivande. har statsmakterna gjort kraftfulla satsningar på att öka högskoleutbildningen inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Mål har satts upp dels för antalet helårsstudenter inom dessa områden tillsammantagna, dels för antalet civilingenjörsexamina. Examensmålen var för treårsperioden att minst 10 770 civilingenjörsexamina skulle avläggas, medan motsvarande mål för treårsperioden är satt till minst 11 670 och planeringsförutsättningen för treårsperioden är minst 12 900 civilingenjörsexamina. Av den ekonomiska vårpropositionen framgår att målet för perioden uppnåddes (prop. 1999/2000:100 bil. 2 s. 11). Antalet helårsstudenter i grundläggande högskoleutbildning kommer att ytterligare öka med drygt 10 500 vartdera året; därav skall drygt två tredjedelar avse naturvetenskaplig och teknisk utbildning. Regeringen markerade i budgetpropositionen för att man därvid särskilt bör uppmärksamma behovet av utbildning inom IT-området och gränsöverskridande utbildningar (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 100). Vad gäller gymnasieskolans teknikprogram vill utskottet framhålla att regeringen har beslutat tillkalla en parlamentarisk kommitté för att se över hela utbudet av nationella program i gymnasieskolan. Kommittén skall beakta hur utformningen av gymnasieskolans olika program och kärnämnen kan bidra till att öka andelen studerande inom NT-området. Enligt direktiven till kommittén bör den framtida programstrukturen utformas för att motverka social och könsmässig snedrekrytering (dir. 2000:35). På uppdrag av regeringen bedriver och gemensamt , som syftar till att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik, inte minst bland flickor och kvinnor. pågick och fortsätter under 1999-2003. Distansutbildning med IT-stöd Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1999/2000:T28 tillkännagivanden om digital distansutbildning (yrk. 18) och om ett virtuellt universitet i (yrk. Partiet skriver att det sker en mycket snabb expansion av digital distansutbildning, som inom kommer att utbilda många miljoner människor som annars troligen inte hade haft vare sig tid, råd eller tillgång till en konventionell utbildningsplats. Möjligheter bör enligt motionärerna skapas för ett brett virtuellt universitet, i vilket alla lärosäten som vill delta skall kunna bidra med kurser. föreslår i motion 1999/2000:T703 att skall ges i uppdrag att initiera och utvärdera projekt för utvecklad distansundervisning i grundskola och gymnasieskola (yrk. Målet bör enligt vara att all offentligt finansierad utbildning skall vara tillgänglig på Internet (yrk. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrka yrkandena om tillkännagivande. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslag till målsättning. Även om man skulle bortse från ekonomiska och praktiska begränsningar är det enligt utskottets mening inte klarlagt att all offentligt finansierad utbildning skulle gå att förmedla via IT. Enligt utskottets mening framgår det tydligt av propositionen (s. 59 f.) att regeringen är medveten om IT:s stora betydelse för möjligheterna att nå ut med distansutbildning till människor i hela vårt vidsträckta och delvis glesbefolkade land. En försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan startar och syftar till att möjliggöra för elever att få undervisning i en kurs som inte erbjuds i hemkommunens gymnasieskola (SFS 2000:158). skall utvärdera försöksverksamheten. som inrättades skall främja utvecklingen och användningen av IT-stödd distansutbildning främst inom högskolan och folkbildningen. I propositionen aviseras att regeringen tänker återkomma till frågan om utveckling av distansutbildningen. Enligt vad utskottet har inhämtat är det meningen att detta skall ske i en proposition om vuxenutbildning i slutet av innevarande kalenderår. Förslaget om ett virtuellt universitet till vilket flera olika lärosäten bidrar tangerar systemet för högskolans styrning. En särskild utredare arbetar nu med styrningen (dir. 1999:70). Utredningen skall slutföras . bör enligt utskottets uppfattning inte föregripa pågående utredning och regeringens beredning av sina förslag. Regeringen gör i propositionen (s. 67) bedömningen att ett för Internetteknik skall etableras inom högskolesektorn med syftet främst att bedriva forskning och utveckling inom Internetområdet. Centrumet bör enligt regeringen etableras i anslutning till den IT-satsning som Kungl. Tekniska högskolan (KTH) påbörjat i . För ändamålet avsätts sammanlagt . I motion 1999/2000:T21 (v) framförs kritik mot regeringen för att den i alltför hög grad fokuserar intresset på KTH:s satsning i . Det finns enligt motionärerna starka skäl för en investering i utbildning och kompetensspridning även utanför . Det kan ske genom en satsning på ett kompetenskonsortium som förutom KTH består av /, , och - alla lärosäten vilka har en väl dokumenterad kvalificerad forskning och avknoppning på IT-området. Genom en sådan satsning skulle man få en jämnare geografisk kompetensspridning utan att tumma på kvalitetsbegreppet, menar motionärerna. Satsningen bör omfatta både forskarutbildning inom IT-området och en utökning av antalet grundutbildningsplatser inom området byggande och drift av stora IP-nät (IP=Internet Protocol). U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrka yrkandet om tillkännagivande. Utskottet konstaterar att det här gäller ett område som börjar spela en allt större roll. Etablerandet av ett för Internetteknik är därför viktigt. Regeringen uttalar i propositionen (s. 65) uppfattningen att utbildningen i nätbyggande och IP-teknik inom högskolan ännu inte är av tillräcklig omfattning och att högskolorna även fortsättningsvis bör beakta detta i dimensioneringen av denna utbildning. Detta gäller således inte enbart KTH i . När det gäller satsning på forskning och forskarutbildning inom området har enligt utskottets uppfattning inte underlag för att göra någon annan bedömning än regeringen har gjort. I tre andra motioner föreslås tillkännagivanden om behovet av mer forskning inom vissa områden med anknytning till IT. anser enligt motion 1999/2000:T24 att regeringen bör överväga att inrätta ett särskilt forskningsprogram med inriktning mot pedagogisk kompetens och användning av modern (yrk. 12 i denna del). Motion 1999/2000:T702 (fp) tar upp radiostrålningen från mobiltelefoner. Motionären menar att vi har för lite kunskap om dessa telefoners hälsorisker. Den ökade användningen av mobiltelefoner gör det angeläget att snabbt få fram underlag för att bedöma om gränsvärdena behöver skärpas (yrk. Även i motion 1999/2000:T706 (mp) tas strålningen från mobiltelefoner upp och motionären vill ha mer forskning om radiofrekventa fält (yrk. Hon påtalar också att det runt omkring oss i luften nu finns en mängd olika elektriska fält som interagerar med varandra. Forskning om hur dessa elektriska fält interagerar i luften och hur detta eventuellt påverkar människor djur behöver påbörjas, anser motionären (yrk. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. En proposition om myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering är just nu under behandling i (prop. 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering). Enligt regeringens förslag där skall det inrättas bl.a. två områdesinriktade forskningsråd - ett för sociala frågor och arbetsliv och ett för miljö, lantbruk och samhällsplanering - samt vidare en som skall initiera och finansiera behovsstyrd forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet och en hållbar tillväxt. I början av nästa kommer regeringen att lägga fram en forskningspolitisk proposition. Som förberedelse inför denna har alla myndigheter som på något sätt berörs av forskning fått lämna in s.k. forskningsstrategier eller kunskapsstrategier. Med detta samlade underlag avser regeringen att göra sina bedömningar och prioriteringar och redovisa dessa för i forskningspropositionen. Utskottet anser att bör avstå från att göra uttalanden om enstaka forskningsområden fristående från behandlingen av regeringens forskningspropositioner.