yttr · GN05AU1y · 2000-01-01 00:00:00 — Det gäller exempelvis verksamhet av den karaktär som bedrivs av under benämningen Unga handikappade och genom arbetsförmedlingens samverkan med högstadier och gymnasier när det gäller yrkesvägledning och praktik för unga funktionshindrade. Många ungdomar får sin första erfarenhet av förvärvsarbete genom arbete på ferier. Det är därför positivt att regeringen senast under medgivit att AMS får använda medel från anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att skapa feriearbete för gymnasieungdomar. Totalt har under innevarande budgetår avsatts för detta ändamål. Enligt de riktlinjer som gick ut från AMS till länsarbetsnämnderna skall stödet användas till feriearbeten som annars inte skulle komma till stånd och som inte finns på den ordinarie arbetsmarknaden. Det skall finnas möjlighet att anordna feriearbete i form av kombinationer av utbildning och praktik eller enbart utbildning. Stödet skall användas för feriearbeten inom flaskhalsområden, exempelvis vård och omsorg. Feriearbetena skall ha ett jämställdhetsperspektiv. Genom en liknande satsning fick ca 35 000 ungdomar möjlighet till feriearbete. Uppgifter från arbetskraftsundersökningarna () visar att andelen tillfälligt anställda bland unga kvinnor har ökat markant . I har andelen ökat från . Bland unga män är andelen tillfälligt anställda betydligt lägre än bland unga kvinnor. Andelen har dessutom i stort sett varit oförändrad (33 respektive ). Det finns enligt utskottets uppfattning anledning att noga följa utvecklingen när det gäller unga kvinnors anknytning till arbetsmarknaden. Åtgärder för att främja företagande Arbetet med att göra det lättare att starta och driva företag måste fortgå. Regeringen har intensifierat arbetet med att identifiera och lösa sådana problem som särskilt de små företagen upplever. Här kan exempelvis nämnas att åtgärder vidtagits för att bereda anställda möjlighet till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet, att öka kvinnornas andel av företagarna och att främja invandrares respektive unga människors företagande. Vidare har åtgärder vidtagits för att öka tillgången på riskkapital och för att förbättra skattevillkor för små och medelstora företag liksom vid nyföretagande. Arbetsmarknadsprogram i form av starta-eget-bidrag står givetvis öppna också för ungdomar som har denna intresseinriktning och som bedöms ha förutsättningar för detta. Inom ramen för Europeiska socialfondens mål 3-projekt respektive projekt med finansiering från gemenskapsinitiativet Employment har nya metoder utvecklats för att förbereda start av eget företag och för nätverksbyggande i syfte att stötta blivande och nya företagare. Likaså har utbildning i kooperativt företagande ägt rum. Utskottet vill här knyta an till vad som sägs i propositionen om vikten av att sprida goda exempel och peka på att den utvärderingsgrupp som tillsatts av övervakningskommittén för mål 3 sammanställt "Projekt att lära av" som bl.a. innefattar ett antal projekt under samlingsnamnen entreprenörskap, nya nischer, växthus/företagsvagga liksom tillvaratagande av invandrares kunskaper för export. Utskottet vill starkt betona betydelsen av fortsatta åtgärder för att motverka könsuppdelning på arbetsmarknaden. Av förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (1987:405) framgår att arbetsmarknadsmyndigheterna har i uppdrag att verka för kvinnors och mäns rätt till arbete på lika villkor och att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad. Vidare anges det i regleringsbrev för att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall användas så att de tillsammans med anvisningen av lämpliga sökande till de lediga platserna medverkar till att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden. AMS har under tilldelats särskilda medel för projektverksamhet med detta syfte samt för jämställdhetsutbildning för den egna personalen. Anslaget för detta ändmål uppgår till . Inom ett av huvudområdena för den s.k. brytverksamheten är syftet att öka teknikintresset hos kvinnor. Projekten, som bedrivs i sju län, innefattar dels en vägledningskurs, dels praktik. Målgruppen är framför allt unga kvinnor i åldern . Inom ett annat huvudområde bedrivs i flera län försöksverksamhet för att rekrytera unga arbetslösa män till grundskollärarutbildning vid lärarhögskola. Genom att delta i en ettårig preparandutbildning garanteras deltagaren utbildningsplats vid . Andra huvudområden för brytprojekten avser bl.a. tillämpning av s.k. mainstreaming vid arbetsförmedlingar och , könsperspektiv i arbetsvägledningen samt rekrytering av fler män till . När det gäller motionsyrkanden om lönebildningen kan utskottet konstatera att regeringen i vårpropositionen (prop. 1998/99:100) redovisade att den avser att lägga fram en proposition om regelverket för lönebildningen. Beredningsarbetet pågår således i . Också när det gäller arbetslöshetsförsäkringen bereds frågan om eventuella förändringar i efter att två olika utredningar har lagt fram förslag om förändringar (DELTA Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning, SOU 1999:27, respektive Indexering av högsta och lägsta dagpenningnivå i arbetslöshetsförsäkringen, Ds 1999:10). En arbetsgrupp har tillsatts inom med uppgift att se över regeltillämpningen m.m. inom försäkringen. Översynen skall ta sikte på att förbättra försäkringens samverkan med arbetsmarknadspolitiken i övrigt. Uppdraget skall redovisas under innevarande månad. har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om regelförenklingar på arbetsmarknadspolitikens område. Här kan erinras om utskottets uttalande i betänkande 1998/99:AU1. Där välkomnade utskottet visserligen de förenklingar som hade föreslagits i budgetpropositionen men betonade att ytterligare ansträngningar måste göras för att tillskapa ett regelverk som är lätt att överblicka och tillämpa som det ger god effektivitet i insatserna. Också när det gäller frågan om förändringar i arbetsrätten vill utskottet hänvisa till sitt uttalande i betänkande 1998/99:AU1 där utskottet gjorde bedömningen att det är angeläget att samla erfarenheter av de nya arbetsrättsliga reglerna rörande bl.a. överenskommen visstidsanställning innan några ytterligare regeländringar övervägs. delar regeringens uppfattning när det gäller vilka ungdomsfrågor som bör koncentrera sina insatser på inom EU. Som också framhålls i handlingsplan för sysselsättning kan åtgärderna mot ungdomsarbetslöshet sammanfattas på följande sätt: Ungdomar ges en grundläggande skolutbildning av god kvalitet. Arbetslösa ungdomar bistås med aktiva arbetsförmedlingsinsatser. Arbetslösa ungdomar mellan ges förbättrade möjligheter på den lokala arbetsmarknaden genom det kommunala programmet för ungdomar. Ungdomar mellan ges en aktiverande och utvecklande insats på heltid. När det gäller arbetsmiljön i skolan liksom elevinflytande över skolans arbetsmiljö som tas upp i ett par motioner vill utskottet peka på att en parlamentariskt sammansatt kommitté har tillsatts för att göra en översyn av skollagen, m.m. (dir. 1999:15). I kommitténs uppdrag ingår att göra en översyn, och vid behov föreslå förändringar av regler för att stärka barns, ungdomars och vuxnas säkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten, särskilt avseende bl.a. arbetsmiljölagstiftningen. Även frågor kring kränkande behandling skall ingå i utredningsarbetet. Kommitténs arbete skall vara slutfört . Utskottet kan mot denna bakgrund konstatera att de frågor som tas upp i motionerna är uppmärksammade och att förslag i flera fall bereds i . Med det anförda förordar utskottet sammanfattningsvis att regeringens förslag till mål för den nationella ungdomspolitiken tillstyrks (punkt 1) samt att motionerna Kr30 yrkandena 3 och 10 (kd), Kr31 yrkandena 3-5 (m), Kr32 yrkande 5 (c), Kr33 yrkandena 1-3 (fp) och Kr35 yrkande 2 (fp) avstyrks. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anser att utskottets ställningstagande bort ha följande lydelse: Utskottet anser inte att någon särskild ungdomspolitik är nödvändig utan att generella åtgärder behövs för att minska ungdomsarbetslösheten och arbetslösheten i övrigt. Kampen mot ungdomsarbetslöshet bör ha högsta prioritet. Såväl ungdomsarbetslösheten som annan arbetslöshet har sin grund i ett dåligt företagsklimat. Därför måste en rad åtgärder vidtas för att förbättra villkoren för företagande. Arbetsmarknadslagarna måste moderniseras. Utgångspunkten skall vara att reglerna på arbetsmarknaden medger individualisering och att arbetets rättigheter skall tillfalla den enskilde och inte organisationerna på arbetsmarknaden. Grundläggande rättigheter skall regleras i lag, men därutöver skall den enskilde kunna bestämma över sin arbetstid och förhandla om sin lön. En mer flexibel lönesättning medverkar till att fler unga kan erbjudas meningsfulla arbeten. Turordningsreglerna utgör fortfarande ett problem för ungdomarna på arbetsmarknaden. Utskottet förordar en reformering av arbetslöshetsförsäkringen. Incitamentet att arbeta måste stärkas. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring som skyddar den arbetslöse mot inkomstbortfall han eller hon söker nytt arbete eller omskolar sig. Försäkringen bör utformas så att den uppmuntrar arbetslösa att även ta deltidsarbete och korttidsanställningar. Effektiviteten i arbetsmarknadspolitiken måste förbättras. En av huvuduppgifterna skall vara att bidra till ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Insatserna bör koncentreras på två åtgärder. För det första bör alla arbetslösa ungdomar mellan erbjudas lärlingsutbildning. Systemet med lärlingsutbildning bör utformas i samarbete med företagen och erbjudas alla ungdomar efter 100 dagars arbetslöshet. För det andra bör arbetsmarknadsutbildningen inriktas på definierade kompletteringar av arbetslösas kompetens. Här ingår också stöd till arbetshandikappade. Utskottet förordar att vad som här anförts ges regeringen till känna och att motion Kr31 yrkandena 3-5 (m) tillstryks. och (båda kd) anser att utskottets ställningstagande från det stycke under rubriken som börjar med "Enligt ett av" bort ha följande lydelse: Socialdemokraterna utlovade i samband med val att ungdomars arbetslöshet skulle få omfatta . , först , är detta löfte på väg att infrias. Utvecklingsgarantin bör ses som komplement till andra åtgärder och inte, vilket verkar vara fallet, som en dominerande åtgärd för att minska långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Det finns enligt utskottets uppfattning starka skäl att göra en betydligt bredare och mer offensiv satsning för att skapa riktiga arbeten för ungdomar. Ett modernt lärlingssystem, skattelättnader inom tjänstesektorn, flexiblare lönesättning samt en modern och anpassningsbar arbetsrätt underlättar för ungdomar att få fotfäste på arbetsmarknaden och skapar en stor mängd ordinarie arbetstillfällen. En samlad arbetsmarknads- och näringspolitik bör utformas där ungdomars intresse och engagemang kan tas till vara och där de uppmuntras att starta egna företag. Skolan kan spela en viktig roll för att ge eleverna förståelse för företagandets roll och betydelse i samhället. Vidare anser utskottet att arbetsmarknadspolitiken i ökad utsträckning bör uppmuntra till eget företagande. Vad som här anförts bör enligt utskottet ges regeringen till känna. Motion Kr30 yrkandena 3 och 10 (kd) tillstyrks därmed. () anser att utskottets ställningstagande under rubriken och regelsystem som börjar med "har vid" och slutar med "effektivitet i insatserna" bort ha följande lydelse: Möjligheten att försörja sig genom eget arbete utgör grund för den egna tryggheten. Det är därför oroväckande att stora ungdomsgrupper fortfarande har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Det finns enligt utskottet skäl att misstänka ett samband mellan utformningen av regelverken på arbetsmarknaden och ungdomars svårigheter att få arbete. Utskottet anser därför att regeringen bör initiera en översyn av arbetsmarknadens regelverk i syfte att underlätta för ungdomar att få fotfäste på arbetsmarknaden. Utskottet förordar att detta ges regeringen till känna och att motion Kr32 yrkande 5 (c) tillstyrks. () anser att utskottets ställningstagande bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning måste politiken utformas så att den gynnar företagsklimatet, ger nya arbeten och leder till att ungdomar kommer in på arbetsmarknaden. Arbetsrätten behöver revideras till följd av nya arbetsformer i det postindustriella samhället. Utskottet anser i likhet med företrädare för flera partier att en modern och flexibel lärlingsutbildning bör utformas där ansvaret delas mellan skolan och näringslivet. Förslagsvis kan lärlingsutbildningen omfatta , dock med möjlighet till varierande längd. Eleverna bör tillbringa en del av tiden i skolan och en del i arbetslivet. Här bör en anpassning ske bl.a. till elevernas behov. Det finns klara fördelar med ett ersättningssystem liknande det som tillämpas i . Lärlingsutbildningen bör avslutas med gesällprov och leda till ett yrkesdiplom eller en yrkesexamen. Det råder fortfarande stora skillnader i unga mäns och unga kvinnors utbildningsval. Detta medför att arbetslivet kommer att förbli könssegregerat . Utskottet finner det angeläget med ytterligare åtgärder för att bryta könsbundna mönster i yrkesval. Detta bör ske genom attitydpåverkan och stimulans. Arbetsmiljön i skolan måste enligt utskottet ägnas ökad uppmärksamhet. Det gäller både den fysiska miljön, såsom exempelvis dålig ventilation och olämpliga byggnadsmaterial, och den psykosociala miljön, exempelvis mobbning och våld. Det är enligt utskottets uppfattning rimligt att elevernas inflytande över arbetsmiljön i skolan stärks. Utskottet förordar att vad som här anförts bör ges regeringen till känna och att motionerna Kr33 yrkandena 1-3 (fp) och Kr35 yrkande 2 (fp) tillstryks. och (båda kd) anför: anser att ett rätt uppbyggt lärlingssystem kan minska svårigheterna dels för företag att hitta medarbetare med lämplig utbildning, dels för ungdomar att finna ett arbete. Ett modernt lärlingssystem bör enligt vår uppfattning kännetecknas bl.a. av att utbildningen sker i nära samarbete med det lokala näringslivet. Vi anser att en ny gymnasial lärlingsutbildning bör utformas som ett eget program inom gymnasieskolans ram. Det är angeläget att utbildningen får en flexibel utformning med få centrala regler, att den ger en gedigen yrkesutbildning och att den är nära knuten till det lokala näringslivet. Praktik bör varvas med teori redan från första terminen. Eleverna skall själva kunna välja om de teoretiska studierna skall vara högskoleförberedande. finns det också behov av lärlingsutbildning som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Även denna form av lärlingsutbildning skall ge gedigen yrkeskompetens och utformas i nära samarbete med det lokala näringslivet. Utbildningen som mestadels bör vara förlagd till ett företag skall leda till arbete, antingen genom anställning eller genom start av eget företag. Allmänt om ungdomars etablering på arbetsmarknaden 1 Arbetsmarknaden och ungdomarna, (m) 13 Arbetsmarknaden och ungdomarna, (kd) 14 Arbetsmarknaden och ungdomarna, (c) 15 Arbetsmarknaden och ungdomarna, (fp) 15 Särskilt yttrande, (kd) 16