yttr · GN05NU4y · 2000-01-01 00:00:00 — Ny organisation för forskningsfinansiering 1999/2000 NU4y Till utbildningsutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:81 om forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering jämte motioner. yttrar sig i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde, dvs. i första hand frågor om tillämpad forskning och om en ny myndighet för forskning och utveckling (). har i ärendet mottagit en skrivelse från . Den nämnda propositionen om en ny organisation för forskningsfinansiering är ett led i en större förnyelse av det svenska forsknings-, närings- och innovationspolitiska systemet. Ett annat led återfinns i proposition 1999/2000:71 om vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken, vilken behandlas av näringsutskottet (bet. 1999/2000:NU17). Den senare propositionen omfattar förslag för att väva samman flera politikområden som är viktiga för närings-, innovations- och regionalpolitiken. Bland annat föreslås inrättande av en ny myndighet för företagsutveckling som skall svara för uppgifter som handhas av () och . Vidare skall enligt förslaget inrättas en myndighet med uppgift att svara för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar inom närings-, innovations- och regionalpolitiska området. tillstyrker berörda förslag i den nu aktuella propositionen och avstyrker motsvarande motionsyrkanden. En avvikande mening (m, kd, c) och ett särskilt yttrande (mp) har avgivits. I proposition 1999/2000:81 föreslås bl.a. att godkänner riktlinjer för en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering. De motioner som väckts med anledning av propositionen och som behandlas här är följande: 1999/2000:Ub25 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att avslår propositionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en myndighet för teknisk och industrirelaterad forskning. 1999/2000:Ub26 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att med avslag på regeringens proposition 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering begär att regeringen återkommer med ett nytt förslag till organisation för forskningsfinansiering. 1999/2000:Ub27 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att - med avslag på propositionen - som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett brett samråd inför den fortsatta beredningen av forskningspolitiken. 1999/2000:Ub28 av m.fl. (kd) vari yrkas att med avslag på proposition 1999/2000:81 hos regeringen begär förslag enligt de principer om en helhetslösning för finansiering av forskningen som presenterats i motionen. Regeringen lämnar i propositionen förslag till en ny myndighetsstruktur för forskningsfinansiering. Enligt förslaget skall tre nya forskningsråd och en ny myndighet för finansiering av forskning och utveckling inrättas. Ett av de nya forskningsråden är , vars främsta uppgift enligt förslaget blir att ge stöd till grundläggande forskning inom samtliga vetenskapsområden. förs de ansvarsområden som handhas av , , , och . skall dessa myndigheter avvecklas. Enligt regeringen bör det inom finnas ämnesråd inom humaniora-samhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikvetenskap som får ansvar för beslut om medelsfördelning. Vidare föreslås ett områdesinriktat forskningsråd för sociala frågor och arbetsliv, vilket skall överta de uppgifter som handhas av samt delar av ansvarsområdet för . Till följd av detta skall de två nämnda råden avvecklas. Ett områdesinriktat forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplanering skall också inrättas. som Skogs- och jordbrukets forskningsråd och avvecklas skall deras ansvarsområden övertas av det nya forskningsrådet. Detta skall även svara för delar av Statens naturvårdsverks uppgifter inom forskningsområdet. Regeringen föreslår vidare att en inrättas för behovsstyrd forskning och utvecklingsarbete. Myndighetens uppgifter m.m. kommer att beskrivas i det följande. Slutligen föreslås att ett inrättas med uppgift att verka för en dialog och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänheten och andra som direkt eller indirekt berörs av forskningen. Enligt regeringen bör en organisationskommitté inrättas med uppgift att förbereda och genomföra bildandet av de nya myndigheterna, vilka bör kunna påbörja sin verksamhet . Enligt regeringens bedömning bör en myndighet inrättas - under - med uppgift att initiera och finansiera behovsstyrd forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. Skälet är att framtidens samhälle ställer större och delvis nya krav på förmågan till innovationer. Innovationsfrågorna, som berör många olika politikområden, ställer krav på ett fördjupat samarbete också över ämnes- och sektorsgränserna. En effektiv näringspolitik ställer också krav på att det finns möjligheter till koncentration inom särskilt viktiga områden. De snabba förändringarna i omvärlden skapar vidare ett ökat behov av flexibilitet. Den nya myndigheten kommer i stora drag att överta de ansvarsområden som handhas av Kommunikationsforskningsberedningen och de FoU-finansierande delarna av . Till följd härav avvecklas nämnda forskningsberedning. Enligt regeringen blir det en högst angelägen uppgift för den nya myndigheten att utveckla och fokusera på insatser inom IT-området. De delar av verksamheten vid som rör FoU inom arbetslivet med ett innovationsperspektiv och som syftar till en hållbar tillväxt skall enligt förslaget föras till den nya , medan övriga delar som nämnts skall föras till det föreslagna forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv. föreslås inte ingå i , eftersom FoU-arbetet inom denna myndighet utgör ett viktigt underlag för och stöd i myndighetens arbete. Inte heller Rymdstyrelsen berörs av föreliggande förslag. Enligt regeringen innebär skapandet av en effektiviseringar genom att kontakter gentemot forskare och avnämare förenklas. Bland annat minskar antalet aktörer för samfinansiering. Bildandet av en stor aktör kan vidare förbättra förutsättningar att påverka EU-arbetets inriktning inom för viktiga forskningsområden, t.ex. IT-området. Verksamheten skall enligt regeringens förslag omfatta stöd till FoU inom bl.a. teknik, transporter, kommunikation, arbetsliv och arbetsmarknad liksom uppgiften att verka för att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter och processer m.m. Viktiga forskningsområden är bl.a. trafiksäkerhet, ledarskap och lärande, arbetsorganisation samt områden som är länkade till hållbar utveckling och tillväxt. Ansvarsfördelningen mellan och för sociala frågor och arbetsliv bör dock preciseras av den organisationskommitté som skall tillsättas. När det gäller livsmedelsforskningen respektive den skogliga och skogsindustriella forskningen bör principen vara att det berörda forskningsrådet tar ansvar för forskningen för kedjan från råvara till initial förädling, medan fokuserar på vidareförädlingen. Följande huvudsakliga ansvarsområden föreslås för den nya myndigheten: finansiering av forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet, som svarar mot behovet i såväl näringslivet som andra delar av samhället, utveckling av samarbetet mellan högskolan, industriforskningsinstituten och näringslivet, stöd till små och medelstora företags kunskapsförsörjning, stimulans av visst ökat svenskt deltagande inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling, utvärdering av processen Teknisk Framsyn, utveckling av ett FoU-program inom IT-området, utveckling av industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet. En viktig uppgift för myndigheten blir att säkra den inomvetenskapliga kvaliteten samt relevansen av den forskning och utveckling som finansieras. Vidare bör enligt regeringen verka för att genusperspektivet får genomslag i verksamheten. I partimotion 1999/2000:Ub25 (m) yrkas att propositionen avslås av . Enligt motionärerna utgör propositionen snarare ett organisationsschema än en injektion för mer kunskap. Regeringens planering är felvänd, hävdas det i motionen, eftersom regeringen väljer att först lägga fast en organisation som sedan får tas som en given utgångspunkt för eventuella strategier och resurser. Den mer tillämpade tekniska forskningen bör enligt motionärerna sammanföras i en ny myndighet. Regeringens förslag att inrätta en ny myndighet för forskning och utveckling är rätt tänkt men lider av vissa brister, anser motionärerna. De menar att den nya myndigheten för teknisk och industrirelaterad forskning bör ha flera uppgifter. I första hand bör myndigheten ha ansvar för den forskningsfinansiering som framför allt administreras av , och Kommunikationsforskningsberedningen. Eventuellt bör myndigheten också tilldelas ansvaret för statens finansiering av verksamheten inom de s.k. industriforskningsinstituten. Stöd till nya teknikområden, t.ex. informationsteknik, bör uppmärksammas och myndigheten bör ges i uppdrag att föra grundforskningens resultat vidare till exploaterbara resultat. Enligt motionärerna bör myndigheten tillföras motsvarande resurser som hanteras av Kommunikationsforskningsberedningen och av i fråga om forskning samt vissa forskningsmedel från , , , och vissa energiforskningsmedel som inte är relaterade till övriga uppgifter. Även i motion 1999/2000:Ub28 (kd) yrkas avslag på propositionen. När det gäller de konkreta förslagen om en ny myndighetsstruktur för forskningsfinansiering välkomnas visserligen intentionerna i propositionen. Till svagheterna i propositionen hör emellertid enligt motionärerna att regeringen borde tagit ett vidare grepp och arbetat på att få en bred politisk förankring När det gäller delar motionärerna regeringens syn på behovet av forskningsstöd, men invänder att en genomgripande utvärdering av hela den förda näringspolitiken måste göras innan tar ställning till hur en eventuell ny organisation skall utformas. Det saknas ett helhetsgrepp som utgår från företagens perspektiv och behov, framhålls det i motionen. I motion 1999/2000:Ub27 (c) avstyrks regeringens förslag om en ny myndighetsorganisation. En långsiktig forskningspolitik kräver en helhetssyn, vilket leder till att organisationsförändringar och fördelningen av resurser måste ses tillsammans, argumenterar motionärerna. Eftersom finansieringen är oklar i regeringens förslag avstyrks propositionen. Vidare framför motionärerna att den fortsatta beredningen inte bör ske internt inom utan regeringen bör bjuda in såväl de politiska partierna som olika forskningsintressenter inför den fortsatta beredningen av forskningspolitiken. Också i motion 1999/2000:Ub26 (fp) begärs att propositionen skall avslås av och att regeringen skall återkomma med ett nytt förslag till organisation för forskningsfinansiering. Enligt motionärerna beror den svenska forskningens framtid och kvalitet inte i första hand på organisationsförändringar utan på storleken av resurserna och den akademiska friheten. Motionärerna anser att den politiska styrningen borde minska till förmån för den vetenskapliga bedömningsgrunden och framhåller att "regeringens argumentering skjuter över målet". Utan samband med yrkande framgår det att motionärerna är tveksamma till den föreslagna . Den förefaller vara inriktad på teknik och kommunikation, sägs det i motionen, medan till exempel medicin och miljöteknik inte nämns i beskrivningen. Vidare hävdar motionärerna att det i första hand skall vara de enskilda myndigheterna som tar ansvar för och finansierar FoU med inriktning på den egna verksamheten. Enligt beslut vid regeringssammanträdet skall en organisationskommitté tillsättas med uppgift att förbereda de åtgärder som krävs för att , två forskningsråd och en skall kunna inrättas (dir. 2000:33). I kommitténs uppgifter ingår bl.a. att lämna förslag till ekonomiska ramar för de nya myndigheternas verksamhet och till erforderliga författningsändringar och namn på de nya myndigheterna (med undantag av ). Vidare skall ansvarsfördelningen mellan de nya myndigheterna tydliggöras och former för samverkan i det planerade forskningsforumet samt mellan olika forskningsfinansiärer föreslås. Det ingår även i kommitténs uppgifter att besluta om bemanning av de nya myndigheterna och att hålla personal och arbetstagarorganisationer m.fl. underrättade om arbetets gång. skall rapportera förslag om ekonomiska ramar för myndigheternas verksamhet samt föreslå namnen på de tre aktuella myndigheterna. Till skall kommittén rapportera förslag avseende verksamhetsmål, fördelning av ansvar och befogenheter mellan myndigheterna, regleringsbrev, erforderliga författningsändringar och former för samverkan med andra myndigheter. Kommittén skall också vidta de ytterligare åtgärder som behövs för att de nya myndigheterna skall kunna fungera från , bl.a. i fråga om bemanning. En slutrapport skall lämnas . Till organisationskommittén skall knytas fyra arbetsgrupper, en för varje ny myndighet. instämmer i regeringens uppfattning att det bör skapas en ny organisation för forskningsfinansiering som gör det möjligt att kraftsamla på viktiga vetenskapliga områden, främja samarbete mellan forskning och utvecklingsarbete samt förbättra spridningen av information om forskningen och dess resultat. skapas genom en ny en mer effektiv och slagkraftig organisation för den behovsstyrda forskningen till stöd för det svenska innovationssystemet samt för en hållbar utveckling och tillväxt. vill för sin del särskilt poängtera betydelsen av att inrättas under . Genom särskilt förordnande skall chefen för , utbildningsminister , föredra ärenden om samordning av forskning och därmed sammanhängande budgetfrågor i . Bland FoU-myndig-hetens uppgifter är finansiering av FoU-verksamhet som svarar mot näringslivets behov, stärkande av samarbetet mellan högskolan, industriforskningsinstituten och näringslivet, stödjande av små och medelstora företags kunskapsförsörjning m.fl. uppgifter av central betydelse inom näringsutskottets beredningsområden. noterar att regeringen inte lägger fram något förslag om lokalisering av den nya . I detta sammanhang kan nämnas att frågor om lokalisering av statliga myndigheter regelmässigt har ingått i frågeställningarna inom regionalpolitiken, vilken tidigare behandlades av arbetsmarknadsutskottet. övertog näringsutskottet beredningsansvaret för de regionalpolitiska frågorna i . Senast frågan om lokalisering av statliga myndigheter aktualiserades var i samband med utskottets behandling av regeringens skrivelse 1999/2000:33 om utvecklingsprogram för kommuner med anledning av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten (bet. 1999/2000:NU10). I ett enhälligt ställningstagande i det nämnda betänkandet konstaterade näringsutskottet att det föreligger principer för såväl lokaliseringen som beslutshanteringen i sådana ärenden. Dessa principer har som sin mening givit regeringen till känna (bet. 1996/97:AU2). Principerna innebär bl.a. att kan förvänta sig att regeringen underställer lokaliseringsärenden som är av större vikt eller på annat sätt av principiellt intresse för ställningstagande. Självklart föreligger alltid möjligheten för utskott och riksdag att göra bedömningen att man inte vill ta ställning i ett lokaliseringsärende. Detta har också skett i ett antal fall. framhöll i betänkandet att de gällande principerna för loka lisering av statliga myndigheter och för beslutshanteringen i sådana ärenden även fortsättningsvis bör äga giltighet. Beträffande det nu föreliggande förslaget om en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering vill näringsutskottet med hänsyn till såväl personalen som verksamheten framhålla behovet av skyndsamhet i beslutet om lokalisering. Mot bl.a. denna bakgrund har näringsutskottet inget emot att regeringen beslutar i lokaliseringsfrågan. Sammanfattningsvis anser näringsutskottet att propositionen i de delar som näringsutskottet har tagit upp bör bifallas av . Av detta följer att avslagsyrkandena i motionerna 1999/2000:Ub25 (m), 1999/2000:Ub28 (kd), 1999/2000:Ub27 (c) och 1999/2000:Ub26 (fp) i motsvarande delar bör avslås. Som tidigare redovisats föreslås i motion 1999/2000:Ub25 (m) att den mer tillämpade tekniska forskningen skall sammanföras i en ny myndighet, vilken skulle innebära en bredare än den av regeringen föreslagna. Enligt näringsutskottet innebär emellertid regeringens förslag en helhetslösning, vilken näringsutskottet för sin del förordar. Med det sagda avstyrker utskottet det här aktuella motionsyrkandet. I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Per (), (), (), (), (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande bort ha följande lydelse: Enligt näringsutskottets uppfattning är det förslag som regeringen lagt fram i fråga om en ny myndighetsstruktur för forskningsfinansiering ett illa berett förslag på ett område som är så väsentligt för svenskt FoU-arbete. I de här behandlade motionerna 1999/2000:Ub25 (m), 1999/2000:Ub28 (kd), 1999/2000:Ub27 (c) och 1999/2000:Ub26 (fp) pekas på ett antal allvarliga brister i regeringens beslutsunderlag i de delar som näringsutskottet har tagit upp. Bland annat saknas ett helhetsperspektiv där framtiden för den svenska forskningen och utvecklingen sätts i centrum. Regeringsförslaget tycks utgå från en organisationsskiss, vilken fylls med innehåll i stället för den omvända ordningen där statens och näringslivets behov utgör utgångspunkten. Det hade behövts fler och bredare utvärderingar innan en ny organisation kan föreslås. Vidare finner näringsutskottet det svårt att ta ställning till ett förslag där de ekonomiska förutsättningarna och konsekvenserna inte är klarlagda. Om regeringen hade företagit en sedvanlig remissbehandling borde, enligt näringsutskottets uppfattning, vissa av de konstaterade bristerna ha kunnat åtgärdas. anser således att regeringen bör återkomma med en proposition på detta område efter en grundlig analys och efter en bred remiss-omgång. Med hänvisning till vad som sagts anser näringsutskottet att bör avslå den nu aktuella propositionen. Detta innebär att ovan nämnda motioner tillstyrks av utskottet i berörda delar. I den utvärdering som näringsutskottet förordar bör även tas upp förslagen i motion 1999/2000:Ub25 (m) om att den mer tillämpade tekniska forskningen skall sammanföras i en ny myndighet med brett ansvarsområde. () anför: konstaterar att regeringen inte lägger fram något förslag om lokalisering av den nya och har inte något att erinra mot att regeringen beslutar i lokaliseringsfrågan. Det får förutsättas att regeringen i sin diskussion om lokaliseringen av de berörda myndigheterna aktualiserar de gällande principerna för utlokalisering av statliga myndigheter.