yttr · GN05KrU4y · 2000-01-01 00:00:00 — Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken /2000 KrU4y Till socialutskottet har beslutat att bereda kulturutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken jämte eventuella motioner. yttrar sig i det följande över propositionen i vad avser avsnitt 9 Kultur och media jämte motionerna 1999/2000:So32 (m) yrkande 11, So33 (m) yrkandena 8 och 9, So35 (s), So42 (c) yrkandena 6 och 7 och So44 (kd) yrkande 8, väckta med anledning av propositionen. I proposition 1999/2000:79 (avsnitt 6) anför regeringen att det bör införas en tydligare struktur på det handikappolitiska arbetet hos myndigheterna. De myndigheter som har ett sektorsansvar har särskilt stort ansvar för att de nationella mål som föreslås i propositionen för handikappolitiken skall förverkligas. Sektorsmyndigheterna bör ges i uppdrag att utarbeta förslag till uppföljningsbara etappmål för respektive sektor, vilka fastställs av regeringen. Etappmålen bör vara uppfyllda . Till de myndigheter som föreslås ha ett särskilt sektorsansvar för handikappfrågorna hör bl.a. , och . En redogörelse för den nationella handlingsplanens genomförande och de fastställda etappmålen för handikappolitiken bör lämnas till . Därefter bör en redovisning av det fortsatta arbetet lämnas till . Regeringen gör i propositionen (avsnitt 8.9) vidare den bedömningen att kulturella uttrycksformer som teater, litteratur, film, musik och konst kan minska fördomar, påverka attityder och tydliggöra hur personer med funktionshinder bemöts. Statens insatser för ökad tillgänglighet till kultursektorn för funktionshindrade personer bör enligt regeringens bedömning förstärkas (prop. avsnitt 9). Inriktningen bör vara den som förordades i den kulturpolitiska propositionen 1996/97:3). Enligt de av antagna nationella kulturpolitiska målen skall kulturpolitiken bl.a. verka för allas möjlighet till kulturupplevelser och eget skapande. I propositionen framhålls att det statliga stödet är en viktig förutsättning för funktionshindrades möjligheter att ta del av det statliga kulturutbudet. Undersökningar visar att tillgängligheten också ökat . Målet är dock långt ifrån uppfyllt. har på regeringens uppdrag kartlagt situationen på kulturområdet för funktionshindrade personer och utarbetat ett handlingsprogram för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet (Kartläggning och handlingsplan, rapport från 1998:3). Målet för programmet är enligt förslag att förbättra kunskaperna om funktionshindrades behov inom kulturinstitutionerna, stärka samarbete och samverkan mellan kulturområdet och handikappområdet, utveckla nya verksamhetsformer samt utveckla ny teknik och anpassa existerande teknik. fick ett övergripande ansvar för att fullfölja handlingsprogrammet för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet. Rådets anslag förstärktes med för ändamålet (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Regeringen anför i propositionen att ytterligare åtgärder är nödvändiga. Bland annat behövs kraftfullare satsningar när det gäller syntolkning av teaterföreställningar, textning samt syntolkning och uppläsning av textremsan såväl på biograf som på videofilm. Den fysiska tillgängligheten till kulturlokaler är fortfarande i många fall begränsad. Detta gäller i synnerhet sådana lokaler som institutionerna själva inte råder över, exempelvis vid turnéer. Regeringen bedömer också att det är nödvändigt med utbildning inom kulturområdet för personal i omsorgen men också av personal vid kulturin-stitutionerna i bemötandefrågor. En mängd organisationer gör stora insatser med mycket begränsade resurser för att ge funktionshindrade möjligheter till eget skapande. Staten bör öka möjligheterna för sådana organisationer att erhålla årliga verksamhetsbidrag, bl.a. för att utveckla pedagogisk verksamhet för barn och ungdomar och för insatser för ökad tillgänglighet i form av exempelvis bokklubbar i enlighet med tidigare beslut (bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Vidare skulle fria teatergrupper kunna ges möjlighet att ansöka om bidrag för syntolkning. De statliga museerna behöver öka tillgängligheten. Nya utställningsformer bör stödjas och kunskapen om dem spridas bland institutionerna. Informationen om olika kulturevenemang måste också i större utsträckning än göras tillgänglig för funktionshindrade personer. Statens kulturråds bidrag för funktionshindrades deltagande i kulturlivet bör kraftigt förstärkas. Stödet till Talboks- och (TPB) bör förstärkas ytterligare i syfte att fullfölja projektet med att överföra de analoga talböckerna till ny digital standard. Behovet av lättläst litteratur för en yngre publik i åldrarna har påtalats från handikapprörelsen och pedagoger inom skolan. har i liten skala påbörjat en utgivning med lättlästa böcker riktade till ungdomar. I syfte att starta och utveckla en utgivningsverksamhet med litteratur för barn och ungdomar bör få disponera ytterligare medel. I vårbudgeten har regeringen beräknat en förstärkning på sammanlagt (prop. 1999/2000:100 s. 185). I motion So33 (m) påminner motionären om att redan under förra , med bifall till en annan motion av motionären, begärde att regeringen skulle överväga former för finansiering av bokklubben för synskadade och blinda. Enligt motionärens mening framgår det tyvärr inte klart och tydligt av propositionen hur detta skall kunna bli verklighet. bör därför göra ett nytt tillkännagivande i frågan (yrkande 8). anförde i sitt betänkande 1998/99:KrU1 (s. 47) att det är viktigt att synskadade ges möjlighet att använda och utveckla sin förmåga att läsa och skriva punktskrift. Utskottet ansåg att Synskadades Riksförbunds initiativ att stödja bokklubbsverksamheten för punktskriftsläsare är av stort kulturpolitiskt värde. Regeringen borde inför nästa budgetår överväga i vilka former denna verksamhet kunde stödjas genom ett särskilt bidrag. Detta gav - som påpekas i motionen - som sin mening regeringen till känna (rskr. 1998/99:55). När regeringen redovisade för sina åtgärder med anledning av beslut angavs att ärendet var under beredning. Något förslag i frågan lämnades inte i budgetpropositionen . Som utskottet redovisat ovan anger regeringen i den nu aktuella propositionen att insatserna för ökad tillgänglighet skall förstärkas, bl.a. genom stöd till bokklubbar för synskadade i enlighet med tidigare beslut. Utskottet förutsätter självfallet att medel till förstärkt stöd beräknas i budgetpropositionen för . Något förnyat tillkännagivande till regeringen från i frågan bör således inte vara nödvändigt. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att socialutskottet avstyrker motion So33 (m) yrkande 8. I motion So35 (s) anförs att döva har samma självklara behov som andra av ett rikt och levande språk. För dem, som för andra, kan biblioteken vara ett stöd i språkutveckling och kontakt med den rikedom som de samlade bokskatterna utgör. Motionärerna föreslår därför att ett nationellt ansvarsbibliotek för döva inrättas vid länsbiblioteket i . bör få riktade resurser för ändamålet. Motionärerna framhåller att stads- och länsbiblioteken i har utvecklat biblioteksverksamheten för döva och hörselskadade bl.a. mot bakgrund av att riksgymnasier och specialskolor liksom en förskola för döva och hörselskadade finns i staden. Vidare finns många döva och hörselskadade vid och där finns också . I motionen hävdas att många döva och hörselskadade dock känner sig främmande för som bibliotekens personal vet mycket litet om de dövas behov. I motionen efterlyses en mera fullständig analys av de dövas behov av biblioteksservice än vad som framgår av handlingsplan för funktionshindrades deltagande i kulturlivet. Det finns enligt motionen också behov av samordning och metodutveckling för att biblioteken i landet skall nå ut till de döva och hörselskadade. Utskottet delar helt motionärernas uppfattning att litteraturen och biblioteken har en mycket stor roll att spela för att de döva och hörselskadade skall få möjlighet att tillägna sig och utveckla det svenska språket. Det är också viktigt att de genom biblioteken kan få tillgång till videogram på teckenspråket. Utskottet vill påminna om att bibliotekslagen (1996:1596) stadgar att folk- och skolbiblioteken skall ägna särskild uppmärksamhet åt vissa grupper, bl.a. funktionshindrade, genom att erbjuda litteratur i former särskilt anpassade till dessa gruppers behov (8 §). Utskottet påminner också om att TPB har ett övergripande ansvar för att i samverkan med andra bibliotek arbeta för att synskadade och andra handikappade får tillgång till litteratur. Som utskottet redovisat fick ett övergripande ansvar för att fullfölja handlingsprogrammet för funktionshindrades delaktighet i kulturlivet. fick en resursförstärkning. har regeringen i propositionen aviserat att ytterligare förstärkningar av insatserna för de funktionshindrade skall göras. Utskottet förutsätter att i sitt ordinarie uppföljningsarbete och inför sin fördelning av medel till funktionshindrades delaktighet i kulturlivet gör de analyser som behövs dels av resultaten av redan gjorda insatser, dels av de behov som finns bl.a. inom litteratur- och biblioteksområdena. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att socialutskottet avstyrker motion So35 (s). Tillgängligheten hos radio och TV En ny tillståndsperiod för (), () och () inleds . En särskild utredare (dir. 1999:74) lägger fram ett brett underlag inför kommande beredning under parlamentarisk medverkan av de villkor som skall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod. I direktiven för utredaren anges att en utgångspunkt bör vara att radio- och TV-programmens tillgänglighet för funktionshindrade skall öka. I motion So32 (m) anförs att en av de grundläggande förutsättningarna för att funktionshindrade skall ges en reell möjlighet att leva ett så normalt liv som möjligt är en god tillgång till olika slag av hjälpmedel. Synskadade har t.ex. behov av att få texterna i TV tillgängliga genom s.k. talande textremsa, för att inte utestängas från information och kulturella upplevelser (yrkande 11). Teknik för detta finns men trots påpekanden , bl.a. från representanter för Moderata samlingspartiet, har enligt motionen inte något gjorts. Även i motion So33 (m) framhålls att det går att göra textremsan hörbar. Motionären framhåller att kulturutskottet vid ett flertal tillfällen påpekat att en förutsättning för ett förnyat sändningstillstånd bör vara att sådana tjänster införs. I avvaktan på det nya sändningstillståndet och med syfte att pröva tekniken borde SVT redan nu i vissa delar i påbörja försökssändningar med hörbar textremsa (yrkande 9). I motion So42 (c) understryks att likvärdiga möjligheter för alla, även för människor med syn- och hörselnedsättningar, att följa och medverka i den offentliga debatten är en viktig demokratifråga. De bör därför ha tillgång till radio- och TV-sändningar. Den digitala tekniken gör det möjligt att införa nya tjänster och ger möjlighet för synskadade att ta del av textade program genom att texten kan avlyssnas. Likaså bör radiosändningar göras tillgängliga för hörselskadade genom att radiosändningar nedtecknas och läggs ut på Internet. En av förutsättningarna för ett förnyat sändningstillstånd för SVT bör vara att kraven på företagets tillgänglighet för syn- och hörselskadade ökas ytterligare (yrkande 6). Även i motion So44 (kd) betonas att en viktig del i public service-upp-draget är att öka möjligheten till delaktighet för människor med funktionsnedsättning. I motionen sägs att införandet av digital-TV ger nya möjligheter att öka tillgängligheten. Det är viktigt att TV-program som är tillgängliga för synskadade kan börja sändas så snart digitala TV-sändningar kommer i gång. Tillgängligheten skall kunna öka i samma takt som den tekniska utvecklingen ökar, bl.a. skall textremsan kunna göras hörbar (yrkande 8). Utskottet har i sitt betänkande 1999/2000:KrU8 redovisat nu gällande bestämmelser i tillståndsvillkoren för SVT, SR och UR som gäller företagens skyldigheter att beakta funktionshindrades behov. Genom att utnyttja befintlig och ny teknik skall företagen öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del av programmen. I fråga om program om och för funktionshindrade skall de tre företagen sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser av detta slag. Vidare skall de tre företagen enligt bestämmelser i anslagsvillkoren för respektive företag - - lämna en s.k. uppföljningsrapport till och till och TV. Syftet med uppföljningsrapporterna är att skärpa företagens fokus på hur uppdraget uppfylls och att ge statsmakterna ett underlag inför förnyade tillståndsvillkor. (Se prop. 1995/96:161 s. Av anslagsvillkoren framgår även att SVT, SR och UR sinsemellan skall fördela ansvaret för olika slags insatser för funktionshindrade. Eventuella överenskommelser i frågan skall tillställas och . Utskottet har i betänkandet avstyrkt motioner som rör synskadades, hörselskadades och dövas tillgång till SVT:s program. Utskottet har bl.a. redovisat att SVT arbetat på att upprätta en särskild ljudkanal med syntetiskt tal för att göra programutbudet mer tillgängligt för synskadade. Metoden förutsätter att mottagningsutrustning finns hos TV-konsumenten. TV-apparatindustrin har inte något intresse av utveckling av sådan utrustning för de analoga sändningarna. Det förestående teknikskiftet från analoga till digitala sändningar kan emellertid bjuda på nya möjligheter i detta avseende. Utskottet har inhämtat att ett utvecklingsbolag, som ägs av bl.a. , med stöd av SVT arbetar med att utveckla en apparattillsats för att göra textremsan hörbar oberoende av i vilken svenskspråkig TV-kanal den förekommer. I sammanhanget nämnde utskottet att textremsan kan göras hörbar även med annan teknik och att viss försöksverksamhet utanför SVT pågår med uppläsning av textremsan i realtid. Utskottet redovisade även att antalet program med textning för hörselskadade och döva ökat. Som utskottet redovisat ovan framgår det av direktiven för den särskilde utredaren, som arbetar med underlag för besluten om nya sändningstillstånd, att en utgångspunkt i hans arbete bör vara att radio- och TV-programmens tillgänglighet skall öka. Utredaren skall undersöka om det behöver ställas ytterligare krav på programföretagen i detta hänseende och föreslå hur sådana krav i så fall skall utformas. Utskottet har i betänkandet understrukit att en av förutsättningarna för ett förnyat sändningstillstånd för SVT bör vara att kraven på företaget i detta hänseende ökas ytterligare i jämförelse med kraven i nu gällande tillstånd. Utskottet har också förutsatt att utredaren lägger fram ett sådant underlag som gör det möjligt för den parlamentariska beredningsgruppen, som skall bearbeta utredarens förslag, att ange vilka krav som skall kunna ställas på SVT för att synskadade, andra läshandikappade, hörselskadade och döva skall få bättre möjligheter att ta del av SVT:s programutbud under den kommande tillståndsperioden. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att något sådant uttalande som begärs i de nu aktuella fyra motionsyrkandena inte är påkallat, varför socialutskottet bör avstyrka dem. Tillgängligheten hos allmänna samlingslokaler Inledningsvis vill utskottet redovisa att det i propositionen påpekas att konceptet Design för alla fått ökad uppmärksamhet inom arkitektur och formgivning (prop. Huvudbudskapet i konceptet är att produkter som bruksföremål, byggnader, inomhus- och utomhusmiljöer samt IT-produkter och tjänster bör vara tillgängliga och användbara för alla människor så långt detta över huvud taget är möjligt. Regeringen har tidigare för redovisat ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Målen för statens engagemang inom området lades fast. I har inrättats en särskild arbetsgrupp för att driva arbetet med handlingsprogrammet arkitektur, formgivning och design i vilken företrädare för åtta departement, däribland , ingår. Statens engagemang i arkitektur, formgivning och design skall förtydligas när det gäller frågor om tillgänglighet. Konceptet Design för alla bör därför enligt den nu aktuella propositionen genomsyra statens arbete inom arkitektur, formgivning och design. Man bör enligt regeringens bedömning alltid sträva efter lösningar som är tillgängliga för så många som möjligt, inte minst när det gäller byggnader och fysisk miljö. Att göra den generella miljön, individuella åtgärder och särskilda produkter för funktionshindrade estetiskt tilltalande bör vidare ses som en utmaning för arkitekter och formgivare. Enligt motion So42 (c) bör en översyn av handikappanpassningsstödet till föreningsdrivna samlingslokaler göras (yrkande 7). Tillgängliga mötesplatser är en viktig del i insatserna för att funktionshindrade skall ha samma möjligheter som andra att delta i möten och sammankomster. Det finns omkring 3 000 föreningsdrivna möteslokaler. Dessa måste göras tillgängliga för alla. Översynen bör göras mot bakgrund av att de statliga resurserna för ändamålet är otillräckliga. Enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler får bidrag lämnas till köp eller nybyggnad eller till ombyggnad och standardhöjande reparationer som inte är av ringa omfattning. I sådant bidrag kan ingå handikappanpassningsåtgärder. Bidrag får lämnas av bidragsunderlaget. Bidrag kan också lämnas enbart till handikappanpassning utan samband med köp, ombyggnad eller reparationer. Till en sådan handikappanpassning får bidrag lämnas till hela kostnaden, dock högst . Bidrag lämnas till sådana aktiebolag, stiftelser eller föreningar som arbetar utan vinstsyfte och är fristående från en kommun eller kommunala företag. Ansökan om bidrag lämnas in till vars samlingslokaldelegation beslutar om fördelningen av medlen. Anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler uppgick under till . Vid 1998/föreslog regeringen av besparingsskäl att anslaget fr.o.m. skulle upphöra (prop. 1998/99:1, utg.omr. beslöt dock att anvisa för (bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Samma belopp har anvisats av för och preliminärt beräknats av regeringen även för budgetåren 2001 och 2002 (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:KrU1, rskr. 1999/2000:87). För har föreslagit att anslaget skall föras upp med . Utskottet anser att det inte behöver göras en sådan särskild översyn av handikappstödet inom bidraget till allmänna samlingslokaler som begärs i motionen. Det ingår i ordinarie uppföljningsarbete att redovisa resultaten av hittillsvarande bidragsgivning och att vid bidragsgivningen väga behoven av medel till handikappanpassning mot andra medelsbehov inom ramen för anvisade medel. Till frågan om anslagets storlek kommande budgetår får återkomma vid den årliga budgetbehandlingen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att socialutskottet bör avstyrka motion So42 (c) yrkande 7. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (v), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Finansiering av bokklubben för synskadade och blinda , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande under avsnittet Kultursektorns tillgänglighet som börjar med "Som utskottet" och slutar med "yrkande 8" bort ha följande lydelse: Mot bakgrund av att regeringen vare sig i budgetpropositionen för eller i den nu aktuella propositionen har lämnat några konkreta förslag i enlighet med tidigare beslut om statligt stöd till bokklubben bör socialutskottet tillstyrka motion So33 (m) yrkande 8 och föreslå att göra ett nytt tillkännagivande till regeringen i frågan. Synskadades och hörselskadades tillgång till SVT:s program (), (), (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande under avsnittet Tillgängligheten hos radio och TV som börjar med "Utskottet har i betänkandet" och slutar med "avstyrka dem" bort ha följande lydelse: Utskottet vill, liksom reservanterna i reservationerna 5 och 6 till betänkande 1999/2000:KrU8, understryka att en av förutsättningarna för ett förnyat sändningstillstånd för SVT bör vara att kraven på företaget i fråga om programmens tillgänglighet för funktionshindrade ökas ytterligare i jämförelse med kraven i nu gällande tillstånd. Den digitala tekniken gör det möjligt att införa nya tjänster, något som borde kunna förbättra situationen. Den särskilde utredaren bör få tilläggsdirektiv som innebär att han skall lägga fram ett sådant underlag som gör det möjligt för den parlamentariska beredningsgruppen att ange vilka krav som skall kunna ställas på SVT för att såväl synskadade som andra läshandikappade skall få möjlighet att avlyssna textremsan i SVT:s program och för att döva och hörselskadade skall få bättre möjligheter att ta del av SVT:s programutbud under nästa tillståndsperiod. Utredaren bör även beakta den merkostnad som kan uppstå för de funktionshindrade när det gäller utnyttjande av nya tjänster som den digitala tekniken möjliggör. bör föreslå att med anledning av motionerna som sin mening ge regeringen till känna vad kulturutskottet anfört. Översyn av handikappanpassningsstödet till föreningsdrivna samlingslokaler () anser att den del av utskottets yttrande under avsnittet Tillgängligheten hos allmänna samlingslokaler som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att en sådan översyn av handikappanpassningsstödet inom bidraget till allmänna samlingslokaler som begärs i motion So42 (c) är väl motiverad. De nuvarande knappa resurserna under anslaget gör att insatserna för att göra de föreningsdrivna lokalerna tillgängliga för funktionshindrade är helt otillräckliga. Som anförs i motion So42 (c) bör de funktionshindrade ha samma möjligheter som andra att delta i möten och sammankomster. Detta är en viktig demokratifråga. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att socialutskottet tillstyrker motion So42 (c) yrkande 7 och föreslår att ge regeringen till känna att en översyn ur handikappsynpunkt bör göras av stödet till allmänna samlingslokaler. Översyn av handikappanpassningsstödet till föreningsdrivna samlingslokaler och (båda kd) anför: Vi vill påminna om att i motion 1999/2000:Kr313 yrkande 40 föreslog att öka anslaget till Bidrag till allmänna samlingslokaler för med till . Tyvärr avslog yrkandet (bet. 1999/2000:KrU1). Tillgängligheten hos radio och Tillgängligheten hos allmänna samlingslokaler 6 Finansiering av bokklubben för synskadade och blinda, (m) 8 Synskadades och hörselskadades tillgång till SVT:s program, (m, kd, c, fp) 8 Översyn av handikappanpassningsstödet till föreningsdrivna samlingslokaler, (c) 8 Översyn av handikappanpassningsstödet till föreningsdrivna samlingslokaler, (kd) 9