yttr · GN05NU6y · 2000-01-01 00:00:00 — Ekonomisk vårproposition 1999/2000 NU6y Till finansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) jämte motioner i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. behandlar förslagen på tilläggsbudget i ett separat yttrande, 1999/2000:NU7y. tillstyrker propositionen i berörd del och avstyrker samtliga här aktuella motionsyrkanden. I yttrandet finns 12 avvikande meningar (m; kd; c; fp). behandlar i detta yttrande följande förslag till riksdagsbeslut: (delvis) att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 7.1 som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.1). De motioner som behandlas här är följande: 1999/2000:Fi12 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att (delvis) godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen om riktlinje för budgetarbetet, 11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om privatisering av statlig egendom (kapitel 6.2), (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om företagande och nya arbetstillfällen (kapitel 6.2). 1999/2000:Fi13 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandena att (delvis) godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 9.1 som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 9), (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om företagande och nya arbetstillfällen. 1999/2000:Fi14 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandena att (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om goda villkor för företagandet, (delvis) godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområdena 1-27 som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad i motionen anförts. 1999/2000:Fi15 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena att (delvis) godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som redovisas i motionen som riktlinjer för regeringens budgetarbete (tabell A), 14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenklingar och avregleringar för företagande. 1999/2000:Fi47 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utrymme inom utgiftsområde 24 för verksamheter av det slag som anges i motionen. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika regionalpolitiska utvecklingsinsatser och företagsstöd samt medel från . Utgiftsområdet brukar benämnas den "lilla" regionalpolitiken. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav avser anslaget för allmänna regionalpolitiska åtgärder. Sedan blev medlem i EU redovisas återflödet från inom utgiftsområdet. uppgår detta till ca och avser utbetalningar för två programperioder. Europeiska regionala utvecklingsfonden delfinansierar för strukturfonds-programmen inom mål 1 och mål 2 samt gemenskapsinitiativen och i deras helhet. Utgiftsprognosen för uppgår till mer än vad som anvisats enligt statsbudgeten. Till största delen beror avvikelsen på att vissa åtaganden skall täckas av anslagsbehållningar på s.k. äldreanslag samt anslagssparande på anslaget för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Länsstyrelserna i och är utsedda till förvalt-ningsmyndigheter för strukturfondsprogrammen i mål 1-området. Regeringen avser vidare att utse länsstyrelserna i , och till förvaltningsmyndigheter och utbetalande myndigheter i mål 2-området och beräknar att överlämna de fyra programdokumenten för mål 2 till . För gemenskapsinitiativet Interreg III A har uppdrag lämnats att arbeta fram programdokument för i stort sett samma områden som , och för har det lämnats en inbjudan till att utarbeta ett programdokument. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 1999:2) som skall lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken. Kommittén skall bl.a. utarbeta en strategi för regional balans. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att återkomma till med anledning av utredningens slutbetänkande. Inom utgiftsområdet avses omfördelas för att inom ramen för ett nationellt IT-infrastrukturprogram bidra till utbyggnad av regionala transportnät som inte kommer till stånd på kommersiella grunder. Regeringen har tillsatt en särskild utredare, kommunalrådet , som bl.a. skall föreslå vilka transportnätsförbindelser som skall prioriteras av regional- och näringspolitiska skäl (dir. 2000:4). har ännu inte godkänt stödformen nedsatta socialavgifter, sägs det vidare. De medel som härigenom tills vidare frigörs skall i stället användas för att på andra sätt förbättra förutsättningarna för näringslivet i främst de områden som haft nedsatta socialavgifter. Förutom att delvis finansiera utbyggnaden av nämnda transportnät avser regeringen att utarbeta ett särskilt program för att främja användningen av modern informationsteknik i företag i dessa områden. Jämfört med de preliminära utgiftsområdesramarna som redovisades i budgetpropositionen för beräknas utgiftsområdet öka med för och med för . Skillnaden förklaras huvudsakligen av att vissa åtgärder behöver vidtagas i kommuner med särskilda omställningsproblem, främst på grund av strukturomvandlingar inom försvarsmakten. Dessutom förstärks arbetet med att stödja projekt inom ramen för regionala och lokala resurscentrum för kvinnor inom främst nationella stödområden och . För att ge stöd för den fortsatta processen med regionala tillväxtavtal beräknas således de regionala och lokala resurscentrumen tillföras . Ramen för utgiftsområdet beräknas till 4 067, 3 204 och . I bilaga redovisas en sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar. I motion 1999/2000:Fi12 (m) föreslås följande utgiftsramar för utgiftsområde 19 : 3 767, 2 674 och , vilket innebär respektive 300, 530 och mindre än regeringens förslag. Den svenska regionalpolitiken har i ett historiskt perspektiv försökt lösa problem genom att styra resurser till utsatta orter, regioner eller till företag i kris, varvid en gemensam nämnare har varit en strävan att eliminera olika komparativa nackdelar i landets olika delar, anför motionärerna. De anser att resultatet har blivit att befintliga näringslivsstrukturer bevarats och inte förmått möta en föränderlig omvärlds krav och att stöden också har snedvridit konkurrensen. Det riktade bidraget med anledning av det försvars politiska beslutet bör minskas och återstoden bör användas till att utveckla lokal företagsamhet för att öka tillväxten, föreslår motionärerna. De menar att den framtida regionalpolitiken måste ha sin utgångspunkt i de förutsättningar som olika regioner har och att det då krävs en regionalpolitik som främjar goda utvecklingsbetingelser i hela . Med minskad politisk styrning och detaljreglering kan det lokala engagemanget och kunnandet bättre tas till vara, säger motionärerna. De menar att det bästa sättet att underlätta en sådan utveckling är att förstärka regionernas konkurrenskraft. För detta krävs bl.a. ändrade lagar, minskad regelbörda, sänkta skatter och förbättrat vägnät. Staten skall inte med olika subventioner konkurrera med de bredbandsaktörer som redan etablerat sig på marknaden, sägs det vidare. Angelägna utbyggnader som inte är kommersiellt möjliga bör i stället komma till stånd genom att staten upphandlar bredbandstjänster. Staten skall stå neutral till teknikvalet och följa marknadens utveckling, anför motionärerna. anser att nedsättningen av socialavgifterna som gällt i stödområde 1 och delar av stödområde 2 bör vara kvar, sägs det i motion 1999/2000:Fi13 (kd). Utgiftsramen ökar till följd av detta med ca . Att EU inte avgjort frågan om stödet är "tillåtet" är inte ett skäl att avskaffa ersättningen, anför motionärerna. avvisar också vissa delar av regeringens IT-satsning som budgeterats på detta utgiftsområde, vilket leder till ett minskat resursbehov. Sammantaget föreslås ramen för utgiftsområdet ökas med , med och med , vilket innebär följande utgiftsramar : 4 357, 3 524 och . Trots att det pågår en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området, hävdar motionärerna. De uppger att ett centralt mål för den kristdemokratiska regionalpolitiken är att skapa förutsättningar för en livskraftig landsbygd med människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur. Regionalpolitiken kan inte ses isolerad, och därför måste den statliga sektorspolitiken ta regionalpolitisk hänsyn, anför motionärerna. De föreslår att regionalpolitiska konsekvensanalyser skall upprättas, innan beslut tas som påtagligt kan komma att förändra förutsättningarna i områden som är beroende av en aktiv regionalpolitik. För landsbygdens utveckling är det också av stor betydelse att samhällsservicen, dvs. utbildning, kultur, samlingslokaler, kommunikationer etc., hålls på en rimlig nivå, säger motionärerna. De anser att en översyn av den nationella stödområdesindelningen borde ingå i den översyn av regionalpolitiken som den regionalpolitiska utredningen skall göra. I motion 1999/2000:Fi14 (c) föreslås att skall avsättas till utgiftsområde 19 för , för och för , vilket innebär utöver regeringens förslag för vartdera året. Regeringen föreslår i propositionen att det skall användas till satsningar på IT-infrastruktur, konstaterar motionärerna, men menar att denna investering bör finansieras inom andra utgiftsområden. Satsningen motsvarar ca , säger motionärerna och anser att dessa medel, plus ytterligare , bör använ das för att skall få tillgång till en större del än av . En översyn bör göras vad gäller utbetalning till projekt finansierade med dessa medel, anför motionärerna - bl.a. bör en ändring ske av den modell som tillämpas och som innebär att medel betalas ut i efterskott. Följande utgiftsramar föreslås i motion 1999/2000:Fi15 (fp) : 3 234, 2 371 och , vilket innebär mindre respektive år än regeringens förslag. Den av regeringen förda regionalpolitiken har inte varit framgångsrik, och är kritiskt mot den, liksom mot delar av EU:s regionalpolitik, anför motionärerna. Företag skall inte drivas med bidrag, det är osunt och ger mycket snart snedvridande effekter. Den regionalpolitik motionärerna förordar innebär en annan prioritering av statens ekonomiska satsningar. De vill dra ned på den selektiva politiken, som huvudsakligen flyttar arbetsplatser från en ort till en annan med statliga bidrag. I stället vill de satsa på högre väganslag, bättre villkor för turismen, sänkt arbetsgivaravgift i hela landet, fortsatt utveckling av de s.k. regionala högskolorna, statliga garantier för att säkra goda IT-kommunikationer också i glesbygd, åtgärder för att säkra ett basutbud av service i hela landet, etc. Utbyggnaden av bredband bör huvudsakligen skötas av det privata näringslivet, anför motionärerna avslutningsvis. har i betänkande 1999/2000:NU14 behandlat olika regionalpolitiska frågor. När det gällde den allmänna inriktningen av regionalpolitiken hänvisade utskottet till att regionalpolitiken berörs av olika utredningsarbeten, som kommer att leda till vidgade kunskaper inom detta område, främst Utredningen om den framtida regionalpolitiken (dir. 1999:2) - reservation (m, kd, c, fp). Den regionalpolitiska utredningen överlämnade ett delbetänkande - Utgångspunkter för 2000-talets regionalpolitik (SOU 2000: 36). I delbetänkandet sammanfattas analyser av bl.a. samband mellan demografiska förändringar, sysselsättning och ekonomisk tillväxt och diskuteras utgångspunkter och övergripande mål för en framtida regionalpolitik. har behandlat regeringens skrivelse 1999/2000:33 om utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem, främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten (bet. 1999/2000:NU10) - reservationer (m, kd, fp). Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten för och de nu föreslagna skatteförändringarna. Förslagen om ramar för utgiftsområde 19 är en del av denna överenskommelse och tillstyrks av näringsutskottet. Samtliga motioner som förordar andra ramar avstyrks av utskottet. Utgiftsområdet omfattar verksamheterna energiforskning och energiteknisk utveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt ekonomiskt stöd för eleffektivisering och minskad elanvändning för uppvärmning av bostäder och lokaler. Utgiftsområdet omfattar också åtgärder för energieffektivisering m.m. i bl.a. och , vilket utgör en viktig del av den svenska klimatpolitiken. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till . Inom utgiftsområdet prioriteras uppföljningen av det energipolitiska program som beslutats av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12). Satsningen uppgår till totalt och löper fram t.o.m. . Enligt det energipolitiska beslutet skall den andra reaktorn i ställas av . Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn är att kraftbortfallet kan kompenseras genom minskad elanvändning och ny elproduktion. Regeringen avser att i budgetpropositionen för redovisa sin bedömning av om detta villkor är uppfyllt. I samband med införandet av schablonberäkning på elmarknaden avskaffades systemet med leveranskoncession. En särskild utredare, konkurrensrådet , har tillsatts med uppgift att kartlägga omfattningen av de dåvarande leveranskoncessionärernas långsiktiga kraftanskaffningsavtal samt avtalens utformning och karaktär (dir.1999:89). Utredaren skall bedöma konsekvenserna av dessa avtal och - om så bedöms lämpligt - föreslå generella lösningar och/eller ta upp förhandlingar med berörda parter i syfte att få villkoren justerade. Utredaren skall lämna sitt förslag . Regeringen avser därefter att ta ställning till behovet av ytterligare åtgärder. En annan viktig fråga vad gäller elmarknadens funktionssätt är tillgången på effektreserver i det svenska elsystemet och behovet av åtgärder för att trygga elförsörjningen vid höglast, sägs det. skall bevaka tillgången på höglastkapacitet i det svenska elsystemet och förmedla relevant information till marknadens aktörer. skall också utveckla marknadsinstrument som kan bidra till att säkra tillgången på effekt vid toppbelastning. Resultatet av detta arbete skall rapporteras till regeringen . Därefter avser regeringen att ta ställning till behovet av ytterligare åtgärder. Ett viktigt led i omställningen av energisystemet är att goda ekonomiska förutsättningar skapas för den förnybara elproduktionen. I detta sammanhang spelar vindkraften en nyckelroll, och den kan också bidra till att uppfylla flera av de nationella miljökvalitetsmål som beslutat om. En god handlingsberedskap för en fortsatt vindkraftsutbyggnad är därför av strategisk betydelse. Regeringens bedömning är att planeringsmål för vindkraften kan utgöra ett lämpligt verktyg för att främja en sådan utveckling. Regeringen avser därför att, i enlighet med det förslag som redovisat i sitt slutbetänkande Rätt plats för vindkraft (SOU 1999:75), uppdra åt att redovisa områden med goda förutsättningar för vindkraft. Vidare ingår det i ansvar att ta fram upp gifter om områden av riksintresse för energiproduktion, t.ex. vindkraft. har också föreslagit att en övergripande kartläggning av lokaliseringsförutsättningarna för etablering av vindkraft till havs och i fjällen skall genomföras. Ett programarbete med en sådan inriktning pågår inom . Med detta utredningsarbete som underlag avser regeringen att återkomma till med förslag om ett lämpligt planeringsmål för vindkraften och förslag för att möjliggöra att ett sådant planeringsmål uppfylls. Med nuvarande elpriser är en stor del av den el som produceras med förnybara energikällor inte lönsam. har, efter förslag i budgetpropositionen för , fattat beslut om ett tillfälligt stöd till den småskaliga elproduktionen (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:NU3). Stödet ersatte fr.o.m. det skydd som systemet med leveranskoncession tidigare innebar. Det tillfälliga stödet gäller t.o.m. . Bidraget uppgår till per kWh. Stödet behandlas av . För att bl.a. finna en mer långsiktig lösning vad gäller skyddet för småskalig elproduktion ser en arbetsgrupp över sy-stemet för stöd till elproduktion från förnybara energikällor. Arbetsgruppen skall se över samtliga stödordningar på området och, om det bedöms lämpligt, föreslå ett samlat program. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga eller i budgetpropositionen för . har på regeringens uppdrag utrett frågan om biobränslenas konkurrenskraft vid fjärrvärmeleveranser till industrin. I en rapport föreslog att ett stöd inrättas till biobränslegenererad värme som levereras till industrin. Rapporten är föremål för remissbehandling. Ramen för utgiftsområdet beräknas till 2 262, 2 085 och . I bilaga redovisas en sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar. I motion 1999/2000:Fi12 (m) föreslås följande utgiftsramar för utgiftsområde 21 : 1 233, 1 271 och , vilket innebär respektive 1 029, 814 och mindre än regeringens förslag. Den omfattande satsningen på energiomställningsprogrammet har inte givit avsedd effekt, säger motionärerna. Trots detta har en förtida avveckling av säker och miljövänlig, svensk kärnkraft inletts, vilket fått till följd att koldioxidutsläppen och andra miljöskadliga utsläpp i norra ökat kraftigt, hävdar motionärerna. De menar att målsättningen med energipolitiken bör vara att skapa en väl fungerande avreglerad energimarknad, som bidrar till ökad sysselsättning, god miljö och välfärd. De avvisar såväl den förtida kärnkraftsavvecklingen som den bidragspolitik som de anser att avvecklingen medfört. kan därför, enligt motionärerna, minska sin verksamhet, och bidragen till etanolforskning bör minskas. betonar de vikten av att upprätthålla energiforskningen, såväl inom det här aktuella utgiftsområdet som inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Sammantaget bör utgiftsramen för utgiftsområde 21 för minskas med , för med och för med , anförs det i motion 1999/2000:Fi13 (kd). Beslutet om stängning av första reaktor innebär nya årliga kostnader för staten, säger motionärerna. De anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med att förnybara energislag kan fasas in. Beslutet om kärnkraftsavvecklingen har, enligt deras uppfattning, kommit för tidigt och utan grundläggande konsekvensanalyser - hänsyn har inte tagits till miljöeffekter och effekter på ekonomi och sysselsättning. Dessutom finns inte förnybar elproduktion i den omfattning som krävs för en förnuftig utfasning av kärnkraften, säger motionärerna. Mot den bakgrunden avvisade förslaget om stängning av första reaktor och avtalet för den ekonomiska uppgörelsen mellan staten och kraftbolagen. Den totala finansiella kostnaden för denna stängning kommer att uppgå till ca . Bara innebär stängningen en kostnad på och ; kostnader som uppstår på grund av singeldrift, avställnings- och servicedrift samt kostnader för att kompensera förlusten av framtida kassaflöden till följd av stängningen, anför motionärerna. De anser att kompensation för stängning inte skall utgå. De ökade koldioxidutsläpp som blivit följden av stängningen av första reaktor är ett stort hot mot miljön och ökar riskerna för allvarliga växthuseffekter, påstår motionärerna. De menar därför att satsningar på forskning och utveckling av alternativa energislag är mycket angelägna. Det har dock visat sig att delar av omställningsprogrammet har gett begränsat resultat, och regeringen har därför återigen tvingats dra ned på anslagen och , säger motionärerna. De anser att medlen i första hand skall satsas på energieffektivisering och på att finna metoder att öka el- och värmeproduktion baserad på förnybara energislag. Anslaget för energiforskning kan, enligt motionärerna, minskas med under vart och ett av . står fast vid energiuppgörelsen med Socialdemokraterna och , sägs det i motion 1999/2000:Fi14 (c). Inför det kommande energibeslutet föreslår motionärerna en ökning av den av regeringen angivna ramen med för att garantera ett stöd till omställning av det svenska energisystemet. Inriktningen på det kommande energibeslutet bör vara att eftersträva ett decentraliserat energisystem, baserat på småskalig och förnybar energiproduktion, anför motionärerna. föreslås en ökning av ramen med , avsedda för energiforskningen. Det utökade samarbete med svensk fordons-industri kring utveckling av mer miljövänliga och energieffektiva fordon som ingår i den ram som regeringen förordar är visserligen bra, säger motionärerna, men det får inte gå ut över statens anslag till forskning och utveckling inom energiområdet vid universitet och högskolor. Snabbavvecklingen av framstår allt tydligare som en miljömässig katastrof, anförs det i motion 1999/2000:Fi15 (fp). Sedan det första aggregatet stängdes, har importerat el från fossileldade kraftverk i andra länder, främst , och den svenska staten har indirekt köpt in sig i fyra andra kärnkraftverk i , säger motionärer De menar att växthuseffekten framstår som en miljöpolitisk huvudfråga och att det är helt fel att prioritera en avveckling av kärnkraften till priset av ökade koldioxidutsläpp. Motionärerna hänvisar till motion 1999/2000:N25 (fp), väckt med anledning av propositionen om stängning (prop. 1999/2000:63), där den av regeringen redovisade kostnaden bedömdes vara en kraftig underskattning av den verkliga kostnaden. Det alternativ som motionärerna förordar är att första reaktor startas om, vilket är tekniskt möjligt, och att alla planer på att stänga andra reaktor avbryts. Med utgångspunkt i uppgifterna i den nyssnämnda propositionen kan den statsfinansiella effekten av en sådan politik beräknas till framåt, säger motionärerna. De stöder de flesta av de program som finns för att främja alternativa energikällor och hushållning med energi, men anser att dessa investeringsprogram kan bedrivas i långsammare takt om inte avvecklas så snabbt som regeringen förordar. Följande utgiftsramar föreslås : 822, 824 och , vilket innebär respektive 1 440, 1 261 och mindre än regeringens förslag. I det energipolitiska betänkandet 1999/2000:NU15 behandlades olika energi-politiska frågor. När det gällde riktlinjerna för energipolitiken hänvisade utskottet till energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97: NU12). I reservationer (m, fp; kd; mp) redovisades respektive partiers syn på bl.a. frågan om avvecklingen av kärnkraften. Utskottet har behandlat proposition 1999/2000:63 om godkännande av avtal om ersättning i samband med stängning av , m.m. (bet. 1999/2000:NU11) - reservation (m, kd, fp) med avslag på propositionen. fattade beslut i ärendet . Förslagen om ramar för utgiftsområde 21 är en del av den överenskommelse som ingåtts mellan den socialdemokratiska regeringen, och om den ekonomiska vårpropositionen. Förslagen för detta utgiftsområde baserar sig på den överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, . Med hänvisning till det anförda tillstyrker näringsutskottet de i propositionen framlagda förslagen till ramar för utgiftsområde 21. Samtliga här aktuella motioner avstyrks i berörda delar. Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till , varav ca till näringspolitik, till teknologisk infrastruktur, bl.a. patentfrågor, teknisk provning och kontroll, till konkurrensfrågor, till teknisk forskning och utveckling, till rymdverksamhet, till utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt till konsumentfrågor. Inom utgiftsområdet avsätts resurser för att säkerställa och utveckla tillgången på teknik- och kunskapsöverföring från bl.a. högskolorna till små och medelstora företag.