yttr · GN05SfU8y · 2000-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för utgiftsområdena 10, 11 och 12 1999/2000 SfU8y Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (1999/2000:100), i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 7-39) jämte de motioner som kan komma att väckas, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Vårpropositionen är resultatet av ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . De delar som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag om tilläggsbudget till statsbudgeten för för utgiftsområdena 10, 11 och 12 samt motion Fi38 av m.fl. (m). Tilläggsbudget för utgiftsområdena 10, 11 och 12 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Av propositionen framgår att på grund av den kraftigt ökade sjukfrånvaron har utgifterna för sjukpenning ökat och de medel som har anvisats på statsbudgeten har visat sig vara otillräckliga. finns det ingenting som tyder på att utgifterna kommer att minska . Regeringen anger att de prognoser som ligger till grund för bedömningen av utgiftsutvecklingen för dock är mycket osäkra och att det därför är svårt att förutse huruvida den föreslagna ökningen är tillräcklig eller inte. Regeringen föreslår att anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med och att ramen för utgiftsområde 10 ökas med motsvarande belopp. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom I propositionen anges att betalades delpensionerna från delpensionsfonden. betalas delpensionerna från ett eget anslag. Utbetalning av delpensioner har minskat och skall anslaget avvecklas. Några nya delpensioner kommer inte att beviljas efter 2000. När anslaget beräknades överskattades dock den nedåtgående trenden i volymutvecklingen. Regeringen beräknar nu att utgifterna för kommer att uppgå till varför ytterligare bör tillföras. Regeringen föreslår att anslaget A4 Delpension ökas med och att finansieringen sker genom att anslaget A2 Efterlevandepensioner till vuxna minskas med motsvarande belopp. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Av propositionen framgår att regeringen avser att lämna ett förslag till om ändrade regler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende. Förslaget beräknas kunna träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter . Regeringen aviserade emellertid i budgetpropositionen att detta förslag skulle överlämnas till senast i samband med ekonomiska vårproposition för ikraftträdande och tillämpas för underhållsstöd som avser tid efter . Förslaget skulle då inneburit en besparing med . Det senarelagda ikraftträdandet gör att anslaget behöver utökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget A3 Underhållsstöd ökas med och att ramen för utgiftsområde 12 ökas med motsvarande belopp. I motion Fi38 av m.fl. (m) begärs att ersättningsnivån i sjukförsäkringen skall sänkas till och att ytterligare en karensdag skall införas från . Vidare anser motionärerna att SGI skall beräknas . I motionen yrkas om avslag på regeringens förslag om tilläggsbudget på för vad avser utgiftsområde 10, anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering. Sjukpenningkostnaderna ökade kraftigt , dock från en relativt låg nivå. Ökningen har fortsatt och det finns ingenting som tyder på att utgifterna kommer att minska . Utskottet har tidigare angivit att utvecklingen av sjukpenningkostnaderna inger stark oro och att en ingående analys av de bakomliggande orsakerna måste göras. I yttrande om tilläggsbudget (1999/2000:SfU3y) redovisade utskottet olika faktorer som kan ha påverkat kostnadsutvecklingen. Bland annat ansåg utskottet att förändringen till stor del kan tillskrivas det förändrade konjunkturläget. Utskottet pekade även på de regeländringar inom sjukförsäkringen som genomfördes . Utskottet anförde att den mycket allvarliga kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen enligt utskottets mening kräver en djupgående analys av sjukförsäkringen liksom av rehabiliteringsprocessen för att långsiktigt lösa problemen och bromsa utgiftsökningen. därvid att bli bl.a. den utredning som regeringen tillsatt med uppgift att så långt som möjligt identifiera vilka direkta och indirekta faktorer som är avgörande för sjukpenningförsäkringens kostnadsutveckling. Utskottet har bl.a. i betänkande 1999/2000:SfU1 framhållit att kortsiktiga lösningar och snabba ingrepp och förändringar i ersättningssystemen leder till minskad trovärdighet för socialförsäkringssystemen. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och utgår från att den handlingsplan för hela ohälsoområdet som den aviserade arbetsgruppen under skall utarbeta inte fördröjs. Inte minst med hänsyn till den enskildes situation är det viktigt att sjukfrånvaron i arbetslivet minskas och arbetsförhållandena och arbetsmiljön utformas så att upphov till sjukdom och arbetsskada minskar. I budgetpropositionen beräknades att utgifterna för sjukpenning skulle uppgå till . I budgetunderlag har () bedömt att kostnaderna för sjukpenningen kommer att uppgå till , som även vidhölls i . Regeringens bedömning i vårpropositionen är att sjukpenningutgifterna kommer att uppgå till . Enligt regeringens prognos kommer utgifterna för anslaget A1 att bli högre än tidigare anvisat. Prognosen, som är behäftad med stor osäkerhet, utgår från att antalet ersatta nettosjukdagar kommer att öka i en något långsammare takt än och att medelersättningen ökar i samma takt som . Regeringen föreslår att på tilläggsbudget anvisas för anslaget A1. Utskottet kan inte instämma i regeringens bedömning att en tendens till avtagande ökningstakt är synbar 1999 och 2000. Utskottet kan konstatera att anslaget har ett negativt ingående överföringsbelopp på ca . I likhet med regeringen anser emellertid utskottet att bedömningen av utgiftsutvecklingen när det gäller sjukpenningkostnaderna måste anses mycket osäker. Med avstyrkande av motion Fi38 tillstyrker utskottet därför regeringens förslag till tilläggsbudget för utgiftsområde 10 avseende ramen samt anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. för . Skulle sjukpenningkostnaderna öka ytterligare får regeringen , i samband med budgetpropositionen , återkomma med förslag om ytterligare medel på tilläggsbudget. Utskottet tillstyrker även förslaget om tilläggsbudget för utgiftsområde 11 anslaget A4 Delpension och att finansieringen sker genom att anslaget A2 Efterlevandepensioner till vuxna minskas med motsvarande belopp samt förslaget om tilläggsbudget för utgiftsområde 12 avseende ramen samt anslaget A3 Underhållsstöd för . I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anser att utskottets yttrande i nedan angivet avseende bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening måste den dramatiska kostnadsökningen i sjukförsäkringen hejdas genom att ersättningsnivån i sjukförsäkringen sänks till och att ytterligare en karensdag införs. Genom att ändringarna införs från kommer dessa att få effekt redan innevarande år. Utskottet anser också att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas . Utskottet tillstyrker motion Fi38 och avstyrker regeringens förslag om tilläggsbudget på för vad avser utgiftsområde 10 anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (), (), (), (), (), (), () och () anför: Regeringens bedömning är att sjukpenningutgifterna kommer att uppgå till . RFV:s prognos är att summan blir . var kostnaderna för sjukpenningen . beräknas de, enligt RFV, att bli . Det finns som utskottet konstaterar inga säkra tecken på någon avmattning av de stigande sjukpenningkostnaderna. För att motverka de skenande kostnaderna för sjukskrivning måste som en väsentlig åtgärd en finansiell samverkan mellan sjukförsäkring och sjukvården, FINSAM, tillåtas i hela riket. De s.k. FINSAM-försöken, , var mycket framgångsrika. Trots många påstötningar och uttryckliga önskemål från företrädare som deltog i försöksområdena, m.fl. så vägrar regeringen att låta försöken fortsätta och säger nej till FINSAM i hela riket. kom promemorian Individen i centrum av utredningen om Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S 1999:08) som visar på möjligheter till stora ekonomiska såväl som mänskliga vinster av en förbättrad och fördjupad rehabilitering. Utredningen förstärker bilden från den tidigare FINSAM-utvärderingen om att det finns stora vinster att uppnå med en förbättrad rehabilitering och en samverkan mellan de olika aktörerna på området. Om samma FINSAM-regler tilläts i hela landet och vinsterna på andra håll blev lika stora som i försöksområdena skulle miljardbelopp kunna användas inom sjukvården. Bättre rehabilitering och kortare vårdköer skulle möjliggöras och därmed kortade sjukskrivningstider och minskade samhällskostnader.