yttr · GN05BoU4y · 2000-01-01 00:00:00 — Vissa frågor om fastighetsbeskattningen m.m. 1999/2000 BoU4y Till skatteutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle att avge yttrande över ett antal motioner års allmänna motionstid angående bl.a. fastighetsbeskattningen, realisationsvinstbeskattningen av bostäder och skattereduktion för hushållsnära tjänster. behandlar i yttrandet motionerna 1999/2000:Sk324 yrkande 25, 1999/2000:Sk610, 1999/2000:Sk627 yrkande 2, 1999/2000:Sk628, 1999/2000:Sk629, 1999/2000:Sk640, 1999/2000:Sk644, 1999/2000:Sk645 yrkande 2, 1999/2000:Sk653, 1999/2000:Sk655, 1999/2000:Sk689 yrkandena 1, 2 och 3, 1999/2000:Sk695, yrkandena 1, 2 och 4, 1999/2000:Sk699, 1999/2000:Sk713, 1999/2000:Sk719, 1999/2000:Sk740, 1999/2000:Sk759, 1999/2000:Sk764, 1999/2000:Sk771 yrkande 1, 1999/2000:Sk772 yrkande 1, 1999/2000:Sk773 yrkande 4, 1999/2000:Sk809, 1999/2000:Sk820 yrkandena 1-3, 1999/2000:N277 yrkande 11, 1999/2000:N383 yrkande 9, 1999/2000:Bo204 yrkande 18, 1999/2000:Bo206 yrkandena 5, 6 och 8, 1999/2000:Bo232 yrkande 8 och 1999/2000:Bo233 yrkande 13. Med ett undantag avstyrker bostadsutskottet de motioner om fastighetsskatt, fastighetstaxering, skattereduktion och realisationsvinstbeskattning som behandlas i yttrandet. Utskottet hänvisar bl.a. till att pågående utredningsarbete i fråga om fastighetsbeskattningen och fastighetstaxeringen bör avvaktas. Med anledning av ett motionsförslag (v) förordar utskottet att reglerna för uppskov med realisationsvinstbeskattningen skall ses över när det gäller nybyggnad på egen tomt m.m. Till yttrandet har fogats 14 avvikande meningar och ett särskilt yttrande. behandlade senast i sitt yttrande till finansutskottet om ramen för utgiftsområde 18 för (yttr. 1999/2000:BoU1y) också frågor om fastighetsbeskattningen. I yttrandet tog utskottet även ställ ning till motionsförslag som avsåg skattereduktion för hushållsnära tjänster m.m. Gemensamt för de behandlade förslagen var att ett genomförande av dem bedömdes påverka framför allt statsbudgetens inkomstsida för . De nu aktuella motionerna avser i huvudsak förslag om utformningen på av fastighetsbeskattningen och fastighetstaxeringen liksom av realisationsvinstbeskattningen samt införande av skattereduktion för hus-hållsnära tjänster m.m. I några fall motsvarar dock förslagen motionsförslag som tog ställning vid sin behandling av budgeten för . Det gäller främst förslagen om sänkt fastighetsskatt för småhus. Genom att dessa förslag kan bedömas påverka statens inkomster för skulle de normalt sett ha behandlats i anslutning till att tar ställning till statsbudgeten. Med anslutning till tidigare förslag på området förordas i flera motioner en reformerad fastighetsbeskattning. Förslag om att successivt avveckla fastighetsskatten förs fram dels i Moderata samlingspartiets partimotion 1999/2000:Bo206 yrkande 5, dels i motionerna 1999/2000:Sk655 (m), 1999/2000:Sk695 (m) yrkande 1 samt 1999/2000:Sk772 (m) yrkande 1. I motion 1999/2000:Sk695 (m) yrkande 4 föreslås dessutom att fastighetstaxeringen skall förenklas som en följd av att fastighetsskatten avvecklas. Gemensamt för motionerna är att de framhåller den höga totala beskattningen av boendet och de orimliga effekterna av dagens fastighetstaxering och fastighetsbeskattning. Även i motionerna 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 13, 1999/2000:Sk689 (kd) yrkandena 1 och 3 samt 1999/2000:Sk771 (kd) yrkande 1 föreslås att fastighetsskatten skall avvecklas. Enligt motionerna bör den i stället ersättas av en fastighetsavgift som är kopplad till kommunens kostnader för gatuunderhåll, va-system och brandförsvar m.m. Som motiv för denna reform framhålls framför allt den tunga börda som fastighetsskatten utgör för många och den bristande neutralitet som den ger upphov till. Enligt förslaget i motion 1999/2000:Sk773 (kd) yrkande 4 bör ges tilläggsdirektiv som innebär att kommittén skall utreda ett alternativ till fastighetsskatten som kapitalinkomstbeskattning. Dessutom bör det krav på oförändrat skatteuttag som kommittén har att arbeta med tas bort för att möjliggöra en förutsättningslös prövning av fastighetsbeskattningen. Enligt partimotion 1999/2000:Sk324 yrkande 25 i motsvarande del bör fastighetsskatten successivt avvecklas. Den bör i stället ersättas med ett system med schablonintäkt mot vilken avdrag får göras för fastighetens kostnader. Förslaget i motion 1999/2000:Sk640 (c) innebär att fastighetsbeskattningen skall decentraliseras så att kommunerna får del av intäkterna från beskattningen. Enligt motionen bör fastighetsskatten helst tas bort. Så länge den finns kvar anges det dock vara motiverat att kommunerna, som har betydande kostnader för fastigheterna, också får del av de skatteinkomster de ger. Enligt motion 1999/2000:Bo232 (fp) yrkande 8 bör utarbeta ett förslag till schablonintäktsbeskattning av fastigheter. bör dock nivån på beskattningen sänkas. Två utredningar arbetar med frågor som avser fastighetsbeskatt-ningen. (dir. 1998:20), som är parlamentariskt sammansatt, skall se över och utvärdera reglerna om fastighetskatt m.m. (dir. 1997:36) skall se över förfarandet vid fastighetstaxeringen. Utredningarna skulle ha avslutat sitt arbete i och med utgången av . De har dock båda fått förlängd utredningstid. Enligt de nya tidsplanerna skall avge ett betänkande och ett betänkande senast . har dock avgett delbetänkandet Begränsad fastighetsskatt (SOU 1999:59). I betänkandet behandlas frågor om fastighetsskatten i attraktiva fritidsområden. har behandlat motionsförslag som avser förändringar i fastighetsskatten såväl för innevarande budgetår som på (senast i bet. 1999/2000:BoU1y s. 6). Utskottet har i dessa sammanhang pekat på den ökade betydelse fastighetsbeskattningen kommit att få för boendet och boendekostnaderna. I takt med att samhällets subventioner till byggandet och boendet minskat har fastighetsskatten tillsammans med övrig beskattning av boendet kommit att bli en allt viktigare faktor när det gäller påverkan på boendekostnaderna liksom på neutraliteten mellan olika upplåtelseformer. Ur ett bostadspolitiskt perspektiv är det sålunda av stor vikt att beskattningen av boendet vägleds inte bara av fiskala överväganden utan också av bostadspolitiska hänsyn. I det fortsatta arbetet med att se över fastighetsbeskattningen finns det enligt utskottets mening därför anledning att noga överväga beskattningens bostadspolitiska konsekvenser. Det är också mot denna bakgrund som utskottet senare i vår kommer att anordna en offentligt utfrågning om boendekostnaderna och boendebeskattningen. Som utskottet i korthet redovisat ovan pågår det inom ramen för två offentliga utredningar en utvärdering och översyn av dagens fastighetsbeskattning. Enligt utskottets mening bör resultatet av dessa utredningsinsatser avvaktas. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill partimotionerna 1999/2000:Sk324 (c) yrkande 25 i motsvarande del och 1999/2000:Bo206 (m) yrkande 5 samt motionerna 1999/2000:Bo232 (fp) yrkande 8, 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 13, 1999/2000:Sk640 (c), 1999/2000:Sk655 (m), 1999/2000:Sk689 (kd) yrkandena 1 och 3, 1999/2000:Sk695 (m) yrkandena 1 och 4, 1999/2000:Sk771 (kd) yrkande 1, 1999/2000:Sk772 (m) yrkande 1 och 1999/2000:Sk773 (kd) yrkande 4. Förslag som avser dels skattesatsen, dels underlaget för fastighetsskatten förs fram i fler motioner. I Moderata samlingspartiets partimotion 1999/2000:Bo206 förslås att endast halva markvärdet skall ligga till grund för fastighetsskatten - yrkande 6 - och att skattesatsen skall sänkas till - yrkande 8. Även i motion 1999/2000:Sk695 (m) yrkande 2 förs ett motsvarande förslag fram. Enligt motion 1999/2000:Sk689 (kd) yrkande 2 bör fastighetsskatten beräknas på en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på . Flera av de nu aktuella motionsförslagen motsvarar förslag som utskottet behandlat och avstyrkt tidigare under detta (yttr. 1999/2000: BoU1y). Utskottets ställningstagande i denna del står fast. Förslagen är dessutom så utformade att de torde påverka statsbudgetens inkomster för innevarande budgetår, varför de avstyrks också av detta skäl. Även när det gäller förslagen i övrigt avstyrks de av utskottet. Enligt utskottets mening bör det pågående utredningsarbetet avvaktas. Småhus som upplåts med hyres- eller bostadsrätt beskattas som småhus trots att upplåtelseformen inte är den traditionella för småhus, dvs. Det innebär bl.a. att skattesatsen för dessa hus uppgår till . För hyres- och bostadsrätt är motsvarande skattesats för . I motion 1999/2000:Sk628 (s) förordas att den lägre skattesatsen för hyres- och bostadsrättshus också bör gälla för radhus som upplåts med hyresrätt. Dessutom förs i motion 1999/2000:Sk699 (s) fram ett motsvarande förslag när det gäller småhus som upplåts med bostadsrätt. Gemensamt för motionerna är att de hävdar uppfattningen att det bör vara upplåtelseformen och inte husets utformning som styr beskattningen. Det kan även enligt bostadsutskottets mening finnas anledning att se över beskattningen av småhus med olika upplåtelseformer. I arbete ingår bl.a. att se över beskattningen av småhus och hyreshus med avseende på neutraliteten i beskattningen. Enligt utskottets mening bör resultatet av denna översyn avvaktas. Motionerna avstyrks sålunda. För att outhyrda bostadshus skall kunna sparas för framtida behov i stället för att rivas föreslås i motion 1999/2000:Sk740 (mp) att taxeringsvärdet skall kunna sättas ned för dessa fastigheter. Enligt motionen innebär det ett samhälleligt resursslöseri att riva i övrigt funktionsdugliga fastigheter bara för att de för tillfället inte kan hyras ut. Bostäder representerar ofta ett stort och långsiktigt kapital. Utskottet kan mot denna bakgrund dela motionärernas syn på vikten av att inte utan starka skäl riva bostadsfastigheter som står tomma. finns det naturligtvis situationer där en rivning eller nedmontering för återanvändning är den enda rimliga åtgärden. I de fall ett bevarande för framtida behov framstår som den lämpligaste lösningen torde det enligt utskottets uppfattning inte vara fastighetsbeskattningen som utgör det främsta hindret för detta. Fastighetstaxeringen och därmed också fastighetsskatten grundas i princip på en fastighets marknadsvärde. I en situation där lägenheterna i en bostadsfastighet inte kan hyras ut därför att bostadsmarknaden på orten sviktar avspeglar detta sig i ett lågt taxeringsvärde. På orter där befolkningen minskar och bostadsefterfrågan går ner kommer sålunda taxeringsvärdena att falla och därmed också fastighetsskatten att minska. Av en dom i Regeringsrätten framgår också att taxeringsvärdet kan sättas ned om delar av en fastighet inte kunnat hyras ut som en följd av bristande efterfrågan. Redan nuvarande regelsystem ger sålunda utrymme för sänkta taxeringsvärden i de fall som beskrivs i motion 1999/2000:Sk740 (mp). I den mån motionsförslaget inte kan anses tillgodosett redan genom dagens regler avstyrks det därför av utskottet. Den frysning av taxeringsvärdena som i olika omgångar beslutats för småhus och flerbostadshus riskerar enligt motion 1999/2000: Sk759 (m) att leda till att äkta bostadsföretag blir oäkta. Enligt motionen behöver åtgärder vidtas för att förhindra att så sker. För att ett bostadsföretag skall anses som äkta krävs, något förenklat, att företagets fastighet (fastigheter) inrymmer minst tre lägenheter och att av taxeringsvärdet belöper på de till medlemmar eller delägare med bostads- eller hyresrätt upplåtna bostadslägenheterna. Sådana bostadsföretag schablonbeskattas. En frysning av taxeringsvärdena för lägenheterna kan minska deras andel av taxeringsvärdet om den del av taxeringsvärdet som belöper på lokaler m.m. höjs. I de fall detta leder till att ett bostadsföretag är att betrakta som äkta utgör det även enligt utskottets mening ett problem. Det framstår mot denna bakgrund som naturligt att också denna fråga bör ingå i de förestående övervägandena om fastighetstaxeringen och fastighetsbeskattningen. Utskottet är mot denna bakgrund inte nu berett att ställa sig bakom förslaget i motion 1999/2000:Sk759 (m), varför den avstyrks. Ett av de viktigaste hindren för att producera hyresrättslägenheter utgör enligt motion 1999/2000:Sk764 (kd) den höga beskattningen av de tjänster som ingår i hyran. För att komma till rätta med detta bör därför möjligheterna till skattereduktion för fastighetsförvaltning/fastighetsskötsel utredas. Utskottet är inte på de i motionen angivna grunderna berett att ställa sig bakom ett förslag om skattereduktion för vissa fastighetstjänster. Enligt utskottets mening bör denna fråga bedömas i ett större bostads- och skattepolitiskt sammanhang. Även i detta fall bör sålunda det pågående utredningsarbetet avvaktas, varför motionen avstyrks. Beskattningen av "boendeförmånen", fastighetsbeskattningen, och förmögenhetsbeskattningen bör enligt motion 1999/2000:Sk653 (m) reduceras med minst en skatteform. Enligt utskottets mening bör inte ett förslag med den oprecisa utformning det här är fråga om ligga till grund för ett beslut. Fastighetsbeskattningen i attraktiva skärgårdsområden m.m. Åtgärder för att komma till rätta med problemen med fastighetsbeskattningen i attraktiva skärgårdsområden m.m. förs fram i tre motioner. Med hänvisning till framför allt yrkesfiskarnas situation föreslås i motion 1999/2000:Sk645 (m) yrkande 2 en långsiktigt sänkt fastighetsskatt. Enligt motion 1999/2000:Sk820 (c) bör belägenhetsfaktorn tas bort för fastboende i attraktiva områden för fritidsboende - yrkande 1, antalet värdeområden minskas för att reducera trappstegseffekterna i attraktiva områden - yrkande 2 samt fastighetsnämndemän utses för att tillgodose behovet av lokal sakkunskap och rättssäkerhet vid överklagande av taxeringsvärdet - yrkande 3. För att förstärka förutsättningarna för permanent boende och sysselsättning i skärgården bör enligt motion 1999/2000:N277 (kd) yrkande 11 fastighetsskatten sänkas. skall enligt direktiven se över beskattningen av fastigheter i attraktiva fritidsområden och överväga om en undantagsreglering bör införas och hur denna i så fall skall utformas. Utredningen har behandlat denna fråga med förtur och i betänkandet Begränsad fastighetsskatt (SOU 1999:59) föreslagit att en begränsningsregel för fastighetsskatten införs. Regeln skall enligt förslaget endast gälla skattskyldiga som är fysiska personer och som är bosatta i småhus på småhusenhet eller lantbruks-enhet. För utformningen av begränsningsregeln har kommittén lagt fram två alternativa förslag. Gemensamt för förslagen är att de riktar sig mot hushåll med låga inkomster och som är bosatta i fastigheter med höga taxeringsvärden. Förslaget, som har remissbehandlats, bereds i . Enligt utskottets mening bör resultatet av denna beredning avvaktas. Motionerna 1999/2000:Sk645 (m) yrkande 2, 1999/2000:Sk820 (c) samt 1999/2000:N277 (kd) yrkande 11 avstyrks sålunda. I motion 1999/2000:Sk629 (m) föreslås att markägaren, och inte tomträttshavaren, skall betala fastighetsskatten för tomträttsmarken. Enligt lagen om statlig fastighetsskatt och fastighetstaxeringslagen jämställs tomträttshavare med fastighetsägare vad gäller skattskyldighet till fastighetsskatt. Vad som i motionen anförts ger inte bostadsutskottet anledning att förorda någon förändring i detta avseende. Som utskottet tidigare anfört (yttr. 1998/99:BoU2y s. 2) skulle en omläggning av skattskyldigheten sannolikt föranleda krav från markägaren på en kompensation inom ramen för tomträttsavgälden. Motionen avstyrks således. I motionerna 1999/2000:Sk610 (m), 1999/2000:Sk809 (m) samt 1999/2000: N383 (kd) yrkande 9 förs fram förslag om att energibesparande åtgärder på en fastighet inte skall leda till höjt taxeringsvärde respektive höjd fastighetsskatt. Enligt motionerna motverkar de nuvarande reglerna önskvärda energihushållningsåtgärder i bostadsbeståndet. Vid fastighetstaxeringen eller vid beräkningen av fastighetsskatt särbehandlas inte investeringar som gjorts i energibesparande syfte. Den huvudprincip som gäller är att investeringar som leder till höjt marknadsvärde för en fastighet också leder till höjt taxeringsvärde och därmed höjd fastighetsskatt. har tidigare (yttr. 1998/99:BoU2y s. 2) uttryckt uppfattningen att dessa principer i vissa fall kan leda till att åtgärder som är önskvärda ur samhällets synvinkel delvis blir mindre förmånliga att genomföra för den enskilde fastighetsägaren. Investeringar i energibesparande åtgärder eller byte till mer miljövänliga uppvärmningsmetoder är exempel på sådana åtgärder. Sett ur ett energihushållningsperspektiv kan det således framstå som olyckligt att åtgärder som i vissa fall har främjats genom statligt stöd leder till en ökad skattebelastning för fastighetsägaren. Som förordas i de aktuella motionerna kan det mot denna bakgrund finnas skäl att överväga möjligheterna till regeländringar inom fastighetsskattesy-stemets ram. bör givetvis en strävan vara att reglerna för taxering och uttag av fastighetsskatt skall vara så enkla och enhetliga som möjligt. Bland de uppgifter som tilldelats ingår bl.a. att den skall överväga frågor om undantag från de generella reglerna för fastighetsskatt. En av de frågor som kommittén därvid skall ta ställning till är hur miljöinvesteringar och andra miljörelaterade åtgärder bör påverka fastighetsskatten. I direktiven nämns som tänkbara lösningar att underlaget för fastighetsskatten sätts ned eller att särskilda regler införs om skattereduktion för miljöinvesteringar. Överväganden med den inriktning som motionärerna förordat kommer således att komma till stånd inom ramen för pågående arbete. Något tillkännagivande från i frågan i enlighet med motionsförslagen kan mot denna bakgrund inte anses erforderligt. De förändringar i realisationsvinstbeskattning som trätt i kraft fullt ut i och med ingången av kommer enligt motionerna 1999/2000:Sk627 (m) yrkande 2 och 1999/2000:Sk644 (m) bl.a. att göra det svårare att genomföra generationsskiften i jordbruksföretag. En utredning bör därför tillsättas för att utreda realisationsvinstbeskattningens följder för jordbruk och andra mindre företag vid generationsskiften. Dessutom föreslås att de tidigare gällande övergångsreglerna skall tillämpas också under . vill inte utesluta att vissa regler avseende reavinstbeskattning vid försäljning av fastigheter kan behöva ses över. De problem som motionärerna pekar på synes dock inte i första hand vara av bostadspolitisk karaktär utan snarare frågor som det ankommer på skatteutskottet och i viss mån miljö- och jordbruksutskottet att överväga. avstår därför från ett närmare ställningstagande till förslagen i de aktuella motionerna. Den som säljer sin bostad har under vissa förutsättningar möjlighet att få uppskov med realisationsvinstbeskattningen. En sådan förutsättning är att säljaren förvärvar en ny bostad. Enligt motion 1999/2000:Sk713 (v) är dagens regler i stort sett bra och nödvändiga för att förhindra inlåsningseffekter. I ett avseende är dock reglerna mindre väl utformade. Det gäller bl.a. den som vid avyttringstillfället äger en tomt och uppför en ny bostad på denna. I detta fall erhåller säljaren inte uppskov med sin realisationsvinst. Enligt motionen bör reglerna ändras så att uppskov kan erhållas också i sådana och andra liknande fall. De möjligheter som finns att erhålla uppskov med beskattningen av realisationsvinsten vid fastighetsförsäljning har främst tillkommit för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Den som säljer sin bostad ges rimlig tid att skaffa sig en ersättningsbostad utan att skattskyldigheten utlöses. I likhet med motionärerna kan dock utskottet konstatera att det finns situationer där uppskov med realisationsvinstbeskattningen inte kan erhållas trots att det föreligger starka skäl för detta. Det gäller bl.a. den i motionen redovisade situationen där säljaren vid avyttringstillfället innehar en obebyggd tomt, som denne därefter bygger sig ett hus på. Även om detta nybyggda hus tas i anspråk av säljaren som ny bostad räknas den inte som ersättningsbostad. Därmed kan inte heller uppskov med realisationsvinstbeskattningen erhållas. Det är en enligt utskottets mening orimlig situation. I enlighet med förslaget i motion 1999/2000:Sk713 (v) bör därför reglerna för uppskov med realisationsvinstbeskattningen i detta och liknande fall ses över. Utskottets ställningstagande i denna del bör som sin mening ge regeringen till känna. Skattereduktion för hushållsnära tjänster m.m. Det system med skattereduktion för utgifter för reparation och underhåll samt utgifter för om- och tillbyggnad av bostadshus (s.k. ROT-avdrag) som tillämpats under har numera i princip upphört. Skattereduktion kan dock fortfarande erhållas under förutsättning av att arbetena utförts före och att ansökan om reduktion lämnats in . Reduktionen motsvarar av utgifterna och får för småhus inte överstiga . För hyreshus och bostadsrätter gäller andra belopp. Det föreligger inte någon rätt till skattereduktion för andra hushållstjänster. I partimotion 1999/2000:Sk324 (c) yrkande 25 i motsvarande del föreslås att det s.k. ROT-avdraget skall permanentas. Även i motionerna 1999/2000:Sk719 (c) och 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 18 förs motsvarande förslag fram. Enligt motionerna bör avdraget återinföras, vidareutvecklas och permanentas. Vid sin tidigare behandling av motioner rörande skattereduktion för ROT-arbeten har utskottet erinrat om att ROT-avdragen främst har använts för att minska arbetslösheten i byggbranschen. Den senaste förlängningen av rätten till ROT-avdrag var också den grundad på en strävan att begränsa byggarbetslösheten. Utskottet är mot denna bakgrund inte nu berett att ställa sig bakom motionsförslag om att införa någon form av permanent skattereduktion för byggnadsarbeten eller andra hushållstjänster. Enligt utskottets mening bör denna bedömas i ett större skattesammanhang. Motionerna avstyrks sålunda. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken på börjar med "Två utredningar" och slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse: Beskattningen av boendet är totalt sett alldeles för omfattande. Av beräkningar som Byggentreprenörerna gjort framgår att av hyran för en nybyggd lägenhet går åt för att betala skatt och andra pålagor som tagits ut och fortlöpande tas ut med boendet som yttersta skatteobjekt. Här ligger den främsta förklaringen till att det är dyrt att flytta in i nyproducerade lägenheter. Men det blir också allt dyrare att bo i redan befintliga hyresrätter. Bara fastighetsskatten kostar de boende i hyreshus minst en månadshyra . För småhusägare varierar fastighetsskatten mycket beroende på var fastigheten ligger. Det kan i många fall röra sig om belopp för ordinära småhus eller fritidsfastigheter i vissa lägen. - när frysningen av fastighetsskatten upphör - kan många familjer förvänta sig en fastighetsskattehöjning på eller mer . Därtill kommer att den allmänna fastighetstaxeringen för hyreshusen medför i genomsnitt en ökning av taxeringsvärdena på . Resultatet kommer för boende i hyreshus i vissa områden att bli att ytterligare en månadshyra kommer att utgöras av skatt. Mot den nu angivna bakgrunden framstår det som helt nödvändigt att i enlighet med förslagen i Moderata samlingspartiets motioner inleda en avveckling av fastighetsskatten. I enlighet med förslagen bör sålunda en strategi för en successiv avveckling läggas fast . Som en viktig första åtgärd skall underlaget för skatteberäkningen frysas på dagens nivå. Härigenom mildras effekterna av de senaste årens mycket kraftiga prisökningar i vissa områden, vilka med dagens regler leder till kraftigt höjda taxeringsvärden och därmed åtföljande höjd skatt. Skattesatsen för småhus skall för sänkas till samma nivå som för hyreshus, dvs. Därefter skall skattesatsen sänkas ytterligare. skall den vara och för året därefter . Till de förändringar i underlaget för beskattningen som dessutom bör göras återkommer utskottet nedan.