yttr · GN05NU6y · 2000-01-01 00:00:00 — betalar normalt inte ut stöd i förskott utan mot redovisade kostnader, vilket bör motverka risken för väsentliga fel. Vidare har medlemsstaterna, deras nationella myndigheter och kommissionen kritiserats av revisionsrätten för att inte kontrollera åtgärderna på plats i tillräcklig omfattning och att de granskningar som utförs är otillräckliga. anser att det är viktigt att i första hand förbättra kvaliteten och inte utöka antalet kontroller. Dessutom bör man göra en uppföljning av programmet efter investeringstiden för att på så sätt säkerställa att medlen har använts på ett korrekt sätt. Kritik förs också fram beträffande de s.k. halvtidsutvärderingarna. Det har enligt revisionsrätten saknats underlag för att kunna motivera strategiska ändringar i programplaneringen, och ändringar i programmen görs och inte i samband med halvtidsutvärderingen. Statskontoret har genomfört en studie av de genomförda halvtidsutvärderingarna för att vinna erfarenheter och utveckla metoder inför nästa programperiod. anser att det är viktigt att det finns gemensamma metoddokument för utvärderingar. Revisionsrätten har i årsrapporten redovisat ett substantiellt fel som rör . Rätten anser att ett projekt i Mål 2 Bergslagen, finansierat från Europeiska regionala utvecklingsfonden, inte har någon anknytning till näringslivet utan är vanlig utbildning och därför inte stödberättigat från den regionala fonden. , som ansvarar för utbetalningar från den regionala fonden i , har vid ett flertal tillfällen varit i kontakt med kommissionen för att få vissa klargöranden avseende utbildningar. Kommissionen har granskat och godkänt projektet vid sitt revisionsbesök , och det framgick då inte att projektet inte skulle kunna finansieras med medel från den regionala fonden. Med anledning av revisionsrättens kritik har kommissionen inlett en förnyad, men ännu ej avslutad, granskning av ärendet. arbete med EU-frågor sker bl.a. inom ramen för fyra arbetsgrupper - energi, industri, inre marknad och regionala frågor. Frågan om strukturella åtgärder tillhör den sistnämnda arbetsgruppens ansvarsområde. Beträffande det projekt som av revisionsrätten har ansetts vara förknippat med ett substantiellt fel vill näringsutskottet - utan att i sak ta ställning i frågan - framhålla att stöd självklart skall beviljas i enlighet med gällande regler. Därför är det, enligt näringsutskottets mening, viktigt att reglerna är så enkla och entydiga som möjligt. Vidare bör det vara överensstämmelse mellan kommissionens och revisionsrättens bedömningsgrunder. I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Per , , och (alla m) anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi12 (m), minskas med för , med för och med för . Den svenska regionalpolitiken har i ett historiskt perspektiv försökt lösa problem genom att styra resurser till utsatta orter, regioner eller till företag i kris, varvid en gemensam nämnare har varit en strävan att eliminera olika komparativa nackdelar i landets olika delar. Resultatet har blivit att befintliga näringslivsstrukturer bevarats och inte förmått möta en föränderlig omvärlds krav och att stöden också har snedvridit konkurrensen. Det riktade bidraget med anledning av det försvarspolitiska beslutet bör, enligt näringsutskottets mening, minskas och återstoden bör användas till att utveckla lokal företagsamhet för att öka tillväxten. Den framtida regionalpolitiken måste ha sin utgångspunkt i de förutsättningar som olika regioner har, och det krävs då en regionalpolitik som främjar goda utvecklingsbetingelser i hela . Med minskad politisk styrning och detaljreglering kan det lokala engagemanget och kunnandet bättre tas till vara. Det bästa sättet att underlätta en sådan utveckling är att förstärka regionernas konkurrenskraft. För detta krävs bl.a. ändrade lagar, minskad regelbörda, sänkta skatter och förbättrat vägnät. Staten skall inte med olika subventioner konkurrera med de bredbandsaktörer som redan etablerat sig på marknaden. Angelägna utbyggnader som inte är kommersiellt möjliga bör i stället komma till stånd genom att staten upphandlar bredbandstjänster. Staten skall stå neutral till teknikvalet och följa marknadens utveckling, anser näringsutskottet. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Ugiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling och (båda kd) anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi13 (kd), ökas med för , med för och med för . anser att nedsättningen av socialavgifterna som gällt i stödområde 1 och delar av stödområde 2 bör vara kvar. Utgiftsramen bör därför ökas med ca . Att EU inte avgjort frågan om stödet är "tillåtet" är inte ett skäl att avskaffa ersättningen. avvisar vidare vissa delar av regeringens IT-satsning som budgeterats på detta utgiftsområde. Trots att det pågår en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området. Ett centralt mål för den regionalpolitik som näringsutskottet förordar är att det skapas förutsättningar för en livskraftig landsbygd med människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur. Regionalpolitiken kan inte ses isolerad, och därför måste den statliga sektorspolitiken ta regionalpolitisk hänsyn. Regionalpolitiska konsekvensanalyser skall, enligt näringsutskottets mening, upprättas innan beslut tas som påtagligt kan komma att förändra förutsättningarna i områden som är beroende av en aktiv regionalpolitik. För landsbygdens utveckling är det också av stor betydelse att samhällsservicen, dvs. utbildning, kultur, samlingslokaler, kommunikationer, etc., hålls på en rimlig nivå. En översyn av den nationella stödområdesindelningen borde vidare ingå i den översyn av regionalpolitiken som den regionalpolitiska utredningen skall göra. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling () anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi14 (c), ökas med . Den satsning på IT-infrastruktur med som regeringen föreslår borde, anser näringsutskottet, finansieras inom andra utgiftsområden. Medlen, som motsvarar ca , bör i stället - tillsammans med ytterligare - användas för att skall få tillgång till en större del än av . En översyn bör vidare göras vad gäller utbetalning till projekt finansierade med denna typ av medel; bl.a. bör en förändring ske av den modell som tillämpas och som innebär att medel betalas ut i efterskott. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling () anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi15 (fp), minskas med . Den av regeringen förda regionalpolitiken har inte varit framgångsrik, och näringsutskottet är kritiskt mot den, liksom mot delar av EU:s regionalpolitik. Företag skall inte drivas med bidrag, det är osunt och ger mycket snart snedvridande effekter. Den regionalpolitik näringsutskottet förordar innebär en annan prioritering av statens ekonomiska satsningar. Omfattningen av den selektiva politiken, som huvudsakligen flyttar arbetsplatser från en ort till en annan med statliga bidrag, bör dras ned. I stället bör det ske satsningar på högre väganslag, bättre villkor för turismen, sänkt arbetsgivaravgift i hela landet, fortsatt utveckling av de s.k. regionala högskolorna, statliga garantier för att säkra goda IT-kommunikationer också i glesbygd, åtgärder för att säkra ett basutbud av service i hela landet, etc. Utbyggnaden av bredband bör huvudsakligen skötas av det privata näringslivet. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Per , , och (alla m) anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi12 (m), minskas med för , med för och med för . Den omfattande satsningen på energiomställningsprogrammet har inte givit avsedd effekt. Trots detta har en förtida avveckling av säker och miljövänlig, svensk kärnkraft inletts, vilket fått till följd att koldioxidutsläppen och andra miljöskadliga utsläpp i norra ökat kraftigt. Målsättningen med energipolitiken bör, enligt näringsutskottets mening, vara att skapa en väl fungerande avreglerad energimarknad, som bidrar till ökad sysselsättning, god miljö och välfärd. Därför bör såväl den förtida kärnkraftsavvecklingen som den bidragspolitik som denna avveckling medför avvisas. kan, som en följd av detta, minska sin verksamhet, och bidragen till etanolforskning bör minskas. anser näringsutskottet att det är viktigt att energiforskningen upprätthålls, såväl inom det här aktuella utgiftsområdet som inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. och (båda kd) anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi13 (kd), minskas med för , med för och med för . Beslutet om stängning av första reaktor innebär nya årliga kostnader för staten. anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med att förnybara energislag kan fasas in. Beslutet om kärnkraftsavvecklingen har kommit för tidigt och utan grundläggande konsekvensanalyser - hänsyn har inte tagits till miljöeffekter och effekter på ekonomi och sysselsättning. Dessutom finns inte förnybar elproduktion i den omfattning som krävs för en förnuftig utfasning av kärnkraften. Mot den bakgrunden borde förslaget om stängning av första reaktor och avtalet för den ekonomiska uppgörelsen mellan staten och kraftbolagen ha avvisats. Den totala finansiella kostnaden för stängningen kommer att uppgå till ca . Bara innebär stängningen en kostnad på och ; kostnader som uppstår på grund av singeldrift, avställnings- och servicedrift samt kostnader för att kompensera förlusten av framtida kassaflöden till följd av stängningen. Enligt näringsutskottets mening bör kompensation för stängning inte utgå. De ökade koldioxidutsläpp som blivit följden av stängningen av första reaktor är ett stort hot mot miljön och ökar riskerna för allvarliga växthuseffekter. Satsningar på forskning och utveckling av alternativa energislag är mycket angelägna, anser näringsutskottet. Det har dock visat sig att delar av omställningsprogrammet har gett begränsat resultat, och regeringen har därför återigen tvingats dra ned på anslagen och . De aktuella medlen bör i första hand satsas på energieffektivisering och på att finna metoder att öka el- och värmeproduktion baserad på förnybara energislag. Anslaget för energiforskning kan, enligt näringsutskottet, minskas med under vart och ett av . Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. () anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi14 (c), ökas med och med . Regeringens förslag för detta utgiftsområde baserar sig på den överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, . står fast vid denna energiuppgörelse, men föreslår alltså en ökning av ramen med , avsedda för energiforskningen. Det utökade samarbete med svensk fordonsindustri kring utveckling av mer miljövänliga och energieffektiva fordon som ingår i den ram som regeringen förordar är visserligen bra, men det får inte gå ut över statens anslag till forskning och utveckling inom energiområdet vid universitet och högskolor. Inför det kommande energibeslutet föreslår näringsutskottet en ökning av den av regeringen angivna ramen med för att garantera ett stöd till omställning av det svenska energisystemet. Inriktningen på det kommande energibeslutet bör vara att eftersträva ett decentraliserat energisystem, baserat på småskalig och förnybar energiproduktion. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. () anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi15 (fp), minskas med för , med för och med för . Den förtida avvecklingen av framstår allt tydligare som en miljömässig katastrof. Sedan det första aggregatet stängdes, har importerat el från fossileldade kraftverk i andra länder, främst , och den svenska staten har indirekt köpt in sig i fyra andra kärnkraftverk i . Växthuseffekten framstår som en miljöpolitisk huvudfråga och det är, enligt näringsutskottets mening, helt fel att prioritera en avveckling av kärnkraften till priset av ökade koldioxidutsläpp. Som sägs i motion 1999/2000:N25 (fp), med anledning av propositionen om stängning (prop. 1999/2000:63), får den av regeringen redovisade kostnaden bedömas vara en kraftig underskattning av den verkliga kostnaden. förordar att första reaktor startas om, vilket är tekniskt möjligt, och att alla planer på att stänga andra reaktor avbryts. Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter kan den statsfinansiella effekten av en sådan politik beräknas till framåt. De flesta av de pågående programmen för att främja alternativa energikällor och hushållning med energi bör fortsätta, men det kan ske i långsammare takt om inte avvecklas så snabbt som regeringen förordar. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Per , , och (alla m) anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringspolitik bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi12 (m), minskas med för , med för och med för . Det svenska näringlivsklimatet måste, på grund av den ökande internationella konkurrensen, formas så att det blir attraktivt att driva företag, investera och arbeta i . Då krävs generella åtgärder som förbättrad konkurrenssituation, avregleringar, ändrad lagstiftning och sänkta skatter. Inom utgiftsområdet föreslår näringsutskottet ökade resurser till anslaget till småföretagsutveckling, varvid de kooperativa frågorna förutsätts lösas inom ramen för det anslaget. Teknisk forskning och utveckling bör vidare få ökade anslag, liksom . En politik för att ge företagande, kreativitet och kunskap ett allt större utrymme måste bedrivas för att skall kunna bibehålla sitt försprång inom IT-branschen och för att försprång skall kunna utvecklas även inom andra områden. behöver en utbudsinriktad politik. Tre huvudsakliga utmaningar skiljer, enligt näringsutskottets mening, det nuvarande från ett som är framgångsrikt när det gäller att ta till vara mänskliga resurser. För det första måste omvandlingen och förnyelsen förstärkas. För det andra måste de möjligheter som i den nya ekonomin öppnas genom den digitala miljön och de snabbväxande kunskapsintensiva företagen tas till vara. För det tredje måste de resurser som går förlorade hos nya medborgare tas till vara genom ökad integration. Bättre förutsättningar för kreativitet och företagsamhet kan skapas bl.a. genom sänkta eller slopade skatter, ökad konkurrens, färre och enklare regler, tryggad energiförsörjning, deltagande i EMU:s tredje steg, en ny utbildningspolitik, en förstärkt forskning och en förändrad arbetsmarknadspolitisk struktur och lagstiftning. Ett viktigt led i en politik för ett vitalare näringsliv är en privatisering av de statliga förtagen. Enligt näringsutskottets mening bör privatiseringar på sammanlagt kunna genomföras , fördelade med . Omfattningen av privatiseringen på de enskilda åren kan variera och bör bestämmas av marknadsmässiga förutsättningar. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. och (båda kd) anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringspolitik bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi13 (kd), minskas med för , med för och med för . Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt i kampen mot den höga arbetslösheten. På kort sikt spelar nyföretagandet en relativt liten roll för att påverka näringsstrukturen, men för förnyelsen av näringslivet på är nya företag av största betydelse. Det svenska nyföretagandet ligger på en nivå som klart understiger nivån i exempelvis och men också många andra länder i . En betydande andel av de tillkommande företagen skapas enbart av skatteskäl, och dessa företag bidrar alltså inte alls till tillkomsten av nya jobb. Om arbetslösheten långsiktigt skall sjunka, måste små och medelstora företag och familjeföretag ses som en tillgång som skall värnas och uppmuntras. är beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv som förlägger tillverkning, forskning, utveckling och andra strategiska verksamheter till . Det räcker då inte att tala om vikten av ett ökat företagande, utan det fordras praktisk politik som kan skapa bättre förutsättningar så att kreativitet kan frigöras, så att människor vågar förverkliga sina affärsidéer och starta eget, vågar ta risker, vågar utvidga och nyanställa. Från statligt håll går det inte att tvinga fram företag och nya jobb, men det går att påverka människors vilja och möjligheter genom att förändra regler, skatter och strukturer. Det sammantagna näringsklimatet skapas genom skattepolitiken, energipolitiken, arbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken, tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken, och måste inriktas på att identifiera och undanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag. Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande och priset betalas av medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Regeringen har gjort utfästelser om att snabbt underlätta för företagarna genom att genomföra Småföretagsdelegationens förslag, men alltför få av delegationens förslag har genomförts, trots återkommande löften från regeringen. Bland de hinder som fortfarande kvarstår för företagarna kan nämnas den stela arbetsrättslagstiftningen, det krångel som omgärdar företagandet, dubbelbeskattningen av riskkapital, brister i utbildningssystemet och - inte minst - skattereglerna för den privata tjänstesektorn. har inget att invända mot regeringens förslag om att avsätta för att bl.a. undersöka hur företag upplever myndigheters information, men det räcker inte med undersökningar utan det behövs radikala satsningar och förenklingar för företagare. Regeringens förslag om att anslaget för skall ökas med ligger väl i linje med vad näringsutskottet förordar. Ett starkt konkurrensverk är nödvändigt för att marknadsekonomin skall fungera. Den s.k. Östersjömiljarden bör avvisas av . förordar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i landet, i stället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissa regioner. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. () anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringspolitik bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi14 (c), minskas med för och med för . bör den av regeringen föreslagna ramen fastställas. har för få företag och det svenska regelverket är omodernt. Den nya ekonomin kräver grundläggande, enkla och överblickbara regler som kan gälla , och ett enkelt regelverk är speciellt viktigt för de små företagen. Ambitionen att göra det enklare för företagen får dock inte innebära att rättssäkerheten eftersätts. Det är, enligt näringsutskottets mening, av stor vikt att de förslag om förenklade regelverk som lagts fram av Småföretagsdelegationen genomförs och att presenterar konkreta förslag. Invandrare startar företag i större utsträckning än andra, trots att de ofta möts av en skepsis från banker när de behöver låna pengar. Detta är en typ av diskriminering som måste motverkas, så att fler företag kan startas av invandrare. Arbetsgivarrollen kräver goda kunskaper om det svenska regelverket, och ett enklare regelverk skulle göra det möjligt för fler invandrare att starta och utveckla företag. Det svenska entreprenörsklimatet kan bli avsevärt bättre och bör präglas av inställningen att det är fint att våga, att det är bra att lyckas, att det är accepterat att misslyckas och att det är möjligt att kunna försöka igen. föreslår att de resterande medlen från den s.k. Östersjömiljarden flyttas över från utgiftsområde 24 till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Enligt en kartläggning som gjort på näringsutskottets begäran förekommer besvärande brister i hanteringen av Östersjömiljarderna. Resultatet av dessa skulle bli bättre om den utveckling som pågår i stöds. För att ett sådant stöd skall bli effektivt kan det, enligt näringsutskottets mening, inte fortsätta att utgå under nuvarande former, utan bör slussas över till utgiftsområde 7 och tillföras det ordinarie stödet till . Genom att sälja ut statliga bolag och använda inkomsterna till att amortera på statsskulden kan räntan på statsskulden minskas rejält. Staten kan då använda dessa resurser till andra områden än räntebetalningar. Regeringen har begärt bemyndigande att sälja ut högst av , men bör i stället bemyndigas att avyttra hela statens aktieinnehav fram , varvid en del av de medel som frigörs bör avsättas för utbyggnad av en modern, digital infrastruktur. Enligt näringsutskottets mening bör avsättas för utbyggnad av en digital infrastruktur och övriga medel bör användas för att betala av statsskulden. Det finns vidare stora rationaliseringsvinster att göra genom en avveckling av monopolställning. Intäkterna av detta kan beräknas till ca för , och för . Förutom och kan utförsäljning också göras av del av den mark som finns i samt av Nordbanken , , och . Sammantaget föreslår näringsutskottet en i förhållande till regeringen ökad utförsäljning av statlig egendom med .