yttr · GN05UbU1y · 2000-01-01 00:00:00 — Ungdomspolitiken 1999/2000 UbU1y Till kulturutskottet har beslutat bereda utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1998/99:115 På ungdomars villkor - Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet behandlar i det följande motionsyrkanden med anknytning till regeringens förslag till mål m.m. för den nationella ungdomspolitiken, nämligen motionerna 1998/99:Kr29 (m) yrkande 2, 1998/99:Kr30 (kd) yrkandena 6 och 10 (delvis), 1998/99:Kr32 (c) yrkande 4 (delvis), 1998/99:Kr33 (fp) yrkandena 1, 3, 6 och 10 samt 1998/99:Kr35 (fp) yrkande 2. I propositionen föreslås för den nationella ungdomspolitiken tre övergripande mål som skall ersätta tidigare riktlinjer. För det första skall ungdomar ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv. För det andra skall ungdomar ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet. För det tredje skall ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande tas till vara som en resurs. De tre målen skall ingå i ett system för styrning, uppföljning och analys av ungdomspolitiken. Med stöd av målen bör enligt regeringens bedömning effekterna av de insatser som genomförts följas upp och analyseras sektorsövergripande. För att göra detta möjligt bör målen kompletteras med delmål som är möjliga att följa upp. Regeringen avser att utarbeta delmål för ungdomspolitiken, vilka bl.a. bör ingå i regleringsbreven för till berörda myndigheter. Enligt propositionen bör under samtliga mål formuleras delmål som rör bl.a. utbildningsområdet. skall verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppfylls. behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden med anknytning till målet att ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv (mål 1). I motion 1998/99:Kr33 (fp) yrkande 3 tas frågor upp om ungdomars utbildning. Motionärerna anser att en förutsättning för utveckling är att antalet högskoleplatser ytterligare ökar. Vidare framhålls att det finns stora skillnader i utbildningsval mellan unga män och unga kvinnor. Ytterligare åtgärder måste enligt motionärerna vidtas för att bryta det könssegregerande mönstret . De framhåller också att det är ett stort bekymmer att många elever lämnar utan att kunna läsa, skriva och räkna och att en stor andel av eleverna i gymnasieskolan misslyckas. U t s k o t t e t föreslår att kulturutskottet avstyrker yrkandet och vill som skäl anföra följande. Enligt ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100, s.150) bör utbyggnaden av grundutbildningen vid universitet och högskolor som beslutats avseende fortsätta. Regeringen har beräknat medel för 10 000 nya högskoleplatser fr.o.m. samt för ytterligare 10 000 platser fr.o.m. . Högskolan har tillförts sammantaget 68 000 nya permanenta platser . Utskottet kan konstatera att en kraftig utbyggnad har skett av antalet högskoleplatser och att en fortsatt ökning av platserna nu planeras. När det gäller jämställdhetspolitiken på utbildningsområdet råder det en bred politisk enighet om det övergripande målet, nämligen att flickor och pojkar skall ha lika rätt och möjligheter. Det finns också en samsyn i fråga om att det behövs aktiva insatser för att detta mål skall nås. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att åtgärder vidtas för att bryta det könssegregerade mönstret i fråga om utbildningsval. Utskottet har tidigare i flera sammanhang - senast i betänkande 1998/99:UbU6 Jämställdhetsfrågor inom utbildningsområdet - framhållit att förskolan har en betydelsefull uppgift i arbetet med att främja jämställdhet mellan könen. Denna uppgift har lyfts fram och kommit till tydligt uttryck i läroplanen för förskolan (Lpfö 98) som trädde i kraft . I läroplanen sägs bl.a. följande. Förskolan skall motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar skall i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. Utskottet vill även peka på att regeringen i regleringsbrev för ålagt att öka sin uppföljning och utvärdering av hur jämställdhetsperspektivet implementeras i undervisningen. Vidare tillsattes inom en projektgrupp vars uppgift är att utveckla arbetet med värdegrunden i skolan. Värdegrunden finns formulerad i läroplanerna och anger de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på - människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta - och som skolan skall förmedla och förankra hos eleverna. Projektgruppen skall bl.a. genom olika insatser stödja och stimulera skolorna att konkretisera värdegrunden i sin verksamhet. Syftet är att få skrivningarna i läroplanerna att genomsyra skolans verksamhet i sin helhet. Utskottet vill framhålla skolans viktiga roll när det gäller att lägga grunden för ett mer Synen på jämställdhet som både en värdegrundsfråga och en pedagogisk fråga i skolan har accentuerats . Arbetet med att främja jämställdhet mellan könen har lyfts fram i skollag och läroplaner. Utskottet vill än en gång understryka att detta måste få genomslag i skolans undervisning och verksamhet i övrigt. Utskottet övergår till att kortfattat behandla den del av yrkandet som berör frågan om att vissa elever i skolan inte lyckas nå de uppsatta målen. Utskottet har i många sammanhang betonat att skolhuvudmännen har ett tydligt ansvar för att alla elever ges möjlighet att nå mål. Det är av stor vikt att varje kommun och skola noga analyserar resultaten, värderar dem och anger konkreta åtgärder för förbättringar. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att rektor enligt grundskoleförordningen (5 kap. 1 §) har ett ansvar för att ett åtgärdsprogram upprättas för alla elever som behöver särskilda stödinsatser. Vid utarbetandet av programmet bör samråd ske med eleven och elevens föräldrar. Det bör också framhållas att ett flertal åtgärder har vidtagits för att stärka arbetet med att bedöma, värdera och utveckla kvaliteten i skolan, bl.a. har en förordning utfärdats om kvalitetsredovisning inom skolväsendet (SFS 1997:702). I denna föreskrivs en skyldighet för varje kommun och skola att skriftligen göra en kvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerliga uppföljningen av verksamheten. har tagit fram flera skrifter, bl.a. Allmänna råd (1999:1) och Verktyg för utvärdering (1999), i syfte att stödja kommuners och skolors arbete med utvärdering och kvalitetssäkring. Utskottet anser i likhet med motionärerna att resultaten i gymnasieskolan behöver förbättras och att andelen elever med slutbetyg bör öka. Utskottet vill i sammanhanget peka på att en utveckling av gymnasieskolan pågår i flera viktiga avseenden, bl.a. undersöks möjligheten att etapp-indela kärnämnena och en ny lärlingsutbildning införs fr.o.m. . Elever i behov av särskilt stöd Enligt motion 1998/99:Kr33 (fp) yrkande 10 är det oacceptabelt att elever med läs- och skrivsvårigheter blir föremål för utredning och åtgärder först långt upp i skolåldern. Motionärerna betonar att det går snabbare och lättare att avhjälpa svårigheterna om hjälpen sätts in . De anser att det bör inrättas fler dyslexicentrum så att alla barn med läs- och skrivsvårigheter kan få hjälp med sina problem. U t s k o t t e t har behandlat frågor om läs- och skrivsvårigheter/dyslexi utförligt i betänkande Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, m.m. (bet. 1997/98:UbU18 s. 15-19). Utskottet hänvisar till vad utskottet då anförde, bl.a. beträffande vikten av att tillräckliga resurser måste avsättas i kommunerna för elever i behov av särskilt stöd och att det inte är tillräckligt med att ett åtgärdsprogram upprättas för en elev om det inte till ett sådant program är knutet särskilda resurser för de elever som kräver extra resurser av olika slag. Utskottet framhöll också att ett åtgärdsprogram skall föregås av en utredning som innehåller en analys av elevens problem och att det för vissa elever kan vara befogat med en bredare utredning, t.ex. en bedömning av psykolog, logoped eller annan erforderlig specialist. Skolan måste ta ansvar för att kartlägga och analysera elevens specifika språksituation. Därefter bör eleven få den hjälp den behöver, inklusive olika kompensatoriska åtgärder. Det är angeläget att skolorna har tillgång till specialistkompetens såsom psykologer, logopeder och speciallärare. Det är dock en angelägenhet att anställa erforderlig personal och att organisera verksamheten i skolan, heter det i betänkandet. Regeringen har i proposition Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) informerat om att den avser att införa åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd i de skolformer i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom som inte omfattas av ett sådant krav, samt i motsvarande fristående skolor. Utskottet noterar att regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) har beräknat medel för en treårig satsning på kompetensutveckling bl.a. i syfte att stärka förutsättningarna för elever i behov av särskilt stöd att nå målen. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för med en närmare precisering av medlen. Utskottet hänvisar också till vad utskottet anfört ovan om uppföljning och kvalitetssäkring av verksamheten i skolorna. Utskottet vill även i sammanhanget peka på att en utredning har tillsatts för att göra en översyn av skollagen (dir. 1999:15). En parlamentariskt sammansatt kommitté skall bl.a. överväga hur skollagen bör utformas för att tydliggöra det kommunala ansvaret för utbildningens kvalitet och likvärdighet. Kommittén skall också analysera hur termerna elevens rätt respektive kommuns skyldighet används i skollagen samt vid behov föreslå de förändringar som krävs för en ökad tydlighet av termernas betydelse. anser att kulturutskottet bör avstyrka det förevarande yrkandet. Insatser för att förbättra hörselskadade barns situation begärs i motion 1998/99:Kr33 (fp) yrkande 6. Motionärerna betonar vikten av att man tar reda på vilket stöd dessa barn behöver innan de placeras i vanlig skola. Lärarnas kunskaper om hörselskador behöver ökas och skolan akustikanpassas. Föräldrarna behöver få kunskap och stöd för att kunna medverka till barnets anpassning i skolan. U t s k o t t e t påminner om att med undantag för det fåtal elever som får sin utbildning i den statliga specialskolan återfinns det stora flertalet elever med svåra funktionshinder i den kommunala skolan. Kommunerna har genom sitt ansvar för skolan även det grundläggande ansvaret för stöd till skolan i specialpedagogiska frågor. Hjälp till kommunerna i detta ges av i skolan (), landstingens pedagogiska hörselvård, resurscenter, kunskapscenter m.fl. Regeringen har i proposition 1998/99:105 bl.a. föreslagit att specialskolorna för döva och hörselskadade barn skall upphöra att vara egna myndigheter och att de förs samman till en ny myndighet som skall ledas av en styrelse. Specialskolan som skolform behålls för döva och hörselskadade elever. I propositionen aviseras också tillsättandet av en organisationskommitté som skall ges i uppdrag att skyndsamt utveckla och lägga förslag om den konkreta utformningen av en förändrad stödorganisation som kan bidra till ökad samverkan mellan stat, kommun och landsting. Avsikten med en förändrad stödorganisation är bl.a. att samordna resurser som finns spridda på olika organ. Verksamheten bör enligt propositionen indelas i fem geografiska regioner med ansvar för övergripande rådgivning, regional samordning, kompetensutveckling, utvecklingsverksamhet, information och samverkan med andra aktörer som kommuner, specialskolorna, landstingens habilitering, den specialpedagogiska utbildningen, handikapporganisationerna m.fl. Regeringen anser att stödverksamheten bör ha en direkt anknytning till en, gärna forskningsbaserad, utvecklingsverksamhet inom området specialpedagogik. Ärendet bereds av utbildningsutskottet. Utskottet vill också hänvisa till vad utskottet har anfört i det föregående beträffande bl.a. åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd. anser att yrkandet bör avstyrkas av kulturutskottet. Enligt motion 1998/99:Kr32 (c) yrkande 4 (delvis) bör med anledning av rapporterna om resultaten i skolan för elever med invandrarbakgrund ges ett uppdrag i syfte att öka kunskapen om ungdomar med en annan etnisk och kulturell bakgrund och hur deras ställning i samhället kan stärkas. U t s k o t t e t ser i likhet med motionärerna med oro på rapporterna om resultaten i skolan för elever med invandrarbakgrund. Utskottet noterar att till regeringen bl.a. redovisat preliminär statistik över betygen i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik i årskurs 9 (Kvalitetsutvecklingen i svensk barnomsorg och skola 1999). Rapporten visar bl.a. att elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland elever som inte når målen. Regeringen har i Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxen- utbildning - samverkan, ansvar och utveckling (skr. 1998/99:121) redovisat sin grundläggande syn på skolpolitikens inriktning . Regeringen anser bl.a. att en diskussion kring pedagogiken i skolor, där eleverna har sina rötter i många länder och kulturer, behöver stimuleras. Regeringen kommer därför att ge i uppdrag att kartlägga och granska hur olika pedagogiska tillvägagångssätt används i undervisningen i dessa skolor. Regeringen betonar också att lärarna behöver stöd för att öka sin kunskap och kompetens. Särskilda medel kommer därför att avsättas för kompetensutveckling för lärare i skolor med elever med många olika nationaliteter och språk. Regeringen pekar också på att, förutom det arbete som bedrivs inom värdegrundsprojekt på det mångkulturella området, har ett flertal utredningar och kartläggningar behandlat situationen för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. En arbetsgrupp kommer därför att tillsättas inom med uppdrag att utforma förslag till konkreta insatser inom området. Utskottet anser att de av regeringen redovisade åtgärderna inom området är angelägna. Enligt utbildningsutskottets mening bör kulturutskottet med hän visning till planerade åtgärder inom området avstyrka yrkandet i den del det berör uppdrag till . Enligt motion 1998/99:Kr33 (fp) yrkande 1 behöver arbetsmiljön för elever i skolan förbättras. Det gäller såväl den fysiska miljön med dålig ventilation och olämpliga byggnadsmaterial som den psykosociala miljön där mobbning och våld utgör oacceptabla problem. U t s k o t t e t anser att kulturutskottet bör avstyrka yrkandet. har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden med anknytning till skolans arbetsmiljö (bet. 1998/99:UbU11). har avslagit samtliga yrkanden. Utskottet hänvisar till vad utskottet då anförde allmänt om den fysiska arbetsmiljön i skolan (s. 53) och beträffande åtgärder mot mobbning i skolan (s. 23-26). I fråga om den fysiska arbetsmiljön i skolan redovisade utskottet olika åtgärder inom området, bl.a. nätverk Hälsofrämjande skola, Stiftelsen verksamhet och regeringens uppdrag till att tillsammans med och andra berörda myndigheter och organisationer i satsningen kring inkludera aktiviteter med inriktning mot inomhusmiljöer där barn och ungdom vistas. Uppdraget skall redovisas till . När det gäller åtgärder mot mobbning i skolan kan utskottet konstatera att värdegrundsfrågorna, i vilka frågor om mobbning ingår, är ett prioriterat område för regeringen. Inom har en projektgrupp tillsatts med uppgift att utveckla värdegrundsarbetet i skolorna. Projektgruppen skall , med utgångspunkt i läroplanernas formuleringar om värdegrunden, stödja det lokala arbetet med att tillämpa värdegrunden i praktiken. Projektgruppen skall dokumentera sitt arbete och presentera sina slutsatser och förslag. Det pågår också inom ett omfattande arbete med värdegrundsfrågorna. har fått regeringens uppdrag att utarbeta kommentar- och referensmaterial om hur man lokalt kan arbeta med värdegrundsfrågor, t.ex. mobbning och trakasserier på grund av kön eller sexuell identitet. Kommentarmaterialet presenterades , medan referensmateralet blir färdigt . har också fått i uppdrag att redovisa en fördjupad studie avseende värdegrunden. Vidare har regeringens uppdrag att genomföra en nationell kvalitetsgranskning av skolans arbete mot mobbning. Resultatet av granskningen skall redovisas . Granskningen skall dels kontrollera och redovisa skolans resultat och måluppfyllelse, dels ge stöd till utvecklingen lokalt. Utbildning med inriktning mot företagande och entreprenörskap Frågor med anknytning till entreprenörskap hos ungdomar tas upp i motion 1998/99:Kr30 (kd) yrkande 10. Skolan har en mycket viktig roll för att ge eleverna förståelse för företagandets roll och betydelse i samhället. Motionärerna pekar på att de har föreslagit att ytterligare ett nationellt program med inriktning på företagande och entreprenörskap bör införas i gymnasieskolan. Även på högskolenivå är det viktigt med kurser och utbildningar inriktade mot företagande och entreprenörskap. Folkhögskolor skulle kunna satsa på kurser om företagande och hur man startar eget företag. Arbetsmarknadspolitiken borde också i större utsträckning uppmuntra eget företagande. U t s k o t t e t anser att kulturutskottet bör avstyrka yrkandet i den del det rör utbildningsutskottets beredningsområde. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat och avstyrkt likartade motionsyrkanden om att ett nationellt program med inriktning på företagande och entreprenörskap skall inrättas (senast i bet. 1998/99:UbU3 s. 16) och om kurser inriktade mot entreprenörskap inom högskolan (senast i bet. 1998/99:UbU7 s. 29). har avslagit yrkandena. Utskottet påminde beträffande kurser inriktade mot entreprenörskap inom högskolan att ansvaret för kursutbudet, inom vissa mycket vida ramar satta av statsmakterna, sedan åtskilliga år är lagt på varje universitets och högskolas styrelse. Utskottet informerade även om att det i databasen , och lärosäternas automatiska utbildningskatalog, fanns kurser under sökordet entreprenör vid elva lärosäten. När det gäller inrättande av ett särskilt nationellt program med inriktning på företagande och entreprenörskap pekade utskottet bl.a. på att arbetslivs- och företagarfrågor berörs i programmålen för flera program och i flera kursplaner. Det anges t.ex. i programmålen för hantverksprogrammet att eleverna skall ha sådana grundläggande kunskaper i företagsekonomi, marknadsföring och lagstiftning som är relevanta för mindre företag. Utskottet pekade också på att det inom gymnasieskolans ram finns ett betydande utrymme för flexibla lösningar på lokal nivå, vilket många kommuner har utnyttjat, inte minst för att anordna olika former av företagarutbildning. Utskottet vill än en gång betona skolans betydelse för att lägga grunden för ett positivt förhållningssätt när det gäller entreprenörskap och företagsamhet. Utskottet upprepar också att det enligt utskottets uppfattning primärt inte är fråga om att utbilda blivande företagare i skolan utan snarare att stimulera till initiativförmåga och kreativitet hos eleverna. Utskottet vill också informera om att det finns ett särskilt nätverk för Entreprenörskap i skolan (NESK). Nätverket består av 14 olika organisationer, bl.a. , , , Ung Företagsamhet, SAF, . Detta nätverk kommer att genomföra sju regionala konferenser i . Utskottet vill i sammanhanget tillägga att regeringen har aviserat en översyn av de nuvarande nationella programmen. Utskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden med anknytning till det andra och det tredje målet för ungdomspolitiken, nämligen att ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och att ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Frågor om ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet tas upp under avsnitt 3.4. i propositionen och det finns även ett särskilt avsnitt om demokrati i skolan (punkt 5.1.2). Enligt regeringens bedömning bör ungdomars demokratiska engagemang på olika sätt uppmuntras i skolan. Regeringen redovisar att den avser att verka för att försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolorna sprids, att elevrådsarbete och annat ideellt arbete uppmuntras i skolan, att elevombudsmannen ges fortsatt stöd, att politiska ungdomsförbund ges bättre möjligheter att medverka i skolan och att anordnande av s.k. skolval uppmuntras. Elevinflytandet i skolan behandlas i två yrkanden. Frågan om försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolorna tas upp i motion 1998/99:Kr30 (kd) yrkande 6. Motionärerna pekar på att de har avvisat denna försöksverksamhet. De anser att det inte är rimligt att kräva av eleverna att de skall ha ett helhetsgrepp över utbildningen när de är mitt uppe i den. De vill inte att försöksverksamheten sprids innan en ordentlig utvärdering gjorts. I motion 1998/99:Kr35 (fp) yrkande 2 framhålls att elevernas inflytande över den egna utbildningssituationen i skolan måste utvecklas. Motionärerna betonar att en viktig del av elevernas behov av inflytande gäller arbetsmiljöfrågorna. De anser att eleverna måste få en starkare ställning i dessa frågor och att inflytandet bör öka i takt med ökande ålder. Elevstyrda skolor är dock enligt motionärerna inte någon lösning på elevinflytandefrågorna. Det är fel att en enskild kategori verksamma skall ha hela styrelseansvaret, heter det i motionen. U t s k o t t e t vill inledningsvis betona att elevinflytande inte enbart är en rättvise- och demokratifråga utan också en fråga om utbildningens kvalitet. Rätten till elevinflytande är reglerad i skollagen (4 kap. 2 § skollagen). Vidare betonas i läroplanerna vikten av elevernas ansvar och inflytande. Elevinflytandet är en del av skolans värdegrund. Som utskottet har redovisat i det föregående har ett värdegrundsprojekt startats inom . Projektet pågår och skall slutredovisas . har också inom ramen för sitt stora utvecklingsprojekt valt att som ett av sju områden lyfta fram elevernas inflytande i skolan. Projektet - elevinflytande, arbetssätt och arbetsformer i skolan - har tagit fram ett referensmaterial "Jag vill ha inflytande överallt". Materialet vänder sig i första hand till rektorer och lärare och har skickats ut till samtliga skolor. har också gett ut en rapport om 41 skolors arbete med inflytandefrågor, "Inflytandets villkor". Försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet, som inleddes och skall pågå , är enligt utskottets mening viktig. Den markerar att eleverna är kompetenta att ta ett större ansvar. Försöksverksamheten, i vilken 21 skolor deltog , kommer att utvärderas. Utskottet har inget att erinra mot att ytterligare skolor bereds möjlighet att delta i försöksverksamheten. Utskottet anser i likhet med vad som anförts i nu förevarande proposition att de politiska ungdomsförbunden bör ges bättre möjligheter att medverka i skolan. Utskottet har behandlat denna fråga (bet. 1998/99:UbU11 s. 56). Utskottet anförde därvid bl.a. följande. Enligt utskottets mening har de politiska ungdomsförbunden viktiga bidrag att ge i skolans undervisning, bl.a. i samhällsorienterande ämnen. Ett brett föreningsliv på skolorna med bl.a. ungdomarnas egna politiska föreningar spelar en viktig roll för de ungas demokratiska fostran. anser att kulturutskottet bör avstyrka motionerna 1998/99:Kr30 yrkande 6 och 1998/99:Kr35 yrkande 2. I motion 1998/99:Kr29 (m) yrkande 2 tas frågor upp om skolans insatser beträffande narkotikamissbruk bland ungdomar. Motionärerna framhåller att skolans roll måste förtydligas. Skolans personal måste ha tillräckliga kunskaper om narkotikans symtom och verkningar för att snabbt kunna upptäcka förändringar i unga människors personlighet. Skolan måste ha en absolut plikt att informera föräldrarna om barnet uppvisar oroande tendenser. U t s k o t t e t föreslår att kulturutskottet avstyrker yrkandet.