yttr · GN05SkU1y · 2000-01-01 00:00:00 — Vi godtar regeringens förslag om en konsumtionsskatteökning på el, men genomför till skillnad från regeringen en grön skatteväxling där resurserna används till ett kraftigt höjt grundavdrag för arbetsinkomster. Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Sk312, Sk313, Sk319, Sk320, Sk325 yrkandena 2, 5, 6, 9, 11-16, 19, 21, 23, 24, 26-34 och 36, Sk771 yrkandena 2 och 3, Sk773 yrkandena 1-3, T210 yrkande 10 och N383 yrkande 6. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motionerna Fi210 yrkande 3 och Sk325 yrkande 1. Som anförs i motion Sk325 yrkande 22 beräknar vi att den avsättning om ytterligare till skatte-kontroll som vi föreslår ger i ökade inkomster och det dubbla på . Utgiftsområde 3 som omfattar anslagen till skatteförvaltningen och skall enligt budgetalternativ tilldelas en utgiftsram som vart och ett av åren är högre än enligt budgetpropositionen. Med stöd av ett flertal studier anser vi att den svarta ekonomin har fått en skadlig omfattning i . Detta snedvrider konkurrensen mellan företag och urholkar affärsmoralen. För att motverka denna utveckling vill vi att skattemyndigheterna skall få ökade resurser för att effektivisera skattekontrollen. Anslaget till skatte-förvaltningen ökas i vårt budgetalternativ med i förhållande till budgetpropositionen. Dokumenterad erfarenhet visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka till statskassan. vill också öka anslaget till tullen med i förhållande till budgetpropositionen. Medlen skall förstärka tullens möjligheter att bekämpa smuggling och annan ekonomisk brottslig-het. Med det anförda tillstyrker vi motion Fi210 yrkandena 4 och 5 i här berörda delar. Skattepolitiken m.m. - c () anför: för en politik för ett decentraliserat och ekologiskt samhälle med en stark ekonomi och har aktivt medverkat till att den svenska ekonomin nu är stark. Vi går vidare med skattesänkningar och reformer på arbetsmarknaden för att öka sysselsättningen och stärka välfärden. Med rätt ekonomisk politik är förutsättningarna för en stark, självständig ekonomi goda. har en långsiktig målsättning att sänka skattetrycket i takt med vad ekonomin medger. Vi prioriterar sänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare samt sänkt skatt på företagande och boende. skatteprofil innebär ökad tillväxt, bättre miljö och socialt ansvar. Skatterna skall finansiera de offentliga utgifterna samt åstadkomma en rättvis fördelning av resurserna. Genom att fördela bördorna så att de som orkar bäst bär mer än de svaga, dvs. skatt efter bärkraft, kan alla medborgare få social välfärd. har ett jämförelsevis mycket högt skattetryck. anser det nödvändigt att sänka skattetrycket. Sänkningen måste ske på ett sådant sätt att de offentliga finanserna förmår garantera vår gemensamma välfärd. Våra förslag för att gynna arbete och kunskap är följande. Grundavdraget höjs kraftigt för människor med vanliga inkomster. Höjningen konstrueras så att grundavdraget trappas upp till en viss nivå och därefter trappas ner så att just låg- och medelinkomsttagare får störst del av den sänkta inkomstskatten. 10,5 miljarder avsätts för en sådan inkomstskattesänkning . Det höjda grundavdraget ersätter regeringens förslag om en skattereduktion av den allmänna pensionsavgiften. Regeringens förslag har en dålig fördelningspolitisk profil eftersom det är människor med höga inkomster som får den största skattesänkningen räknat i kronor. Tekniken innebär också att studenter och pensionärer inte får del av skattesänkningen. linje med att sänka inkomstskatten genom höjt grund-avdrag innebär att alla, även studenter och pensionärer, får sänkt skatt. Om inkomstskatten sänks genom att grundavdraget höjs behövs inte heller någon kompenserande höjning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Kommuner och landsting kompenseras för minskningen av den beskattningsbara inkomsten i enlighet med finansierings-principen. anser inte att en ytterligare uppjustering av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig skatt bör prioriteras. Särskilt inte då stora grupper som studenter och pensionärer ställs utanför regeringens föreslagna inkomstskattesänkning. bör avslå den föreslagna höjningen av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig skatt. finns en särskild skattereduktion som utgår till personer med pensionsgrundande inkomst. Reduktionsbeloppet uppgår till för inkomster och trappas därefter av. För de människor med små eller medelstora inkomster som får del av den särskilda skatte-reduktionen är en varaktig lösning för sänkta inkomstskatter genom höjt grundavdrag bättre. bör avslå förslaget om en förlängning av den särskilda skattereduktionen. Företagsklimatet i behöver bli bättre. Skatter och avgifter på arbete måste sänkas för att ge människor chansen att utveckla sina idéer i företag, något som skapar fler jobb. Det bör ske genom att en skatteväxling genom-förs, med sänkta skatter på arbetskraft och höjda skatter på miljöskadliga verksamheter. Det ger förutsättningar för ökad sysselsättning generellt sett, vilket i synnerhet är gynnsamt för tjänstesektorn med en hög andel arbetskraftskostnader. Arbetsgivaravgifterna har genom enträgna arbete reducerats upp till en årlig lönesumma om . För egenföretagare är lönesummegränsen . Vi förordar en fortsättning av sänkta arbetsgivaravgifter enligt samma modell. Arbetsgivaravgifterna sänks stegvis. föreslås att lönesummegränsen höjs till för arbetsgivare och till för egenföretagare. utökas reduktionen 2002 utökas till totalt . Procentenhetsreduktionen föreslås omfatta även egenföretagarnas egenavgifter. För att även företag som har stora säsongsvariationer skall kunna tillgodoräkna sig arbetsgivaravgifts-säkningen bör lönesumman beräknas . Vidare bör jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt, fiske och annan personlig service åter berättiga till reducerade socialavgifter i inland. Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri är en sektor med stora framtidsmöjligheter och det är förvånande att regeringen inte förmår jämställa jordbrukets el- och eldningsoljebeskattning med industrins förrän . lägger fram förslag som innebär en kraftig satsning på en ökad konkurrenskraft för jordbruket . Medel avsätts som skall användas för en nedjustering av dieselskatten eller annan kompensation för den i jämförelse med konkurrentländerna högre skatten på diesel. För en fortsatt utveckling av svensk trädgårdsnäring föreslås vidare en generell nedsättning av koldioxidskatten på olja för växthusuppvärmning och grön-foder-torkar. Tillsamman med andra förslag till-förs jordbruket och trädgårds-näringen för att förstärka den internationella konkurrenskraften. Ett RUT-avdrag som sänker skatten på hushållsnära tjänster införs omgående. Ett sådant avdrag gör det möjligt för fler människor med vanliga inkomster att nyttja hushållstjänster och ökar valfriheten för hushållen. Det kan gälla barnfamiljer och äldre eller fysiskt svaga personer. Nya småföretag kan växa fram i syfte att svara på efterfrågan av tjänsterna och därmed skapas åtskilliga arbetstillfällen. Beräkningar visar att förslaget kan ge ca 20 000 jobb. Den "svarta" sektor som finns inom detta område kan övergå i en "vit" sektor. En skattereduktion för vissa servicetjänster får inte medföra att befintliga företag inom servicesektorn konkurreras ut. Därför måste definitionen av hushållsnära tjänster vara tydlig och avgränsad. Begreppet hushålls-tjänster omfattar tjänster som utförs i hemmet som tvätt, städning, omsorg och trädgårdsskötsel. Det svenska yrkesfisket har ett ogynnsamt konkurrensläge gentemot viktiga konkurrentländer i vårt närområde, såsom och . De licensierade yrkesfiskarna i måste få ett skatteavdrag, vars utformning bör göras efter dansk modell, eftersom denna har godkänts av . har tidigare enhälligt beställt ett förslag om yrkesfiskeavdrag och bör återkomma till med ett förslag om yrkesfiskeavdrag i likhet med det som finns i . Höjd dieselskatt innebär att betydelsefulla näringar som åkerier, rederier och jordbruk får sämre möjligheter att konkurrera på lika villkor som sina europeiska konkurrenter. säger ett absolut nej till en höjning av dieselskatten, så länge det inte finns alternativa bränslen att tillgå i tillräcklig mängd och till konkurrenskraftiga priser. Den särskilda löneskatten på avsättningar till anställdas vinstandels-stiftelser avskaffas. Vinstandelsstiftelser är något positivt som har goda förutsättningar att bidra till ökat engagemang och ökad delaktighet för de anställda. Genom att en del av företagens vinster går direkt till de anställda skapas en uppmuntrande atmosfär. Dynamik och effektivitet stimuleras. Det är beklagligt att den politiska vänstern inte värdesätter den stora betydelse som det personliga engagemanget spelar för företagande och tillväxt. Regeringens förslag om att den statliga skatt om som utgår på förvärvsinkomst ska tillfalla kommunerna avvisas eftersom kommunerna bör tillföras medel på annat sätt. Även höjningen av energiskatten på el avstyrks eftersom den kommer att märkas direkt i elkonsumenternas plånböcker. Alla människor behöver bra bostäder till rimliga kostnader. Valfrihet och mångfald i boendet är grundpelare i bostadspolitiken och en del av välfärdspolitiken. Människor skall fritt kunna välja bostad och bostadsort. Boendet är inte bara just bostaden utan även känslan av trygghet att ha ett hem. Att äga sitt hem har ett värde i sig. arbetar för en ökad neutralitet mellan boendeformerna och långsiktigt lägre boendekostnader. konstaterar att fastighetsskatten träffar människor oavsett bärkraft. Därför ska fastighetsskatten successivt sänkas. biträder inte den sänkning av fastighetsskatten på hyreshus som regeringen föreslår. Det är föga troligt att sänkningen kommer att slå igenom så att den kommer hyresgästerna till godo. Det är bättre att ta ett samlat grepp på hela fastighetsbeskattningen än att göra en tillfällig sänkning som vid fullt genomslag motsvarar två kvällstidningar för den boende. För att lösa problemen för fastboende i attraktiva skärgårds- och andra fritidshustäta områden bör regeringen samla sig till ett förslag som tar sikte på att lösa frågan inom ramen för taxeringsförfarandet. Förslaget bör utformas så att det får retroaktiv verkan även . arbetar för att långsiktigt öka miljörelateringen i skatte-systemet. Verksamheter som påverkar miljön skall inte vältra över miljö- och hälsorelaterade kostnader på samhället. Principen om att förorenaren betalar skall gälla. Med en skattepolitik som stöd för miljö- och energipolitiken kan genomgå en strukturomvandling som leder till ett modernt land med avancerad teknik som svarar upp mot miljöns krav. är pådrivande i arbetet för omställningen till ett ekologiskt hållbart energisystem. Utvecklandet av alternativa energikällor samt effektivare användande av energi bör stimuleras. Bruk av energi från ekologiskt hållbara energikällor måste främjas framför ändliga energikällor. har mycket låga priser på elenergi. föreslår att den fastighetsskatt på äldre vattenkraft som avskaffades 1998 återinförs. Motivet till sänkningen var att den gynnade den elintensiva industrin, men det saknas belägg för att så skulle vara fallet. Kärnkraften orsakar kostnader historiskt, i nutid och . Som ett led i påskyndandet av energiomställningen bör produktionen beskattas i högre mån. Vi föreslår en höjning av produktionsskatten på el från kärnkraft med per kWh för . Kväveoxidutsläppen har stadigt ökat. De ger en negativ miljöpåverkan och bör därför motarbetas. Delmålet för sänkning av kväveoxid är alltför lågt satta och anser att delmålen bör uppnå en 40-procentig minskning . Ett led i denna målsättning är att öka avgifterna för utsläppen av kväveoxid. En kväveoxidskatt bör tas ut med per kg NOx för pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktion större än 20 GWh. Nedsättningen vid industrins energibeskattning skall vara i stället för . Med den förändringen beräknas inkomsterna öka med . I den föreslagna nedsättningen ingår även fortsätt-ningsvis skattelättnader för energiintensiv verksamhet. Flygtrafiken orsakar stora utsläpp i luften och bör därmed stå för en del av miljökostnaderna. Vi föreslår att en miljöskatt på flyg införs med ett belopp per passagerare och resa, vilket innebär att de största flygplanen med flest resenärer får bära de största kostnaderna. Detta är fullt rimligt med tanke på att flygplatserna har dimensionerats för dessa plan. Reavinstbeskattningen av fastigheter kommer att ge upphov till problem för både enskilda och myndigheter när de nuvarande övergångsreglerna löper ut vid utgången av . Mot bakgrund av de svårigheter som detta kan medföra vid generationsskiften av bostäder och familjeföretag föreslår vi att undantagsregeln förlängs med . Därutöver föreslår vi att en utredning tillsätts för att se över och lägga förslag till hur reavinstbeskattningen skall utformas . Dessa förslag får budgetmässiga effekter först . För dem som är inne på arbetsmarknaden spelar kompetensutveckling en allt viktigare roll. förordar att individuella kompetenskonton införs, dit arbetstagare och arbetsgivare får göra skattesubventionerade insättningar. Även om parterna var för sig kan disponera "sin" del för kompetensutveckling, ligger det i systemet att båda tjänar på att träffa överenskommelser om hur medlen skall användas. Förmögenhetsskatten bör successivt fasas ut ur det svenska skattesystemet. Den tas i många fall ut i form av en extra skatt på fastigheter, som har ett högt taxeringsvärde och låga inteckningsskulder. Den internationella rörligheten för kapitalet har ökat och därför har det varit nödvändigt att befria huvudägare i aktiebolag från förmögenhetsskatt med hänvisning till att deras kapital är låst i deras stora företag, som fyller en viktig funktion för svenskt näringsliv och svensk arbetsmarknad. En situation där verkligt förmögna människor befrias från förmögenhetsskatt och mindre förmögna människor belastas med förmögenhetsskatt, är naturligtvis inte acceptabelt ur rättvisesynpunkt. Utfrysningen bör ske stegvis med slopad sambeskattning som första steg. Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag i partimotionerna Fi211 och Sk324. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Sk323, Sk324 yrkandena 1-5, 9- 12, 16-24, 26 och 27 samt T465 yrkande 1. Vi står bakom den inkomst-beräkning som redovisas i motion Fi211 yrkande 3. Rapporter från och Statskontoret ger en indikation om att regeringen och dess myndigheter är dåliga på att kontrollera och följa upp att anslagna medel används på avsett sätt. föreslår ett moratorium för reala anslagsökningar till statliga verk och myndigheter för att ge rådrum för en översyn av statens kontrollfunktioner och den statliga förvaltningen. I budgetalternativ tilldelas utgiftsområde 3 en utgiftsram som är 61, 161 respektive lägre än budgetpropositionens. Med det anförda tillstyrker vi motion Fi211 yrkandena 11 och 12 i här berörda delar. Skattepolitiken m.m. - fp () anför: föreslår en skattereform med inriktning på sänkt skatt på arbete och risksparande. Vi föreslår att de grundläggande principerna skattereform återupprättas, nämligen "hälften kvar" och att de allra flesta bara ska betala kommunalskatt. Vi koncentrerar skatteförändringarna på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln, vill vi uppnå den grundläggande principen - att de flesta bara skall betala i skatt, och att de med höga inkomster ska betala . Genom att staten tar över en del kommunala kostnader kan kommunalskatten sänkas. Marginaleffekterna minskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genom växling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd. För att betona att barnstödet skall innebära att det i beskattningen tas hänsyn till den extra försörjningsbörda som föräldrar har, vill vi att en kommande utökning av barnstödet sker i form av skattereduktion. Det är nödvändigt att lätta på skattetrycket, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. En generell höjning av grundavdraget medför stora negativa effekter på statsfinanserna som effekten för låg- och medelinkomsttagare är begränsad. Om höjningen i stället riktas till låg- och medelinkomsttagare uppträder i stället marginalskatter som drabbar medelinkomsttagarna. Vårt val har blivit en generell skattesänkning för alla i form av en allmän skattereduktion om per person och år. Om reduktionen införs slipper ca 37 000 hushåll socialbidrag. Av dessa är drygt 16 000 hushåll utan barn och över 20 000 hushåll med barn. Antalet berörda personer skulle uppgå till uppemot 100 000, varav nästan hälften är barn. De som kommer ut ur socialbidragsberoende får också kraftigt minskade marginaleffekter eftersom marginaleffekten för socialbidragstagaren är . Gränsen för uttaget av statlig inkomstskatt höjs i två steg. Först återställs den till den nivå där betalar statlig skatt. Därefter tas ytterligare ett steg till den nivå där den allmänna pensionsavgiften upphör. Brytpunkten höjs upp till gränsen för egenavgifterna för att undvika att, som sker , personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan ca 150 000 och finns en marginaleffekt genom att grundavdraget trappas av. Denna avtrappning bör avskaffas vilket leder till en marginalskattesänkning för främst vissa LO-grupper. Det är utmanande när regeringen hävdar att man avskaffat värnskatten trots att den finns kvar. Vi vidhåller att den högsta inkomstskatten skall vara och föreslår att regeringens nya värnskatt avskaffas, utan att ersättas med en ny. Vårt mål är att återgå till skattereformens princip "30/50". Ett problem i det perspektivet är att kommunalskatterna nu i genomsnitt ligger klart . För att möjliggöra att den nivån sänks förordar vi att staten övertar vissa kommunala utgifter, bl.a. halva kostnaden för socialbidragen. En sådan skattereform genomförs och kostar med ett förstärkt barnstöd ca . Ett första steg bör tas . I stället för regeringens förslag vill vi att ett första steg i skattereduktionen om per skatte-betalare genomförs. Vidare tas ett första steg mot att höja brytpunkten som den s.k. värnskatten avskaffas. Därmed sänks skatten med ca mer än i regeringens förslag. De tyngst vägande inslagen är höjningen av brytpunkten om ca och skattereduktionen om ca 7 miljarder. Med detta förslag sänks marginal-skatterna i ett första steg, som alla får del av skattesänkningen. Orimliga skatteregler hindrar framväxten av hundratusentals nya jobb. Skatter som bromsar tillkomsten av nya jobb måste sänkas. Det är en central del i en politik som syftar till en snabb uppgång i sysselsättningen. har den industrialiserade världens högsta skatteuttag på arbete. I EU är det genomsnittliga skatteuttaget på arbete . I är motsvarande siffra . Vidare utgörs av kostnaderna för en tjänst av skatter och sociala avgifter. Skattesystemet lägger alltså en stor del av sin tyngd på den sektor där potentialen för fler nya jobb bedöms vara som störst - den privata tjänstesektorn. Det måste bli billigare att anställa. Eftersom vi bedömer att den största potentialen för nyföretagande och jobb finns i den privata tjänstesektorn anser vi att hela sänkningen bör riktas mot denna del av ekonomin. Vårt förslag innebär att arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn sänks från till . Problemen med de höga skatterna på arbete är särskilt stora när det gäller jobben i den hushållsnära tjänstesektorn. har tillsammans med och föreslagit en enkel och obyråkratisk modell för skattelättnader för hushållstjänster. Den innebär att det vita priset på hushållstjänster kan halveras direkt vid betalningen. Vi föreslår att en skattereduktion motsvarande införs för privatpersoners betalning av arbetskostnaden för hushållstjänster som utförs i det egna hemmet, och hushåll. Förutom att priset behöver sänkas för att efterfrågan skall ta fart behöver det bli enklare att bjuda ut tjänsterna, vare sig man gör det i företagsform eller som privatperson. Sommarlovslediga ungdomar skall t.ex. inte behöva registrera firma för att klippa grannarnas gräsmattor mot vit ersättning. Vi föreslår därför också förenklingar i trans-aktionerna mellan privatpersoner. Förmögenhetsskatten bör stegvis avskaffas . Denna specialskatt för "de rika" betalas som en följd av ett antal osannolika turer under Socialdemokraternas mandatperiod framför allt av vanliga familjer som kanske bott länge i sina hus och amorterat av Vissa enstaka miljardärer får däremot stora skattelättnader. Skattesystemet skall vara neutralt i fråga om huruvida människor väljer att leva som gifta eller sambo. Så är inte fallet. Dagens sambe-skattning av förmögenheter innebär att ett gift par måste räkna ihop sina tillgångar innan skatten beräknas. Sedan blir det skatt på allting över fribeloppet . Därför finns det starka principiella invändningar mot den sambeskattning som sker av makars förmögenhet . I ett första steg bör sambeskattning av makar slopas och fri-beloppet höjas till 1,2 miljoner. Detta innebär en lättnad för många vanliga husägare. Skattevillkoren för fåmansbolagen förbättras. De så kallade 3:12-reglerna är ett problem och det är inte rimligt att en företagare som under ett startskede med begränsad lönsamhet tagit ut låga löner blir hårdare beskattad när han säljer företaget, jämfört med om han under de tidigare åren kunnat ta ut lön upp till en viss brytpunkt. I avvaktan på ett förslag från regeringen föreslår vi att utdelning i fåmansbolag beskattas som kapitalinkomst om ägaren tagit ut en lön motsvarande ungefär vad en anställd i branschen tjänar. Svårigheter att erhålla riskvilligt kapital är en ständig källa till bekymmer för många småföretagare. Den enskilt viktigaste åtgärden för att öka tillgången till riskvilligt kapital är därför att slopa dubbelbeskattningen på aktier. Dubbelbeskattningen gör det inte bara svårare för småföretagen att anskaffa riskkapital, den hindrar dessutom de små företagen från att växa med eget kapital. När det gäller förbättringarna för företagen genom regeringens förslag om ökade möjligheter till periodisering är dessa självklart bättre än ingenting. Övervägande skäl talar för att fastighetsskatten bör övergå till en beskattning där en schablonintäkt läggs som inkomst av kapital och kapitalkostnaderna (främst räntor) dras av. bör utarbeta och lägga fram ett sådant förslag. Ett utrymme avsätts för en provisorisk lösning för de värst drabbade fastboende i attraktiva fritidsområden. Härutöver föreslås bl.a. att betalningstiderna för momsen ändras så att inbetalningstidpunkten räknas för företagaren så att företagaren inte riskerar att behöva betala in momsen innan betalning erhållits. Miljöskatten på handelsgödsel förstärks och regeringens förslag om höjning av produk-tionsskatten på kärnskraftsel avslås. Ett nytt system med individuella utbildningskonton införs för att människor skall få bättre möjlighet att klara sin försörjning vid vuxenstudier. Människor måste få större frihet att bestämma själva, om och när de skall vidareutbilda sig. Yrkesarbetande måste ha möjlighet att förbereda sig på kommande yrkesavbrott för att inte då vara helt beroende av arbetsgivarens eller statens välvilja. En anställd måste även få möjlighet till utbildning som arbetsgivaren inte är beredd att räkna som personalutbildning. Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet ska därför kunna breddas till ett "pensions- och utvecklingssparande", där individer får göra skattebefriade avsättningar, som senare kan användas för att bekosta studier. Några omedelbara effekter på budgeten för uppkommer inte. är positivt till s.k. grön skatteväxling och vill omsätta skatteväxlingen i praktiken. ska driva en offensiv miljöpolitik så väl nationellt som på den internationella arenan.