yttr · GN05SkU9y · 2000-01-01 00:00:00 — Ett informationssamhälle för alla 1999/2000 SkU9y Till trafikutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla jämte motioner. Utskottet har ingen invändning mot att de som avsätts för utbyggnaden av accessnätet i glest bebyggda områden delvis kommer att utgå i form av en skattereduktion eller mot att regeringen nu utreder den närmare utformningen av denna skattereduktion med sikte på att skatte-reduktionen skall kunna medges första gången vid inkomsttaxeringen . I anslutning härtill avstyrker utskottet ett antal motionsyrkanden som helt eller delvis berör den planerade skattereduktionen och dess utformning. Utskottet avstyrker vidare ett antal motionsyrkanden om behovet av änd-rade skatteregler när det gäller personaloptioner, riskkapitalbolag, etc. Slutligen avstyrker utskottet ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden om en översyn av e-handelns skattefrågor. Vid yttrandet fogas nio avvikande meningar. I propositionen förslår regeringen att det IT-politiska målet skall vara att som första land blir ett informationssamhälle för alla (yrkande 3) och att IT-politiken inriktas på en rad åtgärder som främjar tillväxt, sysselsätt-ning, regional utveckling, jämställdhet, ett hållbart samhälle, m.m. (yrkande 4). Staten skall enligt regeringens förslag prioritera tre uppgifter, nämligen att öka tilliten till IT, att öka kompetensen att använda IT och att öka till-gängligheten till informationssamhällets tjänster (yrkande 5). När det gäller den ökade tillgängligheten överväger regeringen att införa ett stöd på sammanlagt för utbyggnaden av accessnätet i glest bebyggda områden. Stödet planeras utgå dels som ett direkt stöd till kommunerna för att ordna abonnentanslutning med hög överföringskapacitet till fastigheter där en anslutning skulle bli avsevärt dyrare för abonnenterna än i normala fall, dels i form av en skattelättnad för fysiska och juridiska personer som haft utgifter för en anslutning för datakommunikation som innebär en väsentlig kapacitetshöjning i förhållande till överföringskapacite-ten i det normala telefonnätet. Utredningen om infrastrukturprogram för bredbandskommunikation (dir. 2000:04) kommer att få i uppdrag bl.a. att föreslå hur den angivna ramen på bör fördelas mellan de båda stödformerna. När det gäller skattelättnaden bör denna enligt vad regeringen anför lämp-ligen ges formen av en skattereduktion som riktar sig mot de anslutningar som är avsevärt mer kostnadskrävande än i normala fall. Ett sätt att göra detta är att ge en skattereduktion för anslutningsutgifter som överstiger ett visst belopp och att ge den endast för en relativt låg andel av den totala kost-naden. Genom att skattelättnaden får formen av en skattereduktion undviks även negativa effekter på det kommunala skatteuttaget. Vidare är det enligt vad som anförs i propositionen viktigt att skattereduk-tionen utformas så att den är enkel att tillämpa för skatteförvaltningen och lätt att administrera. Regeringen avser att utreda den närmare utformningen av skattereduktionen och förelägga ett lagförslag. Lagen bör enligt vad som anförs träda i kraft och skattereduktionen med-ges första gången vid inkomsttaxeringen . I partimotion T28 yrkande 6 delvis av m.fl. (m) anförs att det är statens ansvar att ge goda förutsättningar och avlägsna hinder. De anser emellertid att det är tveksamt med speciella skatteavdrag för inköp av bredbandsuppkoppling. som arbetsredskap finns det avdragsmöjligheter för bredbandsanslutning. Dessutom finns det en risk för bristande konkurrensneutralitet mellan olika typer av utveckling. Prisnivån hos leverantörerna riskerar att hållas uppe och beslut om uppkoppling att dröja i avvaktan på ett framtida stöd. I kommittémotion T24 yrkande 14 delvis av m.fl. (kd) anförs att utbyggnaden av IT-infrastruktur i första hand bör ske i marknadens regi men att staten har ett alldeles särskilt ansvar för glesbygden eftersom det knappast är troligt att landet kommer att täckas om enbart marknadsmässiga villkor skall gälla. Enligt motionärerna har staten här en tydlig uppgift och de anför att det finns många olika möjligheter; ROT-avdrag för boende i glesbygd, investeringsbidrag, stöd via regionala strukturmedel, EU-medel, etc. Beträffande en skattelättnad för accessnätet anför motionärerna att en sådan kan vara ett sätt att nå målet om bredband till alla, men de framhåller att förslaget är otydligt och att remissinstanserna haft olika åsikter om hur en stimulans bäst kan ges till hushåll i glesbygd. Enligt motionärerna är det beklagligt att regeringen inte kunnat samla sig till ett konkret förslag på denna punkt. I partimotion T26 av m.fl. (c) hemställs om avslag på propositionen bl.a. med hänvisning till att IT-politikens inriktning bör vara att "bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet genom en bra och likvärdig IT-infrastruktur" (yrkandena 1 och 3), och motionärerna anser att staten i första hand bör ta ett direkt ansvar för accessnätet och upplåta detta på lika villkor till alla operatörer för att garantera en likvärdig IT-infrastruktur i hela landet. I andra hand - med den av regeringen valda inriktningen - är det enligt dessa motionärer viktigt att undvika monopoluppbyggnad. Reglerna bör inriktas på att stärka det enskilda ägandet, vilket t.ex. kan ske genom att samfälligheter gynnas framför vanlig upphandling av förbindelser (yrkandena 6 och 7). I kommittémotion T29 yrkande 7 av m.fl. (fp) motsätter sig motionärerna planerna på en skattelättnad för bredbands-uppkoppling. Motionärerna anför att en riktad skattelättnad riskerar att leda till att prisnivån fortsätter att vara hög och anser också att det är tveksamt om det över huvud taget är en klok fördelningspolitik att subventionera bred-bandsuppkopplingar. Enligt motionärernas mening är det främst stadsbor samt människor med god ekonomi och datorvana som efterfrågar höghastig-hetsinternet. För många låginkomsttagare är det inte alls aktuellt att köpa en dator till hemmet. Utskottet går inte närmare in på valet mellan subventioner och andra metoder för att uppnå en gynnsam utveckling för glesbygden på IT-området utan begränsar i denna del yttrandet till regeringens planer på en skattereduktion för bredbandsanslutning och de synpunkter på dessa planer som framförts i motionerna. Flera motionärer har ifrågasatt planerna på en skattereduktion främst där-för att ett riktat bidrag skulle vara kontraproduktivt och på kunna leda till att kostnaden för anslutning blir högre än som skulle bli fallet utan ett bidrag. Enligt utskottets mening kan ett stöd som av någon anledning begränsar utbudet på en marknad motverka sitt syfte eftersom det minskade utbudet kan ge upphov till prisökningar. När det gäller den av regeringen planerade skattereduktionen är emellertid avsikten att denna skall lämnas direkt till den som har utgiften för anslutningen. Härigenom undviks enligt utskottets mening att det uppkommer negativa effekter på utbudet. Vidare invänds att planerna på ett stöd kan medföra att pågående arbete avbryts och att nya arbeten inte startas i avvaktan på besked om stödets närmare utformning. I sammanhanget kan framhållas att skattereduktionen är avsedd att öka spridningen av snabba uppkopplingar till områden som kom-mersiella aktörer inte skulle täcka in inom en rimlig tid och att den skall utgöra ett relativt sett lågt bidrag till totalkostnaden. Härigenom begränsas enligt utskottets mening risken för negativa effekter på marknaden stödets utformning utreds. Slutligen har det riktats fördelningspolitiska invändningar mot förslaget. Enligt motionärerna är det i första hand stadsbor med god ekonomi som använder Internet med höghastighetsanslutning, och för många låginkomst-tagare är det inte alls aktuellt att skaffa en dator i hemmet. Enligt utskottets mening är syftet med den föreslagna stimulansen inte i första hand fördel-ningspolitiskt utan avsikten är att låta de delar av landet som inte har samma kommersiella bärkraft som storstadsregionerna få del av de möjligheter som De möjligheter till ekonomisk tillväxt och annan sam-hällsutveckling som väl utvecklade kommunikationsnät på detta område ger upphov till bör vara tillgängliga i hela med rimliga ekonomiska insatser. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att det från skattemyndigheternas synvinkel är viktigt att skattereduktionen utformas så att den är enkel att tillämpa och lätt att administrera. Av det anförda framgår att utskottet inte har någon erinran mot regeringens planer på en skattereduktion. Utskottet avstyrker motionerna T24 yrkande 14 i denna del, T28 yrkande 6 i denna del och T29 yrkande 7. I motion T703 yrkande 14 av m.fl. (c) - som väckts under den allmänna motionstiden - anförs att det är angeläget att insikten om att informationsteknikens spridning innebär påfrestningar på de nationella skattesystemen även resulterar i åtgärder nationellt. Enligt motio-närerna är det nödvändigt att se över den tekniska utvecklingens påverkan på det svenska skattesystemet och dess påverkan på statens inkomster. Utskottet har i sitt betänkande 1999/2000:SkU15 Allmänna motioner om mervärdesskatt behandlat bl.a. frågan om beskattningen av e-handel och har där lämnat en utförlig redovisning av de förhållandevis komplicerade regler som gäller på mervärdesskatteområdet i detta hänseende. Regeringen anför i den nu aktuella propositionen bl.a. att den elektroniska handeln kan få betydande konsekvenser för de svenska skattebaserna efter-som handeln berör såväl skattebaserna för finansiellt kapital, som för varor och tjänster (mervärdesskatt) och att detta i förlängningen kan innebära att det svenska skatteuttaget minskas genom att skattebaser rör sig från till länder med låga eller inga skatter alls. Konkurrensförhållandena mellan olika företag påverkas också av att mervärdesskattesatsen varierar i olika länder. Skatteuttaget kan enligt vad regeringen anför också minska om kon-trollbehovet inte tillgodoses på ett tillfredsställande sätt. Regeringen anför vidare att skattebasernas rörlighet inte är något nytt fenomen, men att de senaste decenniernas internationalisering av den svenska ekonomin samt tillväxten av elektronisk handel har accelererat utvecklingen och att det mot denna bakgrund är angeläget att vara uppmärk-sam på vilka områden, i vilket tidsperspektiv och i vilken omfattning den elektroniska handeln kan komma att öka. Regeringen följer därför löpande denna fråga. När det gäller reglerna för beskattningen anför regeringen att utgångs-punkten är att de nuvarande skattereglerna skall tillämpas även vid elektro-nisk handel, men det är angeläget att de regler som tillämpas även fungerar på ett internationellt plan. Det pågår därför ett arbete både inom EU och med att anpassa beskattningsprinciperna till den handel som den nya tekni-ken medför. Arbetet inom båda organisationerna utgår ifrån de prin-ciper som antogs dels av , dels vid ministerkonfe-rens i . Principerna kan sammanfattas enligt följande: Inga nya skatter skall införas nu utan de som finns skall anpassas, beskatt-ningen skall präglas av neutralitet och ske där konsumtio-nen sker, förfaran-det skall vara enkelt för skattskyldiga och myndigheter. Arbetet inom EU förväntas leda till att kommissionen lämnar ett förslag till vissa ändringar i det gemensamma mervärdes-skattedirektivet. Utskottet har vid sin behandling av motsvarande motioner i betänkandet 1999/2000:SkU15 avstyrkt dessa med hänvisning till att regeringen redan har uppmärksam-mat frågorna kring elektronisk handel. Utskottet förutsatte då att deltagarna från i arbetsgrupperna inom EU och tar aktiv del i arbetet och med sina insatser bidrar till att bringa frågorna till en till-fredsställande lös-ning eftersom frågorna är viktiga för landet. Utskottet förutsatte vidare att rege-ringen noga följer arbetet och på lämpligt sätt och i lämpligt sammanhang avrapporterar utvecklingen och redovisar vunna rön och erfarenheter för . I sammanhanget kan också nämnas att utskottet vid en intern utfrågning med tjänstemän från och orienterat sig om arbetet på detta område. Enligt utskottets mening pågår det redan ett arbete på många fronter med de olika frågor som hänger samman med e-handelns beskattning, och utskottet ser därför inte någon anledning till ett tillkännagivande till rege-ringen om behovet av en översyn av dessa frågor. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. I motion T28 yrkande 12 delvis av m.fl. (m) hemställs att beskattningen av personaloptioner ses över. De höga socialavgifterna skapar enligt dessa motionärer problem och en förändring av inbetalningstidpunkten bör därför övervägas. Vidare bör villkoren för personer med personaloptio-ner som arbetar tillfälligt i ses över. Härvid måste konkurrensen från länder med förmånligare beskattningsregler tas som utgångspunkt. I motion T24 yrkande 2 av m.fl. (kd) anförs att svårigheten att utfärda konkurrenskraftiga optionsprogram till medarbetare är ett konkret hinder för den svenska utvecklingen och att länder med mer fördelaktig optionsbeskattning lockar till sig våra mest kunniga personer. Regeringen bör enligt motionärerna återkomma med förslag till nya regler för beskatt-ningen av optionsprogram. En personaloption är en rättighet som ges ut enbart till anställda inom ett företag eller en företagsgrupp. Den innebär att den anställde under vissa förutsättningar har rätt att förvärva aktier till ett i förväg bestämt pris. Optionsvillkoren är enhetliga för samtliga anställda som får del av förmånen och är ofta bestämda i en optionsplan. Personaloptionen kännetecknas av att den är förenad med olika förfogan-derättsinskränkningar - t.ex. att den inte får överlåtas eller pantsättas - och att den kan utnyttjas först efter en viss kvalifikationstid. Det är inte ovanligt att optionen är uppdelad i "etapper" med olika kvalifikationstider. Optionens löptid är lång, ofta . Vanligtvis förfaller personaloptionen om anställ-ningen upphör på grund av uppsägning, avskedande eller dödsfall. Enligt tidigare praxis (RÅ 1986 ref 36) fanns möjlighet att skjuta upp beskattningstidpunkten genom ett avtal om inskränkning i en anställds rätt att förfoga över förvärvade värdepapper. Denna möjlighet upphörde genom en lagändring som innebar att förmån av värdepapper skall tas upp till beskattning vid avtalstidpunkten. I två avgöranden fann Regeringsrätten emellertid att reglerna inte var tillämpliga på de i målen aktuella optionerna eftersom de inte hade karaktär av värdepapper. Skatte-plikten ansågs inträda först när den skattskyldige hade möjlighet att utnyttja optionen. Mot denna bakgrund infördes års taxering nya bestämmelser som innebär att optioner som inte utgör värdepapper beskattas när de utnyttjas eller avyttras (prop. 1997/98:133, SkU26). För optioner som utgör värdepapper gäller alltjämt att de skall beskattas vid förvärvet. finns reglerna i inkomstskattelagen. Av 10 kap. 11 § framgår dels att en skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på för-månliga villkor skall ta upp förmånen som intäkt det beskattningsår då för-värvet sker, dels att en skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar en rätt att förvärva värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor skall ta upp förmånen som intäkt det beskatt-ningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Särskilda regler gäller vid in- och utflyttning. Syftet med dessa regler är att beskattningen endast skall träffa optionsrätt som är intjänad i . Enligt utskottets mening innebär optionsprogrammen ett visst mått av riskta-gande från såväl arbetstagarens som arbetsgivarens sida. I och med att par-terna - genom avtalets konstruktion - har valt att skjuta upp beskattningen till en framtida tidpunkt är det svårt att förutse storleken på de skatte- respektive avgiftsinbetalningar som krävs när beskattningen väl utlöses. Om värdet är noll har den anställde gått miste om sin löneförmån. Är värdet stort kan skyldigheten att erlägga arbetsgivaravgifter bli betungande för arbetsgi-varen. Enligt utskottets mening finns det inte något bärande skäl att beskatta lön i form av optioner efter förmånligare regler än de som gäller för andra löne-förmåner. Det är bara inom vissa delar av arbetsmarknaden som den här typen av löneförmåner kan erhållas och det skulle enligt utskottets mening skapa en i det närmaste ohållbar situation om vissa grupper på detta sätt fick en förmånligare beskattning än andra grupper. När det gäller beskattningen av personaloptioner som innehas av personer som arbetar tillfälligt i har de nuvarande reglerna en utformning som syftar till att beskattningen endast skall träffa optionsrätter som är intjänade här. Motionären har inte anfört något som kan utgöra ett skäl att frångå denna princip. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. I motion T28 yrkande 12 delvis av m.fl. (m) anförs bl.a. att det bör övervägas att ge riskkapitalbolag samma regler som investmentföretag. I motion T24 yrkande 3 av m.fl. (kd) anförs att riskkapi-talbolag som investerar i de nya IT-företagen måste få en mera rimlig beskattning. De har enligt motionärerna en mycket ofördelaktig skattesitua-tion gentemot andra investmentbolag. I stället för att betala en 60-procentig skatt förekommer det att sådana bolag skattar på exempelvis . Regeringen bör enligt motionärerna återkomma med förslag till nya regler för beskattningen av riskkapitalbolag. Det nuvarande systemet för beskattning av bolagsinkomster bygger på att skatt betalas i två led, en gång på företagsnivå när vinsten uppstår och en gång hos ägaren som beskattas för utdelning eller reavinst. För att förhindra att en vinst beskattas inom en koncern (kedjebeskattning) beskattas inte moderbolag för utdelning från bl.a. dotterbolag. I konsekvens härmed borde även reavinster vid försäljning av dotterbolag, eller mer precist reavinster på s.k. näringsbetingade aktier och andra andelar, undantas från beskattning. Det har emellertid inte varit möjligt att införa en sådan ordning eftersom den kan leda till att beskattningen undgås med hjälp av utlands-transaktioner. För att göra det möjligt att använda aktiebolag som mellanhänder vid investering i aktier och liknande har särskilda regler tillskapats för s.k. investmentföretag. För dessa företag gäller att mottagna utdelningar beskat-tas som avdrag medges för lämnade utdelningar. Vidare har den sedvanliga reavinstbeskattningen vid försäljning av aktier m.m. ersatts med en årlig schablonbeskattning på av aktievärdet. Särskilda villkor skall vara uppfyllda för att ett aktiebolag skall kunna tillämpa reglerna för invest-mentföretag. Av 39 kap. 15 § inkomstskattelagen framgår att aktiebolaget uteslutande eller så gott som uteslutande skall förvalta värdepapper eller liknande tillgångar, att dess uppgift väsentligen skall vara att genom ett välfördelat värdepappersinnehav erbjuda andelsägarna riskfördelning och att det skall ägas av ett stort antal fysiska personer. Småföretagsdelegationen har i betänkandet Kapitalförsörjning till små-företag (SOU 1998:93) föreslagit att riskkapitalbolag skall klassas som investmentföretag i skattehänseende. Riskkapitalbolagen specialiserar sig på att göra mycket riskfyllda placeringar lönsamma genom att inrikta sig på vissa branscher och genom att välja placeringar som ger en mycket hög avkastning i de fall då de lyckas. Genom sin specialisering har de svårt att uppfylla de särskilda krav som gäller för investmentföretag. Utredningen (Fi 1998:10) om vissa företagsskattefrågor arbetar med utformningen av ett system med slopad kapitalvinstbeskattning på närings-betingade andelar inom företagssektorn. arbetar Utredningen (Fi 1998:11) om vissa internationella företagsskattefrågor med en lösning på utlandsproblemet, dvs. risken för skatteundandraganden med hjälp av utlands-transaktioner om kapitalvinster på näringsbetingade aktier skatte-befrias. Finansministern har i ett frågesvar redovisat ett under-handsbesked från Utredningen (Fi 1998:10) om vissa företagsskattefrågor som innebär att utredningens förslag kommer att lösa riskkapitalbolagens problem (fråga 1999/2000:306). Som framgår av bakgrundsbeskrivningen pågår det ett arbete som syftar till att finna en lösning på de problem med riskkapitalbolagens beskattning som motionärerna tar upp. Två utredningar arbetar med en lösning som kan inne-bära att kapitalvinstbeskattningen av näringsbetingade aktier slopas. En sådan lösning skulle medföra att riskkapitalbolag får förmånligare skattereg-ler för sina näringsbetingade aktier än vad som skulle gälla om de i stället fick tillämpa reglerna för investmentföretag. Enligt utskottets mening bör resultatet av det nu aktuella utredningsarbetet avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. I motion T28 yrkande 12 delvis av m.fl. (m) tas ytterligare skattefrågor upp. Enligt motionärerna krävs åtgärder som gör det attraktivt att bo och verka i landet om skall kunna behålla tätpositionen som IT-nation. För att ett internationellt konkurrenskraftigt skattesystem skall kunna skapas bör personbeskattningen sänkas, kapitalskatterna sänkas och förmögenhetsskatten slopas. I motion T210 yrkande 50 av m.fl. (kd) anförs att rege-ringen inte redovisar någon fortsättning på strategin med skattesubventione-ring för av PC och att regeringen bör överväga den modell man valt i där man får göra avdrag för programvara och dator oavsett vem man är eller var man jobbar. Enligt utskottets mening finns det inte något skäl att i detta sammanhang göra allmänna uttalanden om framtida skattesänkningar. Sådan frågor bör tas upp i ett större ekonomisk-politiskt sammanhang där en avvägning kan göras mot anspråken på resurser för ändamål som t.ex. vård, skola och om-sorg. Utskottet avstyrker T28 yrkande 12 även i denna del. När det gäller förslaget i motion T210 om en generell möjlighet att göra avdrag för utgifter för programvara och inköp av dator är utskottet inte berett att tillstyrka en sådan. En så vittgående avdragsrätt skulle enligt utskottets mening innebära en kraftig och oönskad snedvridning av konkurrensen på detta område och ge upphov till en mängd gränsdragnings-problem. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. I beslutet har deltagit: (), (), Per (), (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattelättnad för bredbandsanslutning - m (), de (), () och () anför: har än så länge en unik tillväxtmöjlighet på IT-området. Men det är viktigt att vår position befästs och förstärks så att nya möjligheter kan tas till vara. Utvecklingen är snabb och det faktum att ligger långt framme jämfört med de flesta andra länder är ingalunda någon garanti för att vi kommer att behålla vår ledande position . I åtskilliga andra länder sker nu en snabb utveckling, och vi kan räkna med allt hårdare konkurrens . Vårt försprång kan med andra ord snabbt förloras. En fortsatt god utveckling kräver åtgärder inom områden som ekonomiska incitament för företag och individer, arbetslagstiftningen, kompetensförsörj-ningen och när det gäller en god infrastruktur för den digitala ekonomin. Syftet måste vara att övervaka marknadsaktörerna och stärka konkurrensen. Det är t.ex. inte statens uppgift att bygga svartfibernät med skattepengar eller att bedriva osund konkurrens mot privata bolag som bygger eller redan har byggt svartfibernät. Ett viktigt regionalpolitiskt mål måste vara att det inte får bli väsentligt dyrare för företag och konsumenter i glesbygd att tillgodogöra sig den nya tekniken, och den regionala utvecklingen av bredbandskapaciteten bör följas noga. Det är viktigt att beakta den snabba teknikutvecklingen för olika behov och olika geografiska avstånd. Staten skall om så blir nödvändigt upphandla bredbandskapacitet utan låsning till viss teknik. När det gäller regeringens planer på en skattereduktion för bredbands-anslutning är vi tveksamma.