yttr · GN05SoU6y · 2000-01-01 00:00:00 — Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering 1999/2000 SoU6y Till utbildningsutskottet har beslutat bereda socialutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:81 Forskning för fram-tiden - en ny organisation för forskningsfinansiering jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till motionerna 1999/2000:Ub25 (m) yrkande 2 och 1999/2000:Ub29 (s) yrkande 1 delvis samt avsnitt 5.3 i propo-sitionen. Regeringen lämnar i propositionen förslag till en ny myndighetsstruktur för forskningsfinansiering. Enligt förslaget skall tre nya forskningsråd och en ny myndighet för finansiering av forskning och utvecklingsarbete inrättas. Ett av de föreslagna nya forskningsråden är . De två andra forskningsråden föreslås vara områdesinriktade och avse dels sociala frågor och arbetsliv, dels miljö, lantbruk och samhällsplanering. Regeringen före-slår vidare att en inrättas för behovsstyrd forskning och utvecklingsarbete till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. skall överta de ansvarsområden som handhas av , Humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrå-det, , och . Till följd härav föreslås att dessa myn-dighe-ter avvecklas. främsta uppgift skall enligt propositionen vara att stödja grundläggande, nyfikenhetsbaserad forskning av högsta vetenskapliga kvali-tet inom samtliga vetenskapsområden. skall ges denna renodlat kvalitetsfrämjande uppgift eftersom den fria, nyfikenhetsbaserade forskningen har en central roll som grund för annan forskning. Regeringen anser att härutöver bör åläggas uppgifter av mer övergri-pande karaktär. bör därför ha ett särskilt ansvar för att i ett internationellt perspektiv upprätthålla kvaliteten på den svenska forskningen och främja förnyelse och rörlighet inom forskningen. Av detta följer att , på eget initiativ eller tillsammans med ämnesrå-den, konti-nuerligt genom internationella utvärderingar bör undersöka kvali-teten inom forskningen och vidta adekvata åtgärder till följd av utvärdering-arnas resul-tat. Rådet bör enligt propositionen även ha ett nationellt ansvar för att i sam-verkan med universitet och högskolor åstadkomma en effektiv pro-filering av forskningen samt för att skapa goda forskningsmiljöer för den svenska forsk-ningen. Genom den grundläggande fria forskningens betydelse som bas för annan kunskapsutveckling kommer att utgöra kärnan i den nya forskningsfinansieringsorganisationen och vara av stor betydelse för utvecklingen inom alla samhällssektorer och politikområden. En angelägen uppgift för är enligt regeringen att ansvara för övergripande policyfrågor rörande hela dess verksamhetsområde. Rådet bör enligt propo-sitionen kraftfullt verka för förnyelse inom den svenska forsk-ningen. I detta ligger att med olika medel verka för flexibilitet i systemet, bl.a. genom omp-rioriteringar inom och mellan ämnesråden så att nya forsk-ningsinriktningar och unga forskare kan ges stöd. Rådet bör även kunna stödja sådan icke etablerad forskning som har en stor potential att vara ny-skapande - dvs. att stödja riskprojekt i större utsträckning än vad som sker i dagens forsknings-system. Ytterligare en viktig uppgift för är enligt proposi-tionen att ta initiativ till och åstadkomma kraftsamling kring vissa breda forsknings-satsningar. Rådet bör härvid kunna ge ett kraftfullt stöd till fors-kargrupper med särskild kompetens. Regeringen avser vidare att inom inrätta tre ämnesråd med ansvar för att främja och stödja forskning av högsta vetenskapliga kva-litet inom sina verksamhetsområden. Ett av dessa, ämnesrådet för medicin, bör enligt förslaget ansvara för medicinsk forskning inklusive vårdvetenskap, odontologi och farmaci. Regeringen anför att i ämnesrådens arbetsuppgifter bör ligga att tillsammans med universitet och högskolor bevaka den svenska och internationella forskningens utveckling och bygga upp svensk forskning inom områden av särskild betydelse. Strategiska avvägningar inom ansvar-s-området är vidare en angelägen uppgift för ämnesråden. för sociala frågor och arbetsliv för sociala frågor och arbetsliv bör enligt förslaget överta de ansvarsområden som handhas av Socialvetenskapliga forsknings-rådet och delar av de ansvarsområden som handhas av Rådet för arbetslivs-forskning. föreslås till följd härav avvecklas. Rådet för sociala frågor och arbetsliv skall främja en betydelsefull grund-forskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik, fa-miljepolitik och folkhälsovetenskap. Rådet övertar även det särskilda sam-ordningsansvar som ålagts vad gäller forskning om äldre, handikapp, socialvetenskaplig alkoholforsk-ning samt internationell migration och etniska relationer. Rådet skall även främja forskning om barns situation och uppväxtvillkor. för sociala frågor och arbetsliv skall enligt propo-sitionen dessutom stödja forskning vid universitet och högskolor samt vid forsk-ningsinstitut. Regeringen anför även att rådet måste samverka med andra forskningsfinansiärer och att det är särskilt viktigt att rådet utvecklar en nära samverkan med den nya . I propositionen anförs vidare att det är viktigt att det nya rådet fortsätter att utveckla samverkan med dels myndigheter under som inom ramen för sina för-valt-ningsanslag finansierar forskning till stöd för den egna verksamheten, dels andra angränsande aktörer. Regeringen anför att det nya forskningsrådet för sociala frågor och arbets-liv skall ha en god överblick över hur forskningen utvecklas, fortlöpande utvärdera kvalitet och identifiera brister i olika avseenden samt på olika sätt initiera och stödja angelägen forskning inom sitt ansvarsområde. Ett viktigt inslag är därvid att i samråd med andra berörda forskningsfinansiärer ta fram forskningsprogram som speglar angelägna forsknings- och utvecklingsbehov och som möjliggör slagkraftiga insatser. I motion Ub25 av m.fl. (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett svenskt "" (yrkande 2). Motionärerna, som anser att något samman-hållet vetenskapsråd inte behöver inrättas, anför att forskning rörande biome-dicin, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg samt arbets-miljö i huvudsak har varit ämnesinriktad och projekten varit begränsade till sin inriktning och omfattning. I takt med att nya metoder, nya vetenskapliga synsätt och arbetssätt vuxit fram och införts har emellertid de traditionella gränssnitten mellan biomedicin, social- och arbetsvetenskap, beteendevetenskap och humaniora blivit alltmer suddiga. De nya medicinska och tekniska landvinningarna inom hälso- och sjukvården ställer krav på att beteendevetare och humanister knyts till projekten för att hantera svåra etiska frågeställningar och prioriteringar, anförs det. Detta ställer i sin tur krav på nya sätt att ytterligare underlätta samarbetet mellan olika forskningsdiscipli-ner. Enligt motionärerna är det av avgörande betydelse att ger ökat stöd till den bästa forskningen. Återväxten av forskare måste tillgodoses och kreativa forskningsmiljöer av internationell klass skapas. Detta sammantaget bildar enligt motionärerna bakgrunden till förslaget att införa ett svenskt "" efter amerikansk förebild. Ett sådant "institut" för medicin och hälsa skall ha till uppgift att skapa bästa möjliga förutsätt-ningar för ny banbrytande kunskap inom hela hälsoområdet. För att på ett optimalt sätt kunna fullt ut tillvarata den potential som finns inom medicin, bioteknik, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg och ar-betsmiljö samt informationsteknologi föreslår motionärerna att de myndig-heter som inom de statliga forskningsfinansieringssystemen var och en för sig svarar för olika delar av denna forskning bör integreras inom ramen för det föreslagna institutet. Motionärerna föreslår med anledning härav bl.a. att de resurser som hanteras av , , en stor del av och delar av samlas. Den i propositionen föreslagna nya organisationen för forskningsfinansiering innebär enligt utskottets mening att förutsättningarna för kraftfulla forsk-ningssatsningar inom t.ex. hälso- och sjukvårdens område förbättras jämfört med nuvarande organisationsstruktur. Utskottet delar således inte motionä-rernas farhågor i motion Ub25 (m) att den föreslagna ordningen med ett vetenskapsråd och två områdesinriktade forskningsråd skulle motverka möj-ligheterna till kraftsamling inom viktiga fält inom hälso- och sjukvården eller på annat sätt försämra utsikterna för en framgångsrik utveckling av forsk-ningen inom det samlade hälsoområdet. Med hänvisning till det anförda anser socialutskottet att utbildningsut-skottet bör avstyrka motion Ub25 (m) yrkande 2. ställer sig bakom avvecklingen av samt vad som föreslås beträffande ett nytt forskningsråd för sociala frågor och arbetsliv i avsnitt 5.3 i propositionen. En myndighet för forskning och utveckling Enligt regeringen har den nya , som inrättas under Nä-ringsdepartementet, till uppgift att initiera och finansiera behovsstyrd FoU till stöd för det svenska innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt. Verksamheten skall omfatta stöd till FoU inom bl.a. teknik, trans-porter, kommunikation, arbetsliv och arbetsmarknad liksom uppgiften att verka för att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter, processer, tjänster, ett utvecklande arbetsliv, regelverk etc. Verksamheten skall svara såväl mot näringslivets som mot delar av det övriga samhällets behov. Om-rådena informationsteknologi och IT-tillämpning kommer att vara särskilt betydelsefulla. verksamhet skall på bästa sätt bidra till att försörja nä-ringslivet och relevanta sektorer med kun-skap samt till att bygga upp och utveckla ett modernt och effektivt innova-tionssystem som främjar en hållbar utveckling och tillväxt. Myndigheten skall utveckla ett arbetssätt som kan hantera de skilda behov som olika FoU-om-råden har. bör överta de ansvarsområden som handhas av Kommunikationsforskningsberedningen och de FoU-finansierande delarna av Närings- och teknikutvecklingsverkets verksamhet. I motion Ub29 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om statens roll och ansvar i samband med landsting-ens och kommunernas egen FoU (yrkande 1 delvis). Motionärerna anför att lands-tingen och kommunerna i dagens decentraliserade samhälle i ökad utsträck-ning har börjat ta ansvar för att i eget utvecklingsarbete omsätta forsknings-resultat i praktisk verklighet. Vissa delar av den offentliga verk-samheten faller enligt motionärerna inom den nya an-svarsområde. De "mjuka" offentliga verksamheterna, som utgör huvuddelen av de ca som kommunsektorn omsätter, har emellertid sina särdrag och specifika villkor. Även om synsätt från den samverkan forskning-näringsliv som behandlas i propositionen är tillämpliga krävs särskilda övervägan-den om lämpliga former och organ för att uppnå motsva-rande effekter på kvalitet och kostnader inom områden som vård, omsorg och skola. Rege-ringen bör utreda dessa frågor och återkomma till med erforderliga förslag. Enligt 26 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall landstingen och kommunerna medverka vid finansiering, planering och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område samt av folkhäl-sovetenskapligt forskningsarbete. Enligt lagrummet som infördes skall landstingen och kommunerna i dessa frågor, i den omfatt-ning som behövs, samverka med berörda universitet och högskolor. Frågan om ansvaret för kliniskt forsknings- och utvecklingsarbete har be-handlats av utskottet i betänkande 1996/97:SoU6 Forskning inom Socialde-partementets verksamhetsområde. Betänkandet som behandlade dels propo-sition 1996/97:5 Forskning och samhälle, dels ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden , ledde fram till att det ovan redovisade lagstadgandet infördes i hälso- och sjukvårdslagen. I sin bedömning (s. 34 och 35) anförde utskottet bl.a. följande: Utskottet har tidigare uttalat att den tillämpade kliniska forskningen är ett gemensamt ansvar för staten och sjukvårdens huvudmän. Utskottet delar regeringens inställning att det är nödvändigt att i lag klargöra att sjukvårds-huvudmännen har ett ansvar att bedriva kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område liksom folkhälsovetenskapligt forskningsarbete. De föreslagna lagändringarna avser således endast att bekräfta vad som redan gäller. Omfattningen och inriktningen av den av landstingen finansierade FoU-verksamheten bestäms enligt propositionen av sjukvårdshuvudmännen. Enligt utskottets mening innebär förslagen att förutsättningarna för den til-lämpade kliniska forskningen förbättras. Någon risk för att kvaliteten hos forskningen försämras genom förslagen finns inte. Till sjukvårdshuvudmän-nens ansvar hör även att bedriva utvecklingsverksamhet. Utskottet är ense med regeringen om att det ligger i sakens natur att sjukvårdshuvudmännen som en del av sitt ansvar för att tillhandahålla en god hälso- och sjukvård engagerar sig i utvecklings- och utvärderingsarbete. Någon reglering i lag av detta ansvar behövs inte. Utskottet instämmer även i värdet av samverkan mellan sjukvårdshuvudmännen och berörda universitet och högskolor, vilket betonas genom de föreslagna lagändringarna - - -. Av budgetpropositionen för (utg.omr. 9 s. 45 f.) framgår att rege-ringen avser att skapa en ny struktur för det nationella stödet till vårdens och omsorgens utvecklingsarbete. Regeringen anför bl.a. följande: Ett nationellt råd för vård-politik inrättas i vilket staten, Landstings-för-bundet och del-tar. Rådet skall vara forum för en konti-nuerlig dialog mellan staten och huvudmännen i angelägna vård- och om-sorgsfrågor. Ansvarsområdet bör omfatta landstingens hälso- och sjukvård samt kommunernas vård och omsorg. Rådet skall ta initiativ till och finansi-ellt stödja nationella pro-gram för utvecklingsarbete inom vård och om-sorg. - - -. Kommunerna har genom ett antal reformer fått ett allt större ansvar för hälso- och sjukvård. Mot den bakgrunden är det en uppen-bar svaghet att kommunerna stått utanför det samarbete - bl.a. i form av Spri - som funnits mellan staten och landstingen via när det gäller att stimulera utvecklingsarbete i vården. Det finns enligt rege-ringen stora behov av att huvudmännen, kom-muner och landsting, tillsammans finner former för det gemensamma ansvar som finns för vård-ens utveckling - - --. Hälso- och sjukvården är en utpräglad kun-skapsorganisa-tion med en kunskapsmassa som är både bred och djup. Det har också framstått allt klarare att utvecklingsarbetet inom vården bör föras närmare huvudmännen och be-drivas i former som engagerar dem som skall in-föra och använda resultaten av utvecklingsar-betet. Det är vidare nödvän-digt att i ett land av vår storlek tillvarata den kompetens som finns över hela landet. Det finns ett stort värde i att skapa förutsättningar som gör att t.ex. universitet och högskolor involveras och kan bidra till att stärka utvecklingen av vård och omsorg med tvärvetenskaplig kunskap. Mot denna bakgrund bör ytterligare en viktig uppgift för rådet vara att ta initiativ till och finansiellt stödja nationella program för utvecklingsarbete inom vården och omsorgen. Programmen bör läggas ut på regio-nala kunskapscenter eller till samverkan-s-or-gan för olika regioner och bedrivas i samarbete med t.ex. universitet, högskolor och andra FoU-en-heter. Rådet bör efter redovisning av behov och sin egen bedömning ta ställning till angelägna ut-vecklingsområden. Redovis-ning av behov bör ske genom en systematisk värdering av de förslag och idéer som lämnas av kommuner och lands-ting, olika myndigheter, institutio-ner samt andra aktörer. Behovsbedömningen skall sammanfattas till ett pro-gram som bedrivs under en viss tidspe-riod. Programmets innehåll skall speci-ficeras av rådet. Där skall syfte och mål anges, bl.a. med av-seende på det kunskapsinnehåll som man vill ut-veckla, hur spridningen av kunskap skall ske, vilken finansiering som står till förfogande och vilken kompletterande sådan som behövs. Ett kunskapscenter bör omfatta minst en forsk-ningsinsti-tution. Verksamheten skall ha ett tvär-vetenskapligt anslag. Vidare bör kom-muner och landsting medverka samt involveras i dialogen mellan forskning och utveckling och den prak-tiska tillämpningen. Den organisatoriska formen för ett kunskapscenter är av mindre betydelse. De verksamheter som startas skall löpande ut-värderas. Från har inhämtats att det Nationella rådet för vårdpoli-tik nu har inrättats och att ett första, tillika konstituerande, sammanträde har hållits . infördes en ändring i hälso- och sjukvårdslagen av inne-börd att sjukvårdshuvudmännen bl.a. skall medverka vid finansiering, plane-ring och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvår-dens område. Vidare har ett nationellt råd för vårdpolitik, med företrädare för staten, och inrät-tats. Rådet har bl.a. en sådan samordnande funktion som efterlyses i motion Ub29 (s) yrkande 1 delvis. bedömer att motionsyrkandet är åtminstone delvis tillgodo-sett med det anförda. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), Elisebeht (), (), (), (), (), (), (), () och (). och för sociala frågor och arbetsliv , , och (alla m) anser att utskottets bedömning under rubrikerna samt för sociala frågor och arbetsliv bort ha följande lydelse: Enligt utskottet har forskning rörande biome-dicin, hälso- och sjukvård, bete-endevetenskap, social omsorg samt arbets-miljö i huvudsak varit ämnesinriktad och projekten varit begränsade till sin inriktning och omfattning. I takt med att nya metoder, nya vetenskapliga synsätt och ar-betssätt vuxit fram och införts har emel-lertid de traditionella gränssnitten mellan biomedicin, social- och arbetsvetenskap, beteendevetenskap och hu-maniora blivit alltmer suddiga. Detta ställer krav på nya sätt att ytterligare underlätta samarbe-tet mellan olika forskningsdiscipli-ner. Utskottet anser också att det är av avgörande betydelse att ger ökat stöd till den bästa forskningen, att återväxten av forskare tillgodoses, och att kreativa forsk-ningsmiljöer av interna-tionell klass skapas. Detta sammantaget bildar enligt utskottet bakgrunden till att ett svenskt efter amerikansk förebild bör införas. Ett sådant och hälsa skall ha till uppgift att skapa bästa möjliga förutsätt-ningar för ny banbrytande kunskap inom hela hälsoområdet. För att på ett opti-malt sätt kunna fullt ut tillvarata den potential som finns inom medicin, bioteknik, hälso- och sjukvård, beteen-deveten-skap, social omsorg och ar-betsmiljö samt informationstekno-logi bör de resurser som hanteras av , , en stor del av och delar av samlas och integreras inom ramen för det föreslagna institutet. Ett sådant institut skulle bli en stark forskningsfi-nansiär med ansvar för hela det samlade hälsovetenskapliga spektret. Något sammanhållet vetenskapsråd behövs inte med detta förslag. Utskottet anser att med anledning av motion Ub25 (m) yrkande 2 bör ge regeringen detta till känna.