yttr · GN05NU6y · 2000-01-01 00:00:00 — I propositionen om vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71) föreslås en ny myndighetsstruktur på central nivå för närings- och innovationspolitik. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för med en närmare redovisning av omfördelningar på anslags- och utgiftsområdesnivå. Regeringen beslöt att avsätta till utformning av ett Internetbaserat informationssystem med myndighetsinformation riktat till företag. En kundundersökning har genomförts för att ta fram en samlad bild av hur företag upplever bl.a. myndigheters information. Undersökningen skall också vara ett stöd i bl.a. statens styrning av myndigheterna vad gäller förenklingar och förbättringar för småföretag. Regeringen avser att tillföra ytterligare för dessa satsningar. I proposition 1999/2000:86 om ett informationssamhälle för alla (den s.k. IT- propositionen) föreslås en satsning för att öka IT-kompetensen i småföretag. Satsningen skall genomföras , med början . Regeringen har tillfört resurser för att genomföra mer generella och branschspecifika åtgärder för ökad konkurrens, bl.a. inom bygg- och boendesektorn. Regeringen avser att i budgetpropositionen för tillföra ytterligare för konkurrensfrämjande arbete. i vår planerar regeringen att återkomma med förslag som syftar till att öka konkurrensen och att stärka konsumenternas ställning. Regionala tillväxtavtal är ett instrument i en ny regional näringspolitik. Utgångspunkten är att det regionala inflytandet över näringspolitiken skall öka och att tillgängliga resurser skall användas mer flexibelt. Program, som innehåller prioriterade insatser och åtgärder som skall genomföras , har utarbetats i regionala partnerskap. Samtliga län har lämnat in sina avtal till regeringen. Regeringen ser mycket positivt på den process som har utvecklats kring tillväxtavtalen och på den lokala och regionala mobilisering som sker för tillväxt och sysselsättning. överlämnade sitt slutbetänkande Starka konsumenter i en gränslös värld (SOU 2000:29), i vilket redovisas mål och medel för konsumentpolitiken inför ett nytt sekel. Regeringen avser att lägga fram förslag om den framtida konsumentpolitiken och även behandla frågor rörande prisinformation till konsumenter. De totala anslagen för utgiftsområde 24 beräknas öka för . Detta är till övervägande del en följd av en anslagsteknisk förändring i samband med fullständig övergång till användande av bemyndigandetekniken vid styrning av verksamheten under anslaget Teknisk forskning och utveckling (D1) Ramen för utgiftsområdet beräknas till 3 197, 2 977 och . I bilaga redovisas en sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar. I motion 1999/2000:Fi47 (s) begärs ett riksdagsuttalande om att det framöver skall finnas ekonomiskt urymme för en fortsatt verksamhet med s.k. designcheckar och projekt på designområdet. Intresset för svensk industridesign har ökat starkt , vilket bl.a. har kommit till uttryck i ett program av i (LO) - i God form, säger motionären. Att designfrågorna kommit i fokus har olika skäl - ett är designens ökade betydelse i den internationella konkurrensen, ett annat är den sparsmakade svenska designtraditionen och ett tredje är goda designutbildningar och en kår av skickliga designer. Även en ökad miljömedvetenhet kan antas spela en roll för att varors utformning fått ökad betydelse. Motionären nämner att i och utvecklas Bergslagens Industridesignforum som en mötesplats mellan designer, allmänhet och företagare och att det på många andra orter i landet också pågår intressanta designprojekt i nära samarbete mellan näringsliv och samhälle. De satsningar staten gör på designutbildning och forsknings- och utvecklingsarbete inom designområdet spelar en viktig roll för näringslivet, säger motionären. Hon erinrar om att Stiftelsen Svensk Industridesign till mycket begränsade kostnader - i storleksordningen - gör viktiga insatser för att öka främst de små företagens förmåga att använda designer i sitt arbete. S.k. designcheckar har via stiftelsens regionkontor tidigare erbjudits småföretagare, som velat samarbeta med en industridesigner för att utveckla en eller flera produkter, konstaterar motionären. Beloppen har varit små, men givit betydande effekter, sägs det. En designcheck fick uppgå till högst av företagarens kostnad och ha ett belopp på högst . Många företagare har upplevt den här typen av konsultinsatser som främmande och behövt stimulansen för att se designens möjligheter i sina företag, anför motionären och nämner att designcheckarna också har bidragit till att ge de deltagande företagen PR och stärkt kompetensen i företagen. Medel till designcheckarna har t.o.m. tillhandahållits Stiftelsen Svensk Industridesign av , men detta upphörde i samband med att fick ett generellt sparuppdrag för , säger motionären, som anser att ett betydelsefullt inslag i svensk näringspolitik därmed kom att upphöra utan politiska prioriteringar eller avvägningar. I konkurrentländer, t.ex. , , , och , görs kraftfulla satsningar på designområdet, säger motionären. Hon föreslår att, när nu lägger fast ramarna för de närmaste årens näringspolitiska insatser, utrymme skall säkras för verksamheten med designcheckar, men också att utrymme skall säkras för mer långsiktiga åtaganden för nya projekt såsom Bergslagens Industridesignforum. Det svenska näringlivsklimatet måste, på grund av den ökande internationella konkurrensen, formas så att det blir attraktivt att driva företag, investera och arbeta i , anförs det i motion 1999/2000:Fi12 (m). Då krävs generella åtgärder som förbättrad konkurrenssituation, avregleringar, ändrad lagstiftning och sänkta skatter. Inom utgiftsområdet föreslår motionärerna ökade resurser till anslaget till småföretagsutveckling, varvid de kooperativa frågorna förutsätts lösas inom ramen för det anslaget. Teknisk forskning och utveckling föreslås vidare få ökade anslag, liksom . Följande utgiftsramar föreslås : 2 936, 2 784 och , vilket innebär respektive 261, 193 och mindre än regeringens förslag. En politik för att ge företagande, kreativitet och kunskap ett större utrymme måste bedrivas för att skall kunna bibehålla sitt försprång inom IT-branschen och för att försprång skall kunna utvecklas även inom andra områden, anför motionärerna vidare. De menar att behöver en ut-budsinriktad politik. Tre huvudsakliga utmaningar skiljer, enligt motionärerna, det nuvarande från ett som är framgångsrikt när det gäller att ta till vara mänskliga resurser. För det första måste omvandlingen och förnyelsen förstärkas. För det andra måste de möjligheter som i den nya ekonomin öppnas genom den digitala miljön och de snabbväxande kunskaps-intensiva företagen tas till vara. För det tredje måste de resurser som går förlorade hos nya medborgare tas till vara genom ökad integration. Bättre förutsättningar för kreativitet och företagsamhet kan skapas bl.a. genom sänkta eller slopade skatter, ökad konkurrens, färre och enklare regler, tryggad energiförsörjning, deltagande i EMU:s tredje steg, en ny utbildningspolitik, en förstärkt forskning och en förändrad arbetsmarknadspolitisk struktur och lagstiftning, anför motionärerna. De anser att ett viktigt led i en politik för ett vitalare näringsliv är en privatisering av de statliga förtagen. I motionens budgetalternativ redovisas privatiseringar på sammanlagt , fördelade med . Omfattningen av privatiseringen på de enskilda åren kan variera och bör bestämmas av marknadsmässiga förutsättningar, sägs det. Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt i kampen mot den höga arbetslösheten, anförs det i motion 1999/2000:Fi13 (kd). På kort sikt spelar nyföretagandet en relativt liten roll för att påverka närings-strukturen, men för förnyelsen av näringslivet på är nya företag av största betydelse, menar motionärerna och anger att nyföretagandet i ligger på en nivå som klart understiger nivån i exempelvis och men också många andra länder i . En betydande andel av de tillkommande företagen skapas enbart av skatteskäl, och dessa företag bidrar alltså inte alls till tillkomsten av nya jobb, säger motionärerna. De anser att om arbetslösheten långsiktigt skall sjunka, måste små och medelstora företag och familjeföretag ses som en tillgång som skall värnas och uppmuntras. är beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv som förlägger tillverkning, forskning, utveckling och andra strategiska verksamheter till , understryker motionärerna. Det räcker då inte att tala om vikten av ett ökat företagande, utan det fordras praktisk politik som kan skapa bättre för utsättningar så att kreativitet kan frigöras, så att människor vågar förverkliga sina affärsidéer och starta eget, vågar ta risker, vågar utvidga och nyanställa. Från statligt håll går det inte att tvinga fram företag och nya jobb, men det går att påverka människors vilja och möjligheter genom att förändra regler, skatter och strukturer, anför motionärerna. Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler, anför motionärerna vidare. Det sammantagna näringsklimatet skapas genom skattepolitiken, energipolitiken, arbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken, tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken, och måste inriktas på att identifiera och undanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag, säger motionärerna. De anser att samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande och att priset betalas av medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Regeringen har gjort utfästelser om att snabbt underlätta för företagarna genom att genomföra Småföretagsdelegationens förslag, erinrar motionärerna om. De anser sig dock kunna konstatera att alltför få av delegationens förslag har genomförts, trots återkommande löften från regeringen. Bland de hinder som fortfarande kvarstår för företagarna kan nämnas den stela arbetsrättslagstiftningen, det krångel som omgärdar företagandet, dubbelbeskattningen av riskkapital, brister i utbildningssystemet och - inte minst - skattereglerna för den privata tjänstesektorn, anför motionärerna. De har inget att invända mot regeringens förslag om att avsätta för att bl.a. undersöka hur företag upplever myndigheters information, men de anser att det inte räcker med undersökningar utan att det behövs radikala satsningar och förenklingar för företagare. Regeringen föreslår att anslaget till skall ökas med , konstaterar motionärerna och påpekar att detta ligger väl i linje med vad tidigare föreslagit. Ett starkt konkurrensverk är nödvändigt för att marknadsekonomin skall fungera, säger motionärerna. Beträffande den s.k. Östersjömiljarden anser de att programmet bör avvisas av . förordar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i landet, i stället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissa regioner. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , med och med , sägs det i motionen, vilket innebär följande utgiftsramar : 2 841, 2 571 och . har för få företag och det svenska regelverket är omodernt, anförs det i motion 1999/2000:Fi14 (c). Den nya ekonomin kräver grundläggande, enkla och överblickbara regler som kan gälla , säger motionärerna och framhåller att ett enkelt regelverk är speciellt viktigt för de små företagen. Ambitionen att göra det enklare för företagen får dock inte innebära att rättssäkerheten eftersätts, påpekar motionärerna. De anser att det är av stor vikt att de förslag om förenklade regelverk som lagts fram av Småföretagsdelegationen genomförs och att måste presentera konkreta förslag. Invandrare startar företag i större utsträckning än andra, trots att de ofta möts av en skepsis från banker när de behöver låna pengar, anför motionärerna vidare. De menar att denna typ av diskriminering måste motverkas, så att fler företag kan startas av invandrare. Arbetsgivarrollen kräver goda kunskaper om det svenska regelverket, och ett enklare regelverk skulle göra det möjligt för fler invandrare att starta och utveckla företag, säger motionärerna. De anser att det svenska entreprenörsklimatet kan bli avsevärt bättre och bör präglas av inställningen att det är fint att våga, att det är bra att lyckas, att det är accepterat att misslyckas och att det är möjligt att kunna försöka igen. De resterande medlen från den s.k. Östersjömiljarden bör flyttas över från utgiftsområde 24 till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Enligt en kartläggning som gjort på näringsutskottets begäran förekommer besvärande brister i hanteringen av Östersjömiljarderna, konstaterar motionärerna. De menar att resultatet av dessa skulle bli bättre om den utveckling som pågår i stöds. För att ett sådant stöd skall bli effektivt kan det, enligt motionärerna, inte fortsätta att utgå under nuvarande former, utan bör slussas över till utgiftsområde 7 och tillföras det ordinarie stödet till . Motionärerna föreslår sammantaget att skall avsättas till utgiftsområde 2001, vilket innebär en minskning av den av regeringen föreslagna ramen med . föreslås ramen uppgå till - en minskning med - och för till - ingen förändring jämfört med regeringens förslag. Genom att sälja ut statliga bolag och använda inkomsterna till att amortera på statsskulden kan räntan på statsskulden minskas rejält, anför motionärerna avslutningsvis. Staten kan då använda dessa resurser till andra områden än räntebetalningar. Regeringen har begärt bemyndigande att sälja högst av , erinrar motionärerna om. De anser att regeringen skall bemyndigas att avyttra hela statens aktieinnehav i fram och att en del av de medel som frigörs skall avsättas för utbyggnad av en modern, digital infrastruktur. Detta kan göras genom att delar av Nät bryts ut vid en försäljning, och att detta bolag förfogar över en del av försäljningssumman för att kunna handla upp ett finmaskigt fibernät, föreslår motionärerna. De menar att bör avsättas för utbyggnad av en digital infrastruktur. Övriga medel från avyttringen av bör användas för att betala av statsskulden, anför motionärerna. De anser också att det finns stora rationaliseringsvinster att göra genom en avveckling av monopolställning. De beräknar intäkterna av detta till ca , och . Förutom och kan utförsäljning också göras av del av den mark som finns i samt av Nordbanken , , och , anför motionärerna. Sammantaget föreslår de en i förhållande till regeringen ökad utförsäljning av statlig egendom med . Villkoren för företagandet måste bli bättre, sägs det i motion 1999/2000:Fi15 (fp). Det regeringen åstadkommit för att förbättra villkoren för företagande imponerar föga, anser motionärerna. problemen för kan symbolisera vilket förväntningsvärde fortsatta socialdemokratiska förenklingar för företagandet kan ha. Detsamma gäller alla vilande eller upplösta samtalsgrupper med företrädare från näringslivet. Trots att det tycks råda stor enighet över partigränserna om att det behöver bli enklare att starta och driva företag, har alldeles för litet skett för att förbättra villkoren för företagarna, anför motionärerna. De menar att inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar - som förenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaket för egenföretagare, rimligare F-skatteregler eller införande av en s.k. solnedgångsparagraf - har regeringen lyckats åstadkomma någonting konkret. Det är dags att gå från ord till handling, sägs det. I motionen görs en beräkning av ränteeffekten av försäljning av statliga företag som utgår ifrån att det är möjligt att sälja för mer än regeringen avser göra. Det mest näraliggande alternativet är att sälja hela , vilket enligt de senaste marknadsbedömningarna skulle ge mer än det nyssnämnda beloppet, anför motionärerna vidare. Om detta av något skäl inte skulle vara möjligt bör statens aktier i (), Nordbanken , och säljas. Enligt motionärernas bedömning bör ränteeffekten uppgå till , sedan avdrag gjorts för bolagens inleveranser av vinstmedel till staten. Statens aktier i följande företag bör, enligt motionärerna, säljas (inom parentes anges värdet i enligt en uppskattning gjord av ): (4 000-5 000), (750), (9 000), (10 000), (4 000-5 000), (7 000-8 000), Nordbanken (27 500), (700), (12 000), (3 000), (200), , (7 000-8 000), , SJ (1 000), AB (500), AB (8 000), (1 000), Svenska skogsplantor AB (100), AB (ingen uppgift), (200), (2 000), (105 000-150 000), (10 000), V & S (20 000), (9 000), (48 000) och (300), vilket totalt motsvarar ett värde på . Försäljningssumman bör, enligt motionärernas uppfattning, användas för amorteringar på statsskulden. Den s.k. Östersjömiljarden var från begynnelsen till allra största delen ett socialdemokratiskt propagandajippo, sägs det avslutningsvis i motionen. Projektet har utsatts för en förödande kritik av dem som granskat det, påstår motionärerna och anser att det bör avbrytas. Följande utgiftsramar föreslås : 2 848, 2 698 och , vilket innebär respektive 349, 279 och mindre än regeringens förslag. I det näringspolitiska betänkandet 1999/2000:NU13 behandlades olika näringspolitiska frågor. När det gällde näringspolitkens inriktning utgjordes utskottsmajoriteten av företrädare för Socialdemokraterna, , med reservation (m, kd, c, fp). Försäljning av statliga företag och frågan om regelförenkling behandlades särskilt i betänkandet (s. 17-23 respektive s. 23-38), mot bakgrund av ett stort antal motioner. Regeringens avlämnade proposition 1999/2000: 84 om börsintroduktion av behandlas i betänkande 1999/2000: NU18, som har justerats av näringsutskottet och där beslut kommer att fattas . I betänkande 1999/2000:NU13 lämnades en utförlig lägesbeskrivning av regelförenklingsarbetet. Som komplettering till denna kan nämnas att regeringen senare i vår avser att lämna en skrivelse till om regelförenklingsarbetet. I denna skall bl.a. ett mål för arbetet formuleras och en redovisning för myndigheternas arbete på området lämnas. Vidare gäller att regeringen fattade beslut om att tillsätta en ny chef för . Utskottet behandlar proposition 1999/2000:71 om vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken i betänkande 1999/2000:NU17, med planerad justering och med riksdagsbeslut . Beträffande frågan om design och designcheckar, som tas upp i motion 1999/2000:Fi47 (s), kan noteras att staten stöder designfrämjande verksamhet i främst små och medelstora företag via Stiftelsen Svensk Industridesign. Denna har i uppgift att främja, generera och förmedla kunskap och kompetens inom industriell design som ett medel för att öka konkurrensförmågan och lönsamheten i svenskt näringsliv. I regleringsbrevet för () för tas under anslaget Småföretagsutveckling (A2) upp för bidrag till stiftelsen. I regleringsbrevet sägs att små och medelstora företag särskilt bör uppmärksammas. Vidare sägs att arbetssättet för industriell design bör inriktas på ytterligare regionalisering, och att rådgivningen även bör inriktas på andra designkompetenser. finansierade t.o.m. de designcheckar som Stiftelsen Svensk Industridesign har förmedlat. I statens ägardirektiv till , som avlämnades vid bolagsstämma, angavs följande: "skall skilja på kapital avsett för utlåning och medel för att finansiera driften av löpande verksamhet." har tidigare delvis finansierat driftkostnader med avkastningen på kapitalet. Formuleringen i ägardirektivet har, enligt uppgift från , medfört att måste vidta besparingar - bl.a. har beslutat att inte längre finansiera designcheckarna. Enligt uppgift kommer att lämna ett uppdrag till en konsult att göra en utvärdering av Stiftelsen Svensk Industridesigns verksamhet. Utvärderingen skall belysa vilka effekter stiftelsens insatser har haft och hur väl målen för verksamheten har uppnåtts. Med detta som utgångspunkt skall utvärderaren belysa huruvida målen för verksamheten är relevanta i förhållande till statens avsedda roll och åtaganden när det gäller organisationsfrågor inom näringspolitiken. Utvärderaren skall även analysera vilka effekter stiftelsens olika insatser har haft för företagen, särskilt på . I det sammanhanget kommer effekten av de s.k. designcheckarna att utvärderas. I utvärderingen skall förslag lämnas på hur verksamheten bör kopplas till den framtida organisationen inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71). Utvärderaren skall också följa det arbete som kommer att utföras i den organisationskommitté som regeringen tillsatt och som skall ha till uppgift att lämna förslag till preciserat ansvarsområde, organisation och arbetsformer för den nya myndigheten för företagsutveckling. Utvärderingen skall vara slutförd . Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten för och de nu föreslagna skatteförändringarna. Förslagen om ramar för utgiftsområde 24 är en del av denna överenskommelse och tillstyrks av näringsutskottet. Samtliga motioner som förordar andra ramar avstyrks av utskottet. När det gäller frågorna om försäljning av statliga företag och åtgärder på regelförenklingsområdet hänvisar näringsutskottet till de avlämnade betänkandena /2000:NU13 och 1999/2000:NU18, i vilka dessa frågor behandlats. Beträffande regelförenklingsområdet avser regeringen, som nämnts, att senare i vår lämna en skrivelse till . Vad avser frågan om finansiering av insatser på designområdet, som tas upp i motion 1999/2000:Fi47 (s), hänvisar näringsutskottet till den utvärdering av de statliga insatserna på designområdet som regeringen avser låta genomföra och avstyrker därmed motionen. Regeringen redovisar i propositionen (avsnitt 10) de viktigaste iakttagelserna i Europeiska revisionsrättens rapporter för , vilka skall ligga till grund för rådets rekommendation i ansvarsfrihetsprövningen. Vidare redovisas hur regeringen agerat vid behandlingen av revisionsrättens rapporter i rådet samt regeringens bedömning av de iakttagelser som berör . I likhet med den föregående årsrapporten har revisionsrätten i årsrapporten avseende med några enstaka undantag avstått från att redovisa i vilken eller vilka medlemsstater iakttagelserna är gjorda. Kommissionen har därför uppmanat (och övriga medlemsstater) att kommentera samtliga de iakttagelser som revisionsrätten gjort med hänvisning till medlemsstaterna generellt. Kommissionen har också uppmanat att kommentera tre konkreta fall i som revisionsrätten bedömt vara förknippade med fel. När det gäller strukturfondsfrågor, som tillhör näringsutskottets ansvars-område, konstaterar revisionsrätten att det finns en risk att utgifter för struk turella åtgärder deklarerats för högt och därmed kan påverka gemenskapsbudgeten, men dock inte förrän berörda åtgärder avslutas . har revisionsrätten hittat exempel på att kriterierna för stödberättigande inte efterlevts eller att viktig information saknats. träffades ett samarbetsavtal mellan kommissionen och svenska internrevisorer, eftersom anser att det är viktigt med ett nära samarbete för att undvika de problem revisionsrätten påtalar. De riktlinjer som utarbetats för att klarlägga vilka kostnader som är stödberättigande är enligt svensk uppfattning ett väsentligt bidrag för att säkra en korrekt och enhetlig bedömning. För att säkerställa genomslag av riktlinjerna bör en dialog mellan nationella myndigheter, medlemsländerna och kommissionen utvecklas. På nationell nivå pågår en fortlöpande förbättring av kvaliteten på handläggningen. Revisionsrätten konstaterar att de flesta väsentliga fel finns på stödmottagarnivå. I har de utbetalande myndigheterna för att undvika fel genomfört utbildningar och informationsmöten för handläggare i genomförande organisationer. Information har lämnats om erfarenheter vid revisionsbesök, och EU-bedrägeridelegationen har arrangerat utbildningar för handläggare rörande bedrägerier och vad som skall anmälas till kommissionen.