yttr · GN05KU5y · 2000-01-01 00:00:00 — Utskottet anser i likhet med de båda kommunförbunden att de problem med domstolstrots som redovisats av är allvarliga och att åtgärder mot domstolstrots därför är motiverade. Dessa åtgärder bör enligt utskottets mening vara så utformade att de är effektiva i sina verkningar som de på ett rimligt sätt respekterar kommunernas självbestämmande. I denna del finner utskottet att de föreslagna åtgärderna med vitesföreläggande m.m. utgör ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen men att detta ingrepp ändå måste accepteras. I denna bedömning spelar frågan om hänsynstagande till bestämmelsen i 1:1 RF att den offentliga makten utövas under lagarna en viktig roll. Underlåtande att ingripa mot domstolstrots kan undergräva respekten för rättsordningen och äventyra den kommunala självstyrelsens ställning. Utskottet konstaterar att det pågår ett utredningsarbete inom syftande till att göra en totalbedömning av frågan om domstolstrots, ett uppdrag som skall vara avslutat inom mindre än . Enligt utskottets mening hade det varit bättre, om denna utredning fått ligga till grund för en samlad lagstiftning mot domstolstrots. Utskottet kan dock acceptera regeringens argument att tidsfaktorn är viktig och att det är försvarligt att de här aktuella områdena särbehandlas på det sätt som skett i propositionen. Utskottet vill dock framhålla vikten av att de nu föreslagna åtgärderna mot domstolstrots inom SoL:s och LSS områden blir föremål för förnyad prövning då den fullständiga utredningen föreligger. Mot denna bakgrund motsätter sig utskottet inte att de föreslagna bestämmelserna införs. Enligt utskottet har regeringen vidtagit rimliga och adekvata förändringar i förslaget på grund av den kritik som Lagrådet framförde med anledning av lagrådsremissen. Mot bakgrund av vad utskottet här anfört avstyrks motionerna So32 yrkande 7 (m) och So44 yrkande 1 (kd), som båda yrkar avslag på propositionen. I motionerna So40 yrkande 6 (fp) och So39 (s) föreslås att det i kap. 2 RF införs en bestämmelse om förbud mot diskriminering av funktionshindrade. Som nämnts i det föregående har i annat sammanhang (bet. 1999/2000:KU11) behandlat frågor av samma slag. Utskottet har därvid ställt sig positivt till tanken att förbättra de funktionshindrades möjligheter att uppnå ökad delaktighet och jämlikhet i samhället. Ett sätt att markera betydelsen av detta är att låta frågan komma till tydligare uttryck i regeringsformen. Utskottet konstaterar att det i tilläggsdirektiv till (dir. 2000:21) anförs att det finns ett brett stöd för att i regeringsformen markera de funktionshindrades delaktighet och jämlikhet i samhället men skilda uppfattningar om hur det skall ske. Mot denna bakgrund finns det enligt direktiven anledning att se över frågan. I direktiven anförs vidare att ett stärkt skydd för såväl funktionshindrade som andra utsatta grupper bör ske inom ramen för programstadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionerna So40 (fp) och So39 (s) i aktuella delar. I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och (). Per , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken bedömning börjar med "I denna del" och slutar med "avslag på propositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet ställer sig tvekande till propositionens förslag om att ge länsstyrelserna rätt att förelägga vite gentemot de kommuner som av t.ex. resursskäl inte kan tillgodose särskilda behov enligt SoL eller LSS. När det gäller LSS anser utskottet att staten bör ta tillbaka finansieringsansvaret från kommunerna. Det skulle innebära att motiven att införa sanktioner mot kommuner för domstolstrots försvagas allmänt sett. Utskottet vill också framhålla att beslutat begränsa rätten att anföra förvaltningsbesvär över biståndsbeslut enligt SoL, vilket innebär att omfattningen av domstolstrots är särskilt stor i praktiken. Utskottet konstaterar också att Lagrådet i sitt yttrande över lagrådsremissen framfört både allvarliga principiella och praktiska invändningar, vilka utskottet instämmer i. Enligt utskottets mening är det viktiga i detta sammanhang att individen får sin rätt. I detta perspektiv är det inte tillräckligt att ges möjlighet att förelägga vite. Mot den bakgrunden avvisar utskottet propositionens förslag i denna del. Regeringen bör enligt utskottets mening återkomma till med förslag som ger den enskilda individen möjlighet att få ekonomisk kompensation från kommunen motsvarande kostnaden för att betala någon annan, t.ex. en privat utförare, som kan tillgodose de aktuella behoven. Omfattningen av en sådan kompensation bör om möjligt fastställas redan i samband med den första domstolsbehandlingen så att enskilda inte behöver driva processer i flera omgångar. Likformighet med de regler som gäller för att erhålla betalning för andra i domstol fastställda fordringar bör enligt utskottets mening så långt möjligt eftersträvas. Utskottet avstyrker propositionens förslag med hänvisning till vad som anförs i motionerna So32 yrkande 7 (m) och So44 yrkande 1 (kd), som båda yrkar avslag på propositionen. () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken bedömning börjar med "I denna del" slutar med "avslag på propositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att Lagrådet i ett yttrande över lagrådsremissen ansett att förslagen var otillräckligt analyserade och att Lagrådet därför avstyrkte att förslagen skulle läggas till grund för lagstiftning. Utskottet finner att regeringen gjort vissa ändringar utifrån Lagrådets synpunkter men vill i motsats till Lagrådet lagreglera roll i förhållande till kommuner och landsting beträffande de i propositionen föreslagna ändringarna i LSS och SoL, vilket enligt propositionen inte innebär någon stor förändring i förhållande till vad som gäller . Utskottet skulle gärna se att domstolstrots beträffande icke verkställd men beslutad insats kunde regleras i lag. Propositionens förslag bör enligt utskottets mening inte läggas till grund för lagstiftning. Utskottet avstyrker propositionens förslag med hänvisning till vad som anförs i motionerna So44 yrkande 1 (kd) och So32 yrkande 7 (m), som båda yrkar avslag på propositionen. () och () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken bedömning börjar med "Med hänvisning till" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionerna So40 yrkande 6 delvis (fp) och So39 (s). I likhet med motionärerna som står bakom fp-motionen anser utskottet att bör arbeta för att breddar diskrimineringsförbudet i om de mänskliga fri- och rättigheterna så att det blir ett generellt diskrimineringsförbud som även omfattar människor med funktionshinder. En sådan förändring skulle som anförs i motionen ha större betydelse än en ändring i regeringsformen, eftersom det inom område finns en domstol som uttolkar bestämmelserna i konventionen och ger dem konkretion och slagkraft. Mot denna bakgrund anser utskottet att att fp-motionen So40 yrkande 6 i denna del bör tillstyrkas. Propositionens innehåll i huvuddrag 1 Närmare om propositionens innehåll 3 Åtgärder mot domstolstrots och den kommunala självstyrelsen 5 Åtgärder mot diskriminering av personer med funktionshinder 6