yttr · GN05SkU9y · 2000-01-01 00:00:00 — En stimulans kan utan tvivel påverka beteenden i riktningar som må vara positiva, men det innebär risker för sneda konkurrenssituationer och onödiga kostnader för skattebetalare och konsu-menter. Prisnivån hos leverantörerna av bredbandsuppkopplingar riskerar att hållas uppe, och dessutom kan beslut om uppkoppling komma att fördröjas i avvaktan på besked om hur det framtida stödet kommer att vara utformat. Vad som anförts om skattelättnaden för bredbandsanslutning bör med bifall till motion T28 yrkande 6 i denna del som sin mening ge rege-ringen till känna. Skattelättnad för bredbandsanslutning - kd () och () anför: Vi delar den bedömning regeringen gör om att hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Vi är också överens om att detta i första hand skall ske i marknadens regi. De slutsatser vi sedan drar för att nå målet är helt skilda ifrån regeringens. Regeringen vill öronmärka för att skall få bredband. Vi anser i stället att staten bör gripa in där marknaden inte räcker till. Vi anser att staten först och främst bör stimulera en satsning på en kraftfull telekommunikation i . Vi vill se en nätmarknad som påminner om elmarknaden, där man skiljer på nätdelen och tjänstedelen. Det skall vara möjligt för nya tjänsteföretag att köpa in sig på andras nät för att sälja tjäns-ter till slutanvändaren. Och vi anser att staten har ett alldeles särskilt ansvar för glesbygden. Marknaden kommer med all säkerhet att se till att först storstäderna, sedan alla större tätorter får tillgång till bredband i konkurrens och med ett flertal tjänsteoperatörer att välja på. Men precis som med mobiltelefonins GSM-nät kommer det att ta innan hela är täckt. Det är knappast ens troligt att samtliga kvadratkilometer av landet någonsin kommer att täckas om enbart marknadsmässiga villkor skall gälla. Här har staten en tydlig upp-gift och det finns flera idéer om hur detta kan gå till: genom ROT-avdrag för boende i glesbygdskommuner, rena investeringsbidrag till intresserade aktö-rer, investeringsstöd via länsstyrelsernas regionala infrastrukturmedel, till viss del via EU-medel. När det gäller regeringens förslag om skattelättnad för bredbandsanslut-ning kan detta vara ett sätt att nå målet om bredband till alla. Men förslaget är otydligt, och remissinstanserna har olika åsikter om hur en stimulans bäst kan ges till hushåll i glesbygd. Det är beklagligt att regeringen inte kunnat samla sig till ett konkret förslag. Vad som anförts om skattelättnad för bredbandsanslutning bör med bifall till motion T24 yrkande 14 i denna del som sin mening ge rege-ringen till känna. Skattelättnad för bredbandsanslutning - c () anför: anser att staten bör stå som ägare till en heltäckande digital infrastruktur, byggd på fiber till hushållen och företagen och finansierad antingen genom abonnemangsavgifter eller genom koncessionsavgifter för operatörerna, som i sin tur får ta ut avgifterna av konsumenterna. Förslag av denna innebörd har lagts fram i två allmänna motioner som behandlas i detta ärende. Med denna utgångspunkt framstår de överväganden m.m. som regeringen redovisar i propositionen som en alltför låg ambitionsnivå. Vi har också yrkat att propositionen avslås och att regeringen får i uppdrag att återkomma med en ny proposition med konkreta förslag och tydliga åtaganden om att snabba Internetförbindelser skall komma alla till del. Av det anförda framgår att alternativ med en digital alle-mansrätt på ett bättre och snabbare sätt skulle ge hela landet tillgång till en heltäckande infrastruktur och att någon skattereduktion för bredbandsanslut-ning inte behövs med denna lösning. Skattelättnad för bredbandsanslutning - fp () anför: Vi har en stark tilltro till att marknadens aktörer, producenter, företag och privatpersoner kommer att lösa efterfrågan på hög överföringshastighet på Internet precis som den löst efterfrågan på mobiltelefoner, datorer, telefaxar, telefoner och mycket annat, utan statlig regleringspolitik eller bidrag. Som liberaler har vi inga ideologiska blockeringar i att statligt ansvarstagande eller stimulanser absolut inte får ske. Det är angeläget att exempelvis även glesbygdsboende får tillgång till så god teknisk infrastruktur som möjligt. Men vi har sett alldeles för många statliga engagemang både i och utomlands som lett till helt andra effekter än stimulans för tillväxt och tek-nisk utveckling. liberalerna vill påpeka att en riktad skattereduktion för kon-sumtion innebär en mycket stor risk för att prisnivån på produkterna kan fort-sätta att vara hög. Anslagen kan lika gärna komma bredbandsbolagen till större del än konsumenterna. Man kan på politisk grund också ifrågasätta varför just bredbandsanvändning skall skattereduceras. Teknikutvecklingen kommer sannolikt också att göra att vi får uppleva betydligt billigare erbjudanden om bandbredd än vad vi ser . hade mycket höga priser kunde exempelvis med bättre utförande "kastas" efter konsumenterna . Enligt en utredning av , presenterad i , är av de boende utanför städerna "inte alls intresserade av snabbare" Internetuppkoppling. För många låginkomsttagare är det inte ens aktuellt att köpa en dator till hemmet. Det faktum att det främst är stadsbor samt människor med god ekonomi och datorvana som efterfrågar höghastig-hetsinternet gör att vi ställer oss frågan om det över huvud taget är en klok fördelningspolitik att subventionera dessas bredbandsuppkopplingar, eller som vi tidigare nämnt att forcera fram en hastig utbyggnad av bredband till vartenda hushåll, när det sannolikt kommer att komma en snabb utveckling av bättre teknik till lägre priser. Med det anförda tillstyrks motion T29 yrkande 7 om att planerna på en skattereduktion för bredbandsanslutning inte skall genomföras. () anför: går staten miste om skatteintäkter, främst moms, genom handel på Internet då användare beställer varor och produkter från länder utanför EU som inte deklareras. I takt med att användningen ökar kommer även skatte-bortfallet att accelerera. Även inom unionen, där moms erläggs i det land där varan säljs, kommer skattekonkurrensen att tillta. Genom att söka på Internet kan konsumenterna finna de varor de eftersöker i länder med lägre moms. På grund av denna utveckling ökar kraven på samarbete inom skatteområ-det, främst mellan de europeiska länderna. Det finns en risk att företag i länder med höga skatter på försäljning av information missgynnas av detta, då konsumenterna lika gärna kan vända sig till företag i andra länder och köpa informationen. Enligt det engelska analys- och forskningsinstitutet , , riskerar myndigheterna i att redan detta år förlora , eller upp mot en femtedel av den totala försäljningsskatten till följd av att handel flyttar över på Internet. Risken för motsvarande situa-tion i är överhängande mot bakgrund av den datormognad som finns här. Enligt analysföretaget kan man räkna med att av alla konsu-menter handlar på Internet , och att den elektroniska handelns omsättning i då uppgår till , att jämföra med knappt 2 miljarder . Om stora delar av Internethandeln flyttar utomlands innebär detta inte bara påfrestningar för svenska företag, utan också för staten, som går miste om såväl moms som beskattning av företagens vinster. Det är angeläget att insikten om att informationsteknikens spridning inne-bär påfrestningar på de nationella skattesystemen även resulterar i åtgärder nationellt. Det är nödvändigt att se över den tekniska utvecklingens påverkan på det svenska skattesystemet och dess påverkan på statens inkomster. Rege-ringen bör skyndsamt tillsätta en utredning för att bedöma dessa konsekven-ser och återkomma till med förslag till åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna med bifall till motion T703 yrkande 14. Personaloptioner - m, kd, fp (), (), de (), (), (), () och () anför: måste vara globalt attraktivt, inte minst vad avser att locka till sig kompetenta personer. Annars riskerar vår goda position att bli en kort histo-risk parentes. Det behövs därför en politik som förstår de nya förutsättning-arna och hur IT-branschen skall få växtkraft. Visionen måste tydligt adres-sera några viktiga punkter. De ekonomiska villkoren för den snabbväxande IT-branschen är mer gynnsamma i andra delar av världen. , som är globala i sin själ, är det inte svårt att tänka sig att förlägga verksamheten på annan plats än i . För att långsiktigt skall kunna konkurrera framgångsrikt om den globala kompetensen måste en kombination av gynnsamma villkor och personliga utvecklingsmöjligheter säkerställas. Det betyder bl.a. att skatte- och optionsregler måste vara konkurrenskraftiga, liksom att näringslivet måste vara konkurrenskraftigt nog att behålla utvecklingen i landet. Invest in () har genomfört en intervjuundersökning med personer i VD-befattning i 35 IT-företag. Vad avser svagheterna domi-nerar helt de områden som rör möjligheten att rekrytera och belöna personal både från och från utlandet. Här nämns förutom höga inkomstskatter bl.a. reglerna för personaloptioner. Personaloptionerna beskattas oförmånligt i beroende bl.a. på höga socialförsäkringsavgifter och höga inkomst-skatter. Dessutom innebär lagstiftningen för personaloptioner att företagens kostnader för personaloptioner inte är tillräckligt förutsägbara. Det medför särskilda problem för de små personalintensiva kunskapsföretag som saknar finansiell styrka. Osäkerheten försvårar även framtida analys och påverkar negativt marknadens värdering av företagen, exempelvis vid en börsintro-duktion. Så länge personaloptioner belastas med socialförsäkringsavgifter bör därför en förändring av betalningstidpunkten av dessa också övervägas. Villkoren för personer med personaloptioner som tillfälligt arbetar i måste också ses över. Konkurrensen från länder med förmånligare beskatt-ningsregler för personaloptioner måste tas som utgångspunkt vid en översyn av dessa regler. bör med anledning av motionerna T28 yrkande 12 i denna del och T24 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om beskattningen av personaloptioner. Riskkapitalbolag - m, kd, c, fp (), (), de (), (), (), (), () och () anför: När det gäller finansiellt kapital råder det i god tillgång på riskvilligt kapital för vissa sektorer, bl.a. IT/telekom. Mycket av riskkapitalet kommer från "venture capital" och från "företagsänglar", vilka karakteriseras av ett aktivt engagemang i de företag i vilka investeringarna sker. Dessa riskkapitalisters funktion är särskilt viktig inom nya, kunskapsintensiva verksamheter där investeringarna ofta är immateriella och den framtida potentialen svårbedömd. Avgörande för den långsiktiga utvecklingen av riskkapitalmarknaden är hur svenska skatter kan konkurrera med omvärlden. Genom allt öppnare gränser, fria kapitalrörelser och snabb kommunikation har den internationella konkurrensen ökat. Skillnaderna i beskattning får ett allt starkare och snabbare genomslag på investerarnas beteende. Flera inslag i det svenska skattesystemet har en klart negativ inverkan på riskkapitalmarknaden. Skatterna på förmögenhet och kapitalinkomster tenderar att driva kapitalet ur landet. Detta underminerar såväl skattebaser som verksamheter. De mindre företagen, som i praktiken är starkt beroende av det inhemska sparandet, får svårare att finansiera sig på ett konkurrenskraftigt sätt. När det gäller stora företag påverkas ägarstrukturen genom ett ökat utländskt ägande. Detta är i sig inte negativt men kan bli det om det i stor utsträckning är resultat av skilda skatteregler. Många svenska riskkapitalbolag drabbas speciellt av skatteregler som missgynnar aktiva ägare (fåmansbolagsreglerna). I vissa sammanhang påver-kas företag negativt av s.k. trippelbeskattning, där vinster dels beskattas i det företag som finansieras, dels i det finansierande företaget och dels i utdel-ningen från detta företag. Även reglerna för reavinstbeskattning ger inlås-ningseffekter inom riskkapitalbolagen. Dubbelbeskattning och förmögen-hetsskatt saknas i många länder. På flera håll har speciella lättnader för investeringar i småföretag införts, främst i syfte att investeraren skall kompenseras för den högre risk som är förenad med investeringar i onoterade bolag. Skillnaden i beskattning mellan och andra länder riskerar att leda till att än fler svenska riskkapitalbolag föredrar att ha sitt säte utomlands. Faktum är att en stor del av det så kallade svenska riskkapitalet redan är placerat utanför . genomför t.ex. betydande förändringar för att öka attraktionskraften för att riskkapital skall placeras i landet. Finansministern har i ett frågesvar ställt i utsikt att de utredningar som arbetar med vissa företagsskattefrågor kommer att lämna förslag som löser riskkapitalbolagens problem genom att kapitalvinster på näringsbetingade aktier skattebefrias. Vi anser att den aviserade förändringen skulle få stor betydelse för risk-kapitalbolagens möjligheter att verka i och förutsätter att arbetet med förslaget bedrivs skyndsamt så att det kan antas . Risk-kapitalbolagens verksamhet är viktig för IT-sektorn, och det vore enligt vår mening olyckligt om regeringen skulle dröja med att lägga fram förslaget. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna med anledning av motionerna T28 yrkande 12 i denna del och T24 yrkande 3. Ett internationellt konkurrenskraftigt skattesystem - m (), de (), () och () anför: Vårt skattesystem måste vara internationellt konkurrenskraftigt när det gäller beskattningen av arbetsinkomster, kapitalinkomster och företag. När det gäller marknadsförutsättningarna för e-handel ligger långt framme. Vi har av flera skäl goda kommersiella förutsättningar för att få en fungerande e-handel som utvecklas positivt. Men det är ett växande problem att e-handelsföretagen flyttar och utvecklar sig i andra länder än i för att undvika den höga svenska momsen. Vi måste också ha regler som gör det möjligt för den kunskapsintensiva och snabbväxande IT-sektorn att i högre grad attrahera och behålla kvalifice-rad personal i . Vi måste därför ha ett skattesystem för individer som gör det lockande att komma till och att stanna här. Risken blir annars att kommersialiseringen av resultaten från forskning och utveckling inte kommer till stånd, alternativt förläggs till utlandet. Utvecklingen mot kompetensdrivna och därmed individrelaterade investe-ringar är speciellt tydlig inom IT-sektorn. Det immateriella kapitalet i form av kunskap blir allt viktigare för konkurrenskraften, och det råder en global konkurrens om utbildade personer. Regeringen skriver också i sin proposi-tion att "det är viktigt att se som en global marknad även när det gäller tillgången på kompetens". Slutsatsen av detta är att vi måste koppla vår konkurrenskraft till omvärlden. Sänkt personbeskattning är ett villkor för att skapa konkurrenskraftiga villkor för välutbildad arbetskraft. En avvecklad statlig inkomstskatt skulle reducera problematiken kring personaloptioner och fåmansbolag. Detta leder till att människor utbildar och specialiserar sig som det leder till en ökning av arbetskraftsutbudet. Därmed mins-kar också riskerna för en skattedriven brain-drain. En sänkning av kapitalinkomstskatterna skulle sänka tröskeln för omplace-ringar i nya verksamheter och öka möjligheten för en optimal allokering av finansiellt kapital. Detta minskar behovet av krångliga regler med risk-kapitalavdrag, uppskjutande av reavinstskatt med mera. En sänkning av kapitalinkomstskatterna skulle också minska incitamentet att placera kapitalet utomlands. Den nuvarande förmögenhetsbeskattningen leder till kapitalflykt och drar därmed undan basen för finansiell verksamhet i . läggs i ökande grad hos företag utanför . Om förmögenhetsbeskatt-ningen slopades skulle det locka sparkapital till och därmed närmare olika nationella investeringsobjekt. Framför allt skulle finansieringen av småföretag då underlättas. Det anförda bör med bifall till motion T28 yrkande 12 i denna del som sin mening ge regeringen till känna. Avdragsrätt för programvara och dator - kd () och () anför: Regeringen beskriver att bakom den snabba utvecklingen på IT-området ligger en medveten strategi för att göra datorer tillgängliga för alla. Här nämns skattesubventioneringen av företagsdatorer för anställda samt LO:s och TCO:s program för av PC. Detta har onekligen bidragit till att ligger i täten vad gäller tillgång till datorer och Internet. Men en strategi skall vara långsiktig och innehålla flera steg. Regeringen redovisar inte fortsättningen på strategin. Det finns även brister i dagens system: Hem-PC-programmet enligt dagens modell påverkar pensionen negativt för låginkomsttagare. Hem-PC-pro-grammet når inte studenter, pensionärer och arbetslösa. Regeringen bör överväga den modell man valt i där man får göra avdrag för programvara och dator oavsett vem man är eller var man jobbar. Datorn får skrivas av . Det anförda bör med bifall till motion T210 yrkande 50 som sin mening ge regeringen till känna.