yttr · GN05MJU3y · 2000-01-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande ekonomiska vårproposition 1999/2000 MJU3y Till finansutskottet har beslutat bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i sitt yttrande de förslag i propositionen som avser utgiftsområdena Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) samt Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23). I anslutning till yttrandet behandlas även vissa följdmotioner. 1999/2000:Fi12 av m.fl. (m) vari yrkas 6. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen om riktlinje för budgetarbete. 1999/2000:Fi13 av m.fl. (kd) vari yrkas 3. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 9.1 som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 9). 1999/2000:Fi14 av m.fl. (c) vari yrkas 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om globalt miljöansvar, 17. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområdena 1-27 som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad i motionen anförts. 1999/2000:Fi15 av m.fl. (fp) vari yrkas 6. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som redovisas i motionen som riktlinjer för regeringens budgetarbete (tabell A). 1999/2000:Fi45 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inom utgiftsområde 23 skapa utrymme för nyanläggningsstöd för Salixodling. Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) Utgiftsområdet omfattar frågor rörande bio-logisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljö-skydd, miljöforskning, sanering och återställning av förorenade områden, kemikaliekontroll, strål-skydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärn-kraften samt internationellt miljösamarbete. uppgår de totala anslagen enligt stats-budgeten till , varav avser allmän miljö- och naturvård och avser strål-skydd och kärnsäkerhet. Regeringen föreslår att ramen för utgiftsområdet preliminärt fastställs till , och . Regeringen beräknar att förstärkningar av utgiftsområdet i enlighet med den nivå som före-slagits ekonomiska vårproposition om ca för förlängs till att omfatta även . Det innebär att medel tillförs för bl.a. fortsatta satsningar på miljöforskning, sanering och återställning av förorenade områden, miljöövervakning samt markinköp och kalkning. Därutöver bedömer regeringen att det finns behov av ytterligare förstärkningar. Därför föreslås utgiftsområdet tillföras , och . Förstärkningarna omfattar i första hand miljö-övervakning, miljöforskning, marksanering samt åtgärder för att bevara den biologiska mång-falden, bland annat skötsel av befintliga reservat. Enligt Moderata samlingspartiets partimotion Fi12 bör ramen, utöver regeringens förslag, ökas med för . I övrigt beräknas ramen preliminärt till för och för (yrkande 6 delvis). De ökade anslagen inom utgiftsområdet till främst miljöövervakning, miljöforskning, biologisk mångfald och sanering av förorenade markområden fyller ett viktigt behov. Ytterligare värdefulla naturmiljöer säkras genom bildandet av en fond för bevarande av biologisk mångfald. Fonden bör också vara öppen för donationer. Bildandet av fonden för biologisk mångfald medför att detta viktiga miljöarbete förstärks och kan bedrivas mer långsiktigt. Framtida statliga anslagsökningar för att bevara den biologiska mångfalden kan då begränsas. Enligt partimotion Fi13 bör ramen, utöver regeringens förslag, ökas med för , för och för (yrkande 3 delvis). I motionen betonas bl.a. betydelsen av en sammanhållen syn på sjö- och skogskalkning. Kalkningsanslaget bör för den skull förstärkas och förutom sjökalkning bör skogskalkning nu föras in under detta utgiftsområde. I partimotion Fi14 föreslås att ramen, utöver regeringens förslag, ökas med för , för vardera (yrkande 17 delvis). Det är viktigt med en offensiv och verkningsfull miljöpolitik. Den politik som skall föras måste möta miljöproblemens ändrade karaktär och ha ett globalt perspektiv. Miljöpolitiken måste vara proaktiv, decentraliserad och förebyggande. För att stimulera det lokala arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser föreslås att s.k. klimatpolitiska program inrättas. Dessa program har alla möjligheter att spela en viktig roll när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser och skall inte bindas upp med krav på att generera arbetstillfällen. Miljönyttan skall sättas i främsta rummet. avser att återkomma med ytterligare förslag på hur utsläppen av växthusgaser kan minska. Miljöforskningen spelar en viktig roll och kan bidra till att förebygga miljöproblem och att dessa kan lösas. Det är positivt att regeringen tillskjuter ytterligare medel till detta område. Ännu återstår dock att se hur stor ökningen blir för forskningen. Det finns vidare ett omfattande behov av att sanera förorenade mark- och vattenområden. har tidigare föreslagit höjda anslag till detta och det är glädjande att regeringen har tagit intryck och ämnar avsätta mer resurser. Även här återstår att se hur stor regeringens ökning blir. Vidare framhålls i motionen att miljöproblemen har ändrat karaktär, från att ha varit lokala och väl synliga till att vara svårdefinierade och svårare att härleda. De är inte längre bara lokala företeelser utan globala. Regeringens insatser på miljöområdet under förra och innevarande mandatperiod begränsades i stort sett till de lokala investeringsprogrammen. Detta är inte rätt väg mot ett uthålligt samhälle och vill i stället vidga miljöpolitikens perspektiv och ge den en global utgångspunkt. De mest påtagliga globala miljöhoten är klimatförändringar och uttunningen av ozonskiktet. Vattenbrist är ett annat hot som kan skapa grogrund för uppslitande konflikter. Skogsskövling och jordförstöring förstör levnadsrummet för människor, djur och växter. Enligt motionärerna är en hållbar utveckling en nödvändig förutsättning för att fred och säkerhet skall bli varaktiga tillstånd. Vidare fordras internationellt samarbete för att komma till rätta med dessa problem. måste spela en aktiv roll i detta samarbete (yrkande 15). liberalerna föreslår i sin partimotion Fi15 att ramen, utöver regeringens förslag, ökas med för vardera (yrkande 6 delvis). Den biologiska mångfalden är en förutsättning för människans överlevnad, men också en ständig källa till inspiration och rekreation. Att bevara orörd natur, ostörda rekreationsområden och biologisk mångfald är därför viktiga mål för en liberal miljö- och naturresurspolitik. Som framgår av propositionen beräknar regeringen att de förstärkningar av utgiftsområdet i enlighet med den nivå som föreslagits ekonomiska vårproposition för förlängs till att omfatta även . Förstärkningarna avser bl.a. fortsatta satsningar på miljöforskning, sanering och återställning av förorenade områden, miljöövervakning samt markinköp och kalkning. När det gäller miljöforskningen skall den tillgodose behoven av underlag dels för att uppnå miljömålen, dels för att ta fram miljökvalitetsnormer som kan införas med stöd av . De medel som tillförs sanering och återställning av förorenade områden innebär att ytterligare satsningar på åtgärder kan göras. Dessa åtgärdsprojekt är erfarenhetsmässigt ofta utdragna i tiden eftersom de normalt är miljömässigt känsliga samt komplicerade både vad gäller ansvar och teknik. Miljöövervakningen är ett instrument för att beskriva tillståndet i miljön och följa hur tillståndet förändras och därigenom följa upp de miljömål som statsmakterna har beslutat. Som utskottet tidigare framhållit bör de ökade statliga insatserna för att bevara den biologiska mångfalden inriktas på långsiktigt bevarande i hela skogslandskapet. Det är en angelägen insats att permanent undanta sådan värdefull skogsmark från framtida skogsbruk (1999/2000:MJU1). nationella plan för kalkning visar att kalkning kommer att vara nödvändig . Regeringens förstärkning i denna del innebär att kalkningen kan hållas på en fortsatt hög nivå. Utskottet ansluter sig med det anförda till regeringens bedömning när det gäller att förlänga förstärkningen av utgiftsområdet i enlighet med den nivå som före-slagits ekonomiska vårproposition om ca för till att omfatta även . Utskottet gör inte heller någon annan bedömning än regeringen beträffande behovet av ytterligare förstärkningar därutöver och att utgiftsområdet därför skall tillföras för , för och för . Förstärkningarna omfattar i första hand miljö-övervakning, miljöforskning, marksanering samt åtgärder för att bevara den biologiska mång-falden, bland annat skötsel av befintliga reservat. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdet . Motionerna Fi12 (m) yrkande 6 delvis, Fi13 (kd) yrkande 3 delvis, Fi14 (c) yrkande 17 delvis och Fi15 (fp) yrkande 6 delvis avstyrks. har i ett samlat betänkande om miljöpolitiken behandlat regeringens förslag om de svenska miljömålen och en miljöpolitik för ett hållbart (prop 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Det övergripande målet för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. skall vidare internationellt vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för ekologiskt hållbar utveckling. I förslaget angavs vidare hur miljöpolitiken på olika områden skall föras vidare för att detta övergripande mål skall kunna nås. Bl.a. framhölls att resursanvändningen i ett globalt perspektiv behöver effektiviseras. Inom EU verkar för en intensifiering av arbetet med att integrera miljöfrågorna i olika samhällssektorer. Det internationella miljösamarbetet skall vara fortsatt handlingsinriktat och offensivt. En målmedveten strävan är att integrera miljöaspekten i frågor som rör handel, bistånd och tekniköverföring. Det internationella samarbetet aktualiserades återigen i samband med avslutade behandling av den årliga skrivelsen Hållbara (skr. 1999/2000:13, bet. 1999/2000:MJU6, rskr. 1999/2000:132). Vidare bör uppmärksammas att Utredningen om klimatpolitiken och ratificeringen av Kyotoprotokollet avslutat sitt arbete (SOU 2000:23). Betänkandet är föremål för remissbehandling som skall vara avslutad Utredningens resultat kommer att ligga till grund för den svenska ratificeringen av Kyotoprotokollet. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet ingen anledning att nu i samband med behandlingen av den ekonomiska vårpropositionen föreslå något ställningstagande från sida i enlighet med de i motion Fi14 (c) yrkande 15 framförda allmänna uttalandena om det globala miljöansvaret. Utskottet avstyrker därför motionen i berörd del. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23) Utgiftsområdet omfattar verksamheterna jord-bruk, fiske, trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd, djurhälsovård, livsmedelsfrågor, skogsnäring samt högre utbildning och forskning som rör vård och utnyttjande av biologiska naturresurser. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav av beloppet finansieras av EG-budgeten. Merparten av EG-stödet avser obligatoriska åtgärder såsom djurbidrag, intervention och exportbidrag, vilka helt finansieras av EG-budgeten. Därtill kommer delfinansierade stöd såsom miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. För att erhålla dessa stöd fordras nationell med-finansiering i storleksordningen . Anslagen till forskning och utbildning uppgår till . Regeringen föreslår att ramen för utgiftsområdet preliminärt fastställs till , och . Regeringen har vid beräkningen av utgiftsområdesramen utgått från att de EG-finansierade arealersättningarna och djurbidragen höjs till ca . Regeringen har i en skrivelse till (skr. 1999/2000:14) presenterat inriktningen av ett svenskt landsbygdsprogram för . Regeringens förslag till lands-bygdsprogram har överlämnats till Europeiska kommissionen för prövning. Ett beslut väntas senast . Programmet kommer att genomföras i full omfattning . Regeringen har i annat sammanhang bl.a. föreslagit att energi- och koldioxidskatterna för elektricitet och eldningsolja inom jordbruket skall sänkas fr.o.m. vilket följer samma princip som inom tillverkningsindustrin. Åtgärderna är ett led i arbetet med att bevara och utveckla ett långsiktigt hållbart och konkurrens-kraftigt jordbruk. Ytterligare en kostnadsdämpande åtgärd som bör vidtas är att ta bort den årliga avgiften för de s.k. blockkartorna inom jordbruket. Rege-ringen har bemyndigande att ta ut avgifter enligt lagen (1994:1710) om EG:s för-ordningar om jordbruksprodukter. In-komsterna på statsbudgeten från dessa avgifter uppgick till ca . Avgiften av-skaffas fr.o.m. innevarande år. Av avgörande betydelse för företagens kon-kurrenskraft är, förutom den enskilde jord-brukarens skicklighet som företagare, den sammantagna effekten av pris-, stöd- och kostnadsnivån. Ett fortsatt analys- och ut-vecklingsarbete vad gäller kostnadsnivån och kostnadsstrukturen i jordbruket sker inom och . I detta sammanhang analyseras bland annat skillnader i den redovisning som publiceras av . Mot bakgrund av regeringens ambition att av jordbruksarealen fram skall ställas om till ekologisk produktion är det angeläget att forskningsprogrammet om ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion får en uppföljning. Regeringen kommer därför att i budgetpropositionen för föreslå att avsätts för ekologisk forskning. I budgetpropositionen för har under anslaget D2 Ersättningar för viltskador m.m. anvisats , varav engångsvis . överlämnade sitt slutbetänkande Sammanhållen rovdjurspolitik (SOU 1999:146). I betänkandet, som remiss-behandlas, tar utredningen upp frågor om bland annat rovdjursförvaltning, inventeringar samt bidrag och ersättningar för de skador som rovdjuren åstadkommer. Mot bakgrund härav, och då skadorna även av annat vilt än rovdjur ökar, avser regeringen att i budgetpropositionen för öka anslaget med ytterligare till . Den närmare användningen av medlen bör övervägas . Beslut har fattats av om att öka de statliga insatserna för forskning och utveckling av bland annat energi-skogsproduktion. Regeringen avser att åter-komma till frågan om fortsatt stöd till energi-skogsodling i budgetpropositionen för . Regeringen beräknar att tidigare för-stärkningar av resurserna för biotopskydd i skog om förlängs till att omfatta även . Moderata samlingspartiet föreslår i sin partimotion Fi12 att ramen, i förhållande till regeringens förslag, minskas med för och för vardera (yrkande 6 delvis). Genom förenklade regler och minskad byråkrati vid kan dess anslag minskas. Det är olyckligt att två myndigheter har ansvaret för ekonomiska beräkningar på livsmedelsområdet. bör därför läggas ner. Miljöeffekterna av de satsningar som gjorts för att öka den ekologiska produktionen behöver utredas. Vidare bör forskningsmedel öronmärkas för att förbättra kunskapsläget vad gäller den ekologiska produktionens miljö- och hälsoeffekter i jämförelse med den konventionella produktionen. Moderata samlingspartiet anslår totalt 2003 till forskning inom området ekologisk produktion. Vi anser, i enlighet med vad vi tidigare anfört, att en väl avvägd jakt är ett viktigt instrument för att komma till rätta med viltskadorna. Genom att införa reglerad jakt på säl kan ökningen av anslagen till ersättningar för viltskador begränsas till . I partimotion Fi13 föreslås att ramen, utöver regeringens förslag, ökas med för , för och för (yrkande 3 delvis). Det är viktigt att använda sig av EU:s möjligheter fullt ut i form av det nuvarande bör på egen hand komplettera programmet genom en egen insats på ca . Detta möjliggör ett fortsatt Reko-stöd, miljöstöd till oljeväxtodling samt stöd till mjölkproduktionen i skogs- och mellanbygd. En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ytterligare ett sätt att stärka den svenska livsmedelsnäringen liksom återinförandet av avbytartjänsten. Förenklade regelverk leder till minskat medelsbehov för liksom en reformering av distriktsveterinärorganisationen. Norrlandsjordbrukets utsatta situation måste leda till extra åtgärder. Sammantaget innebär budgetförslag med sänkta skatter och ökade satsningar på jordbruket ett nettotillskott för näringen med . I partimotion Fi14 föreslås att ramen, utöver regeringens förslag, ökas med för vardera (yrkande 17 delvis). Vid sammanslagningen till en landsbygdsagenda i en särskild landsbygdsförordning erhöll en mycket dålig tilldelning av EG-resurser. Tilldelningen blev ca . För svensk del innebär detta en förlust på ca i utebliven EG-finansiering. Konsekvensen kan bli att ambitionen i det svenska miljöprogrammet för jordbruket måste dras ned. Detta innebär minskade möjligheter att hålla landskapet öppet och att bevara den biologiska mångfalden. Vidare innebär detta att konkurrenssituationen för svenska bönder och den svenska landsbygden försämras ytterligare. Det finns anledning att konstruktivt verka för att hitta en lösning som innebär att denna skada minimeras. Därför tillför medel till utgiftsområdet. Partiet är kritiskt till att ersättningen för produktionsbortfall vid epizootiutbrott endast är av kostnaden. Ersättningsreglerna bör utformas så att det förebyggande arbetet stimuleras och ersättningsnivåerna bör kopplas till om djurägaren anslutit sig till ett kontrollprogram eller inte. Ersättning bör utgå för besättningar som är anslutna till ett kontrollprogram. För besättningar som inte är anslutna bör ersättning utgå . avsätter medel för att detta skall kunna realiseras. Det är viktigt att det ges klara signaler beträffande stödet till energiskogsodling. är villigt att medverka till detta och avsätter därför till fortsatt stöd för energiskogsodling. liberalerna föreslår i sin partimotion Fi15 att anslagen ökas för att garantera bättre djurhållning framför allt avseende tillsyn av djurtransporter med sammanlagt . Totalt föreslås dock att ramen, i förhållande till regeringens förslag, minskas med för vardera (yrkande 6 delvis). Enligt motion Fi45 (s) bör det inom utgiftsområde 23 skapas ett utrymme för fortsatt nyanläggningsstöd för Salixodling. har med bakgrund av Salixodlingens potential och konkurrenskraft gentemot andra bränslen beslutat att öka forsknings- och utvecklingsanslagen . Staten har lämnat stöd för anläggningen av energiskog (Salix). Dessutom har energimyndigheten anslagit till forskning om fasta biobränslen från jordbruksmark, varav merparten har gått till Salixforskning. Denna satsning har gjort till en ledande nation när det gäller Salixodlingens utveckling. stöd till nyanläggning av Salixodlingar är oerhört viktigt. Bl.a. för att få tillräckligt stor areal odlad med Salix så att stordriftsfördelarna kan tillvaratas. Som framgår av propositionen har regeringen vid beräkningen av utgiftsområdesramen utgått från att de EG-finansierade arealersättningarna och djurbidragen höjs till ca . När det gäller det svenska landsbygdsprogrammet för väntas Europeiska kommissionens beslut senast . Programmet kommer att genomföras i full omfattning . Utskottet har tidigare anslutit sig till bedömningen att den ekologiskt odlade arealen bör kunna fördubblas () (1999/2000:MJU2). Den ekologiska produktionen är en del i en strategisk satsning för ett hållbart svenskt jordbruk och en fortsatt utveckling av denna produktion är ett prioriterat område. Som regeringen nu framhåller i propositionen är det angeläget att forskningsprogrammet om ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion får en uppföljning och utskottet ansluter sig till regeringens förslag i denna del. När det gäller viltskadorna delar utskottet regeringens bedömning beträffande behovet av en förstärkning. Den närmare användningen av medlen bör övervägas . Plantering av energiskog (Salix) är ett utmärkt sätt att utnyttja uttagen areal för en lönsam produktion av träbränsle på . Staten har lämnat stöd för anläggning av energiskog. För innevarande budgetår har reserverats för detta ändamål. Dessutom har beslutat att öka de statliga insatserna för forskning och utveckling av bland annat energi-skogsproduktion. Enligt utskottets mening främjas en fortsatt positiv utveckling på detta område av fasta regler. Utskottet anser att det föreligger oklarheter i fråga om ansvaret för salixodlingen och dess villkor och förutsätter att regeringen löser denna fråga. Mot bakgrund av energipolitiska beslut förutsätter utskottet vidare att fortsatt stöd till energi-skogsodling kommer att utgå och tas upp i samband med budgetpropositionen för . Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning när det gäller en förlängning av den tidigare för-stärkningen av resurserna för biotopskydd i skog till att omfatta även . Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdet . Motionerna Fi12 (m) yrkande 6 delvis, Fi13 (kd) yrkande 3 delvis, Fi14 (c) yrkande 17 delvis, Fi15 (fp) yrkande 6 delvis och Fi45 (s) avstyrks. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (m). , , och (alla m) anför: När det gäller utgiftsområde 20 framhåller vi i vår partimotion Fi12 att de ökade anslagen inom utgiftsområdet till främst miljöövervakning, miljöforskning, biologisk mångfald och sanering av förorenade markområden fyller ett viktigt behov. Ytterligare värdefulla naturmiljöer säkras genom bildandet av en fond för bevarande av biologisk mångfald. Fonden bör också vara öppen för donationer. Bildandet av fonden för biologisk mångfald medför att detta viktiga miljöarbete förstärks och kan bedrivas mer långsiktigt. Framtida statliga anslagsökningar för att bevara den biologiska mångfalden kan då begränsas. Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning av motion Fi12 yrkande 6 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 20 utökas med för . föreslås ingen förändring i förhållande till regeringens förslag. När det gäller utgiftsområde 23 framhåller vi i vår motion Fi12 att man genom förenklade regler och minskad byråkrati vid kan minska dess anslag. Det är olyckligt att två myndigheter har ansvaret för ekonomiska beräkningar på livsmedelsområdet. bör därför läggas ner. Miljöeffekterna av de satsningar som gjorts för att öka den ekologiska produktionen behöver utredas. Vidare bör forskningsmedel öronmärkas för att förbättra kunskapsläget vad gäller den ekologiska produktionens miljö- och hälsoeffekter i jämförelse med den konventionella produktionen. Moderata samlingspartiet anslår totalt 2003 till forskning inom området ekologisk produktion. I enlighet med vår tidigare uppfattning anser vi att ett viktigt instrument för att komma till rätta med viltskadorna är en väl avvägd jakt. Genom att införa reglerad jakt på säl kan ökningen av anslagen till ersättningar för viltskador begränsas till . Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning av motion Fi12 yrkande 6 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 23 minskas med för och för vardera . och (båda kd) anför: När det gäller utgiftsområde 20 framhåller vi i vår partimotion Fi13 bl.a. betydelsen av en sammanhållen syn på sjö- och skogskalkning. Kalkningsanslaget bör för den skull förstärkas och förutom sjökalkning bör skogskalkning nu föras in under detta utgiftsområde. Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning av motion Fi13 yrkande 3 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 20 utökas med för , för samt med för . När det gäller utgiftsområde 23 framhåller vi i vår motion Fi13 att det är viktigt att använda sig av EU:s möjligheter fullt ut i form av det nuvarande landsbygdsprogrammet. bör på egen hand komplettera programmet genom en egen insats på ca . Detta möjliggör ett fortsatt Reko-stöd, miljöstöd till oljeväxtodling samt stöd till mjölkproduktionen i skogs- och mellanbygd.