yttr · GN05SfU7y · 2000-01-01 00:00:00 — Preliminära ramar för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 1999/2000 SfU7y Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (1999/2000:100), i vad avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket m.m. (yrkandena 1-6) samt skattefrågor (yrkandena 40-42) jämte de motioner som kan komma att väckas, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Vårpropositionen är resultatet av ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . De delar av vårpropositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till preliminär fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12. Yttrandet omfattar också beräkningen av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt motionsyrkanden rörande socialavgifter. Utskottet yttrar sig över följande motioner till den del de rör utskottets beredningsområde: Fi12 yrkandena 6 och 19 av m.fl. (m), Fi13 yrkandena 3, 6 och 9 av m.fl. (kd), Fi14 yrkandena 4, 6, 17 och 18 av m.fl. (c), Fi15 yrkandena 6, 9 och 16 av m.fl. (fp), Fi17 av och (), Fi46 av m.fl. (s) I propositionen föreläggs förslag till beslut om ett statligt utgiftstak för på , för på och för på . Regeringen begär vidare att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar den statliga migrations- och integrationspolitiken. I området ingår också delar av storstadspolitiken. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten för utgiftsområdet till , varav till migrationspolitiken och till integrationspolitiken. Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet för till , för till och för till . I propositionen anförs att i förhållande till antagandena i budgetpropositionen bedöms nu att fler av de personer från Kosovo, som med stöd av den s.k. massflyktsförordningen beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd, kommer att söka asyl när uppehållstillståndet har upphört. Regeringen bedömer vidare att ett något mindre antal asylärenden kommer att avgöras än vad som låg till grund för beräkningarna i budgetpropositionen . Detta leder sammantaget till att antalet asylsökande i mottagandesystemet de kommande tre åren kommer att överstiga antagandena i budgetpropositionen. Följden blir att utgifterna för mottagande av asylsökande ökar och att utgifterna för kommunersättningar minskar. Regeringen beräknar att det årliga antalet asylsökande kommer att ligga på 12 000 . Det anförs i propositionen att det föreligger osäkerheter när det gäller antalet asylsökande och handläggningstider. Regeringen kommer därför att noga följa utvecklingen inom området vad gäller prognoser och utgifter och återkomma med eventuella förslag till omprioriteringar i budgetpropositionen . Regeringen anför i propositionen att storstadspolitiken fortsätter att vara ett prioriterat område. Av denna anledning förlängs utvecklingsarbetet i storstadsregionerna och beräknas för detta område 2003. Ett av regeringens prioriterade områden är att skapa förutsättningar för fler att få arbete. För att öka sysselsättningen bland invandrare beräknar regeringen för detta ändamål. Regeringen, som bedömer att medlen tills vidare bör ligga under utgiftsområde 8, avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag om hur medlen skall fördelas. I stället för att anslå budgetmedel till vissa utsatta bostadsområden vill pröva andra vägar som innebär en mindre belastning på statsbudgeten. Den viktigaste uppgiften är att göra det svenska samhället så öppet att en ökad social rörlighet blir möjlig. Enligt skulle en avreglering av bl.a. bostadsmarknaden och arbetsmarknaden få positiva effekter för integrationsarbetet. Vidare anser att asylsökande skall få en snabb och grundlig behandling av sina ärenden för att inte fastna i vanmakt och passivisering. resurser föreslås därför förstärkas med och anslag minskas i motsvarande grad. föreslår i motion Fi12 yrkande 6 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för , för samt med för . har tidigare ställt sig bakom att statsbidrag lämnats till vissa kommuner i framför allt storstadsregionerna för att stimulera till insatser i utsatta bostadsområden. avvisar emellertid den höjning av anslaget som redan aviserats för på . avvisar även projektets förlängning som innebär en ökning av anslaget med för . Regeringen föreslår att skall anslås för att öka sysselsättningen för invandrare. anser att dessa medel skall överföras till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Integrationspolitiken bör enligt bedrivas på samma sätt som jämställdhetspolitiken, dvs. genom main streaming. Nyanlända till bör fritt få välja bostadsort och ges stöd i form av en utvecklingspeng som följer individen. bör enligt förstärkas och i samband med budgetpropositionen kommer förslag att läggas fram om att läggs ned från . föreslår i motion Fi13 yrkande 3 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för , för och för . anser att skall ha en öppen och generös flyktingpolitik som asylproceduren måste förbättras och rättssäkerheten öka. anser vidare att flyktingmottagandet bör moderniseras och effektiviseras. Lösningar som bygger på kontakter mellan nyanlända och människor i det omgivande samhället skall stimuleras. En högre grad av frivilliginsatser, samarbete med frivilligorganisationer och effektiviseringar inom leder till minskade utgifter. föreslår att avvecklas. ser med stor oro på den ökade segregationen och menar att integrationspolitiken bör bli en del av tillväxtpolitiken. menar att en stark diskrimineringslagstiftning tillsammans med ett stort lokalt ansvar är en förutsättning för att lösa problemen. Regeringens förslag om att tillföra anslaget för att öka sysselsättningen bland invandrare avvisas. föreslår i motion Fi14 yrkande 17 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för vartdera året 2001-2003. föreslår i motion Fi15 yrkande 6 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för , för samt med för . I motion Fi46 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om att storstadssatsningen inte skall begränsas till vissa kommuner. Resurser bör i stället fördelas till de kommuner som behöver medel för särskilda insatser på grund av faktiskt rådande förhållanden. Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m v kd c fp mp 2001 4 875 - 673 - - 417 - 223 - 283 - 2002 4 649 - 225 - - 107 - 223 - 200 - 2003 4 861 - 339 - - 337 - 223 - 314 - Utskottet noterar att regeringen bedömer att i förhållande till tidigare antaganden kommer fler av de personer från Kosovo, som med stöd av den s.k. massflyktsförordningen beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd, att söka asyl när uppehållstillståndet har upphört. Det årliga antalet asylsökande kan beräknas ligga på 12 000 . Utskottet anser, i likhet med regeringen, att storstadspolitiken bör fortsätta att vara ett prioriterat område. Utskottet ser därför positivt på att utvecklingsarbetet i storstadsregionerna förlängs och att tillförs detta område 2003. tillsattes och medel har tidigare avsatts . Av budgetpropositionen framgår att delegationens arbete inledningsvis har inriktats på att kunna teckna lokala utvecklingsavtal med sju kommuner. Regeringen angav därvid att de långsiktiga och strukturella frågorna för arbetet bör utvecklas närmare parallellt med att arbetet med avtalen fortgår. Utskottet utgår från att regeringen noggrant följer arbetet och återkommer till om en breddning av statsningen anses påkallad. Utskottet förutsätter att regeringen i budgetpropositionen preciserar grunderna för arbetet och medelsfördelningen för den nu aviserade förlängningen av satsningen. Med det anförda anser utskottet att motion Fi46 kan anses i huvudsak tillgodosedd. För att öka sysselsättningen bland invandrare beräknar regeringen . Utskottet anser i likhet med regeringen att medlen tills vidare bör ligga under utgiftsområde 8. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag till hur de anvisade medlen skall fördelas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till preliminära ramar för budgetåren 2001, 2002 och 2003 och avstyrker motionerna Fi12, Fi13, Fi14 samt Fi15. Utskottet avstyrker även motion Fi46. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa och socialförsäkringsadministrationen, dvs. anslagen till och de allmänna försäkringskassorna. Förmånerna ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår i utgiftsområdet handikappersättning samt folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension. ingår även utgifterna för allmän tilläggspension (ATP) i form av förtidspension, arbetsskadeersättningar, kostnader för vissa förtidspensionärer samt ersättning för kroppsskador. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. uppgår till ca och anslaget A2 Förtidspensioner till ca . Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet för till , för till samt för till . Den ökade sjukfrånvaron har lett till att beräkningen har justerats i förhållande till budgetpropositionen . Ytterligare 7 621 respektive har tillförts utgiftsområdet. Av propositionen framgår att utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen bl.a. skall klargöra fördelning av ansvar och uppgifter mellan olika aktörer samt behandla frågor som rör hur drivkrafter i rehabiliteringsarbetet kan förstärkas. Slutbetänkande skall lämnas . Vidare har en utredning tillsatts för att utreda sjukförsäkringen. Utredningen skall fördjupa analysen och bl.a. peka på vilka faktorer som är avgörande för sjukpenningförsäkringens kostnadsutveckling. Vidare skall utredningen analysera hur incitament för såväl individ, arbetsgivare m.fl. kan förändras i syfte att minska kostnaderna och lämna förslag till konkreta åtgärder för att minska sjukfrånvaron och för att minska utgifterna. Utredningen skall lämna ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Av propositionen framgår vidare att det inom pågår ett arbete med att reformera beräkningen av förtidspension. Arbetet är en nödvändig följd av det reformerade ålderspensionssystemet och bedrivs i enlighet med av godkända riktlinjer (prop. 1997/98:111, bet. 1997/98:SfU11, rskr. 1997/98:237). Avsikten är att lämna ett förslag om ersättning vid långvarig arbetsoförmåga i en särskild promemoria . Regeringen gör den bedömningen att regeländringar utifrån de olika utredningsförslagen kan träda i kraft tidigast . Regeringen har för avsikt att, under , tillsätta en arbetsgrupp som dels skall bereda resultaten från de utredningar som kommer att färdigställas , dels utarbeta en handlingsplan för hela ohälsoområdet. Syftet med arbetet är att bryta den negativa utvecklingen. Utgångspunkten för arbetet kommer bl.a. att vara att minska sjukfrånvaron från arbetslivet. Arbetsgruppen kommer att rapportera direkt till statsråden för Social-, Närings- och Finansdepartementen. föreslår att kompensationen i sjukförsäkringen skall vara av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Vidare skall ytterligare en karensdag införas i sjukförsäkringen fr.o.m. . Beräkning av SGI bör ändras så att den beräknas på ett medelvärde av de senaste 24 månadernas inkomst och räknas upp med basbeloppet. En stor del av ökningen av sjukskrivningarna återfinns inom den offentliga sektorn. anser att genom att införa privata alternativ till verksamheten inom den offentliga sektorn ökas valmöjligheterna för personalen, vilket bidrar till att minska sjukskrivningarna. Det är också viktigt med en snabb rehabilitering. När det gäller den arbetslivsinriktade rehabiliteringen anser att det bör finnas en huvudman med finansiellt ansvar och möjlighet att upphandla rehabilitering på annat håll än det egna . tillför resurser för att förbättra rehabiliteringen. Kostnader till följd av trafikolyckor skall enligt bekostas via den obligatoriska trafikförsäkringen. Vidare påverkas utgifterna av förslag om att arbetsskadeförsäkringen skall lyftas ur den offentliga försäkringen. föreslår i motion Fi12 yrkande 6 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för , med för samt med för . vill anslå ytterligare för rehabiliteringsinsatser, vilket leder till minskade utgifter för sjukpenning och förtidspensioner. Lägre utgifter för förtidspension innebär vidare en besparing inom anslaget för statlig ålderspensionsavgift. Administrationen bör tillföras . Detta leder till ökad kvalitet i besluten och bättre kontrollmöjligheter. På så sätt minskar utgifterna för bl.a. sjukpenning och förtidspensioner. Vidare föreslår att SGI skall beräknas på snittinkomsten samt att skattepliktiga förmåner och semester- ersättning skall vara SGI-grundande. Sjukförsäkringen skall innehålla med ett högriskskydd . föreslår också en ny modell där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolycksfall förs över till trafikförsäkringen. sådant alternativ innebär minskade offentliga utgifter med ca . föreslår i motion Fi13 yrkande 3 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för , med för samt med för . vill ha en övergång från passivt stöd till aktiva insatser. Därför föreslås att förs över från sjukpenningen till rehabiliteringsersättning och rehabiliteringsstöd. Projekt enligt FINSAM-modell bör permanentas och satsas på samordning och ökade rehabiliteringsinsatser. föreslår att SGI skall beräknas på historisk inkomst, varmed utgifterna minskar med ca . En allmän besparing i socialförsäkringsadministrationen minskar utgifterna med . Vidare föreslår att sjuklöneperioden för arbetsgivare inom den offentliga sektorn förlängs . Härigenom måste arbetsgivarna ta ett större ansvar för arbetsmiljön och sjuktalen minskar. Förslaget medför sänkta kostnader för sjukpennningen med ca . En sänkning av arbetsgivaravgiften görs för att kompensera den ökade kostnaden. föreslår i motion Fi14 yrkande 17 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för vartdera och 2002 samt med för . I motion Fi14 yrkande 4 begär ett tillkännagivande om hälsa och livskvalitet. förordar en stor socialförsäkringsreform. Dagens socialförsäkringar (utom föräldraförsäkringen) bör utformas som tre från staten fristående försäkringar: en allmän sjukförsäkring (med förtidspensionen och delar av arbetsskadeförsäkringen), en allmän pensionsförsäkring och en allmän arbetslöshetsförsäkring. anser att FINSAM-samarbete, systemändringar, insatser mot fusk och ökade insatser på rehabilitering ger lägre sjukpenningkostnader. vill också förbättra villkoren för närståendepenningen. Vidare föreslås att sjukförsäkringens kostnader för trafikolycksfall förs över till trafikförsäkringen. Det rör sig om ett belopp på , som för den enskilde motsvaras av en skattesänkning. föreslår i motion Fi15 yrkande 6 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för , med för samt med för . I motion Fi15 yrkande 16 begär ett tillkännagivande om genomförandet av en stor socialförsäkringsreform. Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m v kd c fp mp 2001 100 075 - 10 440 - - 6 655 - 4 230 - 4 690 - 2002 102 610 - 12 810 - - 7 185 - 4 230 - 5 985 - 2003 104 612 - 15 350 - - 7 485 - 5 210 - 6 930 - Enligt propositionen visar aktuell beräkning för utgiftsområdet för att utgifterna kan förväntas uppgå till , vilket är ca högre än vad som anvisades på statsbudgeten. Utvecklingen har inneburit en fortsatt ökning av sjukfrånvaron. Regeringen anger att prognosen är mycket osäker. Tre olika utredningar är verksamma inom området och skall lämna betänkanden . Regeländringar utifrån utredningsförslagen kan träda i kraft tidigast . Sjukpenningkostnaderna ökade kraftigt , dock från en relativt låg nivå. Ökningen har fortsatt och det finns ingenting som tyder på att utgifterna kommer att minska . I yttrande om tilläggsbudget redovisade utskottet olika faktorer som kan ha påverkat kostnadsutvecklingen. Bland annat ansåg utskottet att förändringen till stor del kan tillskrivas det förändrade konjunkturläget. Utskottet pekade även på de regeländringar inom sjukförsäkringen som genomfördes . Utskottet har tidigare uttalat att kortsiktiga lösningar och snabba ingrepp och förändringar i ersättningssystemen leder till minskad trovärdighet för socialförsäkringssystemen (se senast bet. 1999/2000:SfU1). Utskottet framhöll också i samband med behandlingen av budgetproposition vikten av att noggranna analyser görs så att utvecklingen på kan bedömas och att man därmed så långt möjligt kan undvika oförutsedda utgiftsökningar som nödvändiggör snabba ingrepp och förändringar i ersättningssystemen. Utskottet vidhåller denna uppfattning men anser att det ytterst allvarliga läget med fortsatt ökande kostnader för sjukförsäkringen kräver insatser . Utskottet noterar att regeringen också föreslår tilläggsbudget för utgiftsområdet. Utskottet kan även i likhet med regeringen konstatera att utvecklingen och problemen inom området är mycket svårbedömda. Utskottet delar regeringens oro när det gäller utvecklingen inom utgiftsområdet. Inte minst gäller detta antalet sjukskrivna och de effekter detta kan få på utvecklingen inom förtidspensionsområdet. Enligt utskottets mening är det därför positivt att regeringen tar ett helhetsgrepp kring frågorna och att de kommande förslagen samordnas. Utskottet utgår från att den handlingsplan för hela ohälsoområdet som den aviserade arbetsgruppen under skall utarbeta inte fördröjs. Inte minst med hänsyn till den enskildes situation är det viktigt att sjukfrånvaron i arbetslivet minskas och arbetsförhållandena och arbetsmiljön utformas så att upphov till sjukdom och arbetsskada minskar. De partier som framställt yrkanden under utgiftsområdet har förslag som innebär kraftiga minskningar av ramen i förhållande till regeringens förslag. Vad gäller partiernas olika sakförslag har det stora flertalet av dessa tidigare behandlats och avvisats av utskottet (se främst bet. 1999/2000:SfU1). Utskottet vill ändå kort kommentera några av förslagen. Att införa ytterligare en karensdag i sjukpenningförsäkringen skulle, i enlighet med vad utskottet tidigare uttalat, innebära mycket svåra påfrestningar för redan utsatta gruppers försörjningssituation. I än högre grad gäller detta om det skulle kombineras med en sänkning av ersättningsnivån i sjukförsäkringen. Vad gäller frågan huruvida sjukdomsfall och skador till följd av trafiken skall överföras till trafikförsäkringen har utskottet uttalat att ett system där vissa skadetyper inte ryms inom den allmänna försäkringen knappast är tänkbart med hänsyn till ansvar för samordning och tillsyn av rehabiliteringsverksamheten. Utskottet vidhåller denna uppfattning. När det gäller den arbetslivsinriktade rehabiliteringen och samarbetet mellan myndigheterna har utskottet i sitt yttrande till finansutskottet över budgetpropositionen (1999/2000:SfU1y) uttalat att det är mycket viktigt att komma till rätta med problemen i rehabiliteringsprocessen och att de resurser som satsas måste komma till användning på ett mer effektivt sätt. Utskottet anförde också att samverkansaktiviteter krävs för att ytterligare stärka rehabiliteringsarbetet och bör utgöra en del av den ordinarie verksamheten. Utskottet ansåg att väsentliga frågeställningar måste ut och att extra medel till administrationen för rehabiliteringsinsatser inte kunde medföra de besparingar inom utgiftsområdet som redovisades i motionerna. Utskottet vidhåller denna inställning, som vidareutvecklades i bet. 1999/2000:SfU1. I betänkandet redovisade utskottet utförligt det samverkansarbete som pågår mellan olika sektorer i form av s.k. FRISAM- och SOCSAM-samarbete. Utskottet menade att den nya möjligheten att samverka, FRISAM, borde få tid att utvecklas och att samverkan enligt FINSAM-modell inte borde införas . föreslår att sjuklöneperioden för offentliga arbetsgivare skall förlängas . Utskottet vill här peka på att ett av syftena med den lagstadgade sjuklönen är att öka arbetsgivarens ansvar för de anställdas arbetsmiljö och hälsa. Frågan om arbetsgivarens rehabiliteringsansvar omfattas av det pågående beredningsarbetet och utskottet anser att den aviserade handlingsplanen som en arbetsgrupp inom skall utarbeta bör avvaktas. Mot bakgrund av det anförda kan utskottet godta regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter för budgetåren 2001 och 2002, som i stor omfattning avviker från den preliminära fördelning som tillstyrkte med anledning av budgetproposition. Utskottet godtar även regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter för . Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för budgetåren 2001, 2002 och 2003 och avstyrker motionerna Fi12, Fi13, Fi14 och Fi15. Utskottet avstyrker även motionerna Fi14 yrkande 4 och Fi15 yrkande 16. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar dels folkpension för de pensionärer som saknar ATP, dels pensionstillskott (PTS) i form av ålderspension. Vidare ingår såväl ATP som folkpension i form av efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. uppgår de anvisade medlen enligt statsbudgeten till . Därav svarar ålders-pensionerna för ca , efterlevandepensionen till vuxna för ca samt bostadstillägget till pensionärer för ca . Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet för till , för till samt för till . Jämfört med 2000 beräknas ålderspensionsutgifterna inom utgiftsområdet och framöver minska något, främst på grund av att andelen pensionärer med ATP ökar och att färre pensionärer därmed är berättigade till pensionstillskott. De höjda genomsnittliga ATP-nivåerna har dock den omvända effekten på efterlevandepensionerna till vuxna vilket innebär att utgifterna för detta anslag förväntas öka framöver. I propositionen anges att i samband med beslut angående vissa ändringar i läkemedelsförmånen (prop. 1998/99:106, bet. 1998/99:SoU14, rskr. 1998/99:209) höjdes pensionstillskottet för att pensionärer som uppbär pensionstillskott skulle kompenseras för de förändringar av läkemedelsförmånen som genomfördes vid samma tillfälle. Det beslutades då att höjningen skulle vara tidsbegränsad och att pensionstillskottet skall återgå till den ordinarie nivån. Regeringen avser att i en proposition föreslå att höjningen av pensionstillskottet permanentas. Regeringen avser vidare att föreslå förändringar vad gäller bostadstillägget till pensionärer (). ersätter bostadstillägget boendekostnader mellan och av kostnaden. Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå att den undre gränsen vid slopas och att den övre gränsen höjs . Utöver det ordinarie bostadstillägget finns ett särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Denna förmån är utformad så att pensionären är garanterad skälig levnadsnivå efter betald boendekostnad . Regeringen har för avsikt att i budgetpropositionen föreslå att gränsen för skälig levnadsnivå i systemet höjs från av prisbasbeloppet samt att den övre hyresgränsen höjs till . Av propositionen framgår att utgiftsområdet även tillförs för åtgärder inom änkepensionen. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med förslag till regeländringar. Utgiftsområdet kommer att påverkas av de förändringar som regeringen föreslår i proposition 1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd för barn samt de förändringar som regeringen avser att föreslå i en proposition om s.k. övergångsvis garantipension . anser att utformningen av BTP har verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. De säger därför nej till den föreslagna höjningen av bostadstillägget. föreslår i stället att den skäliga levnadsnivån i SBTP höjs från av prisbasbeloppet.