yttr · GN05SkU6y · 2000-01-01 00:00:00 — Bensin- och dieselskatten sänks med per liter (inklusive moms). Ett extra grundavdrag på per barn införs som ett led i en familjepolitisk reform, och styrkta barnomsorgskostnader blir avdrags-gilla upp till en viss nivå. Det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer återställs. Avdraget för för pensionsförsäkring höjs till ett prisbasbelopp. Fastighetsskatten sänks till , respektive . Frysningen av taxeringsvärdena kvarstår och fastighetsskatten beräknas på halva markvärdet för att minska problemen i attraktiva områden. En reformpolitik för att ge företagande, kreativitet och kunskap ett allt större utrymme måste genomföras för att skall kunna bibehålla sitt för-språng inom IT-branschen och för att detta skall kunna utvecklas till andra områden. Globaliseringen utsätter det så unikt internationellt inriktade svenska näringslivet för ett förändringstryck i högre grad än länder med mindre och färre internationellt verksamma företag. Den svenska förmögen-hetsskatten gör att ägande med som bas blir dyrare än ägande i andra länder. Det påverkar självfallet den långsiktiga kapitalbildningen och förut-sättningarna för svenskt ägande. Den svenska dubbelbeskattningen slår ännu värre mot svenskt ägande av svenska företag. Den gör det dyrare för svenskar att äga de svenska företagen medan det är billigare för de utländska. Det gör det lönsamt för svenska ägare att sälja till utländska eftersom man då får mer betalt än vad de egna aktierna är värda för en själv. Dubbelbeskattningen av bolagssektorn slopas års vinster för att skapa goda betingelser för företagande. Förmögenhetsskatten slopas successivt. Förmögenhetsskatten utgör en extra beskattning på kapitalavkastning. Ett slopande kan också motive-ras av rättviseskäl eftersom olika motiv tvingat fram att förmögenhets-skatten slopats för vissa mycket förmögna personer. Sambeskattningen av förmögenhet slopas . Jordbrukets produktionsskatter sänks. Skatten på kärnkraft sänks. Trepartiförslaget om en skattereduktion på för hushållsnära tjäns-ter införs och för att öppna för en viktig del av tjänstemarknaden. Inkomst av royalty får en lägre beskattning. Den särskilda löneskatten på vinstandelar slopas. Reklamskatten slopas och åtgärden finansieras med höjd moms på tid-ningar. Kalk- och cementindustrins nedsättningsregler bibehålls. De särskilda spärr- och stoppregler som finns för de allra minsta företa-gen och som innebär att särskilt vinstrika, snabbväxande bolag får hög skatt elimineras. Totalt uppgår våra skattesänkningar till , och . För perioden fram innebär våra förslag att utgifts- och skattekvoterna sjunker med . Till en del är det fråga om att skapa förutsättningar för företagande och kapitalbildning, men i huvudsak rör det sig om sänkt skatt på arbetsinkomster för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Skattesänkningarna genomförs inom ramen för stabila offentliga finanser och under hänsyn till en god samhällsekonomisk utveck-ling. Vad vi anfört om inriktningen av skattepolitiken bör som sin mening ge regeringen till känna. Många människor är oroliga för sin vardagsekonomi, mot bakgrund av de höjningar av fastighetsskatten som är att vänta med anledning av att frysningen av omräkningstalen upphör 2001. Regeringen har i sina inkomst-beräkningar för staten räknat med att detta får genomslag. Vi anser inte att medborgarna skall behöva vänta på regeringens besked. Av uttalanden att döma anser finansministern att "extrema höjningar" inte skall slå igenom. Slutsatsen av detta är att regeringen avser att låta höjningar slå igenom. Det är därför viktigt att redan nu beslutar att frysningen av taxerings-värdena skall ligga kvar, att fastighetsskatten för bostäder skall sänkas till , och och att underlaget för skatten skall vara byggnadsvärdet samt halva markvärdet. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen har föreslagit att införselreglerna för alkohol från andra EU-länder skall förändras fr.o.m. . I tidigare motioner har vi framfört att denna infasning borde ha inletts mycket tidigare. Nödvändigt tidsutrymme hade då skapats för bl.a. folkupplysning i sam-arbete med tillverkare, importörer och distributörer av alkoholdrycker. De svenska alkoholskatterna är väsentligt högre än övriga EU-medlemmars. Trots detta föreslår regeringen inte någon sänkning av de svenska alkohol-skatterna, vilket kommer att skapa stora problem för den svenska bryggeri-näringen, Systembolaget och övriga aktörer på denna marknad. Kombinationen av ändrade införselregler och bibehållna höga alkohol-skatter kommer enligt vår mening att leda till kraftigt ökad privatimport och dessutom en ökad illegal alkoholhantering. Den organiserade brottslighetens ställning blir starkare, kontrollen över alkoholhanteringen försämras och dessutom kommer intäkterna från alkoholskatterna att sjunka. 1997 höjdes tobaksskatten för att förbättra statens skatteintäkter, men verkligheten blev en annan. Intäkterna från tobaksskatten sjönk och den illegala verksamheten bredde ut sig. När skatten därefter sänktes hade redan nya distributionskana-ler etablerats och skattebasen hade eroderat. Det finns en uppenbar risk att detta scenario nu upprepas. Vår bedömning är att alkoholskatterna bör sänkas omgående. Mot bak-grund av vad som ovan anförts om minskande skatteintäkter till följd av den lagliga och olagliga privatimporten är det svårt att beräkna hur sänkningen av alkoholskatterna skulle försämra skatteintäkterna ytterligare jämfört med regeringens förslag. Vi begär att regeringen skyndsamt lämnar förslag till om sänkta alkoholskatter till en konkurrenskraftig nivå. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Fi12 yrkandena 13-15 och Fi39 yrkandena 3 och 5. Skattepolitikens inriktning - kd () och () anför: förespråkar en social och ekologisk marknadsekonomi. Detta val grundar sig på den kristdemokratiska ideologin, men också på den fasta övertygelsen att marknadsekonomin är den mest effektiva och den mest demokratiska formen för att hushålla med begränsade resurser. Marknads-ekonomin behöver sociala och ekologiska ramar. Vi ser det som en viktig och prioriterad uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Dagens skattesystem gör att lågavlönade inte klarar sig på sin lön när skatten är betald. De får först betala världens högsta skatter och sedan "stå med mössan i hand" på social-kontoret för att få tillbaka pengar. Detta är inte ett rimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är en fråga om värdighet och respekt för enskilda personer. Det är också helt avgörande för att bryta det bidragsbero-ende som alltför många människor har fastnat i. kommer framför allt fler låginkomsttagare att få möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation. föreslår en rad åtgärder som gör att människor i jämfö-relse med får behålla en större del av sin egen lön. Ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten införs. Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt genom att grundavdraget höjs med . Effekten blir en skattesänkning med ca /månad, eller . Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfere-ringar och gäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grund-avdrag understiger det föreslagna grundavdraget i den kommunala beskattningen. Kommunernas skatteinkomster reduceras inte eftersom förslaget tekniskt sett utformas som en statlig skattereduktion. Med vårt föreslagna grundavdrag kan man tjäna innan man behö-ver betala kommunalskatt jämfört med . En statlig skattereduktion för inkomst av lönearbete på av den taxerade inkomsten införs . höjs detta avdrag till , och till . Detta reducerar marginalskatterna för alla och stärker arbetslinjen. Skattereduktionen beräknas utifrån de kommunalt taxerade inkomsterna. De nuvarande skattereduktionerna slopas. Den nya värnskatten avvisas. Den är ett brott mot de principer som lades fast i skattereformen 1990-1991 om att ingen skall betala av en inkomstökning i skatt. Viktiga motiv för att inte ha extra hög stat-lig skatt på högre inkomster är att utbildning med medföljande studie-skulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildar sig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. En avdragsrätt på maximalt införs från för samtliga styrkta barnomsorgskostnader för alla barn mellan . Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom att trepartiför-slaget om en 50-procentig skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet genomförs. Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital. Ett yrkesfiskaravdrag införs så att svenska fiskare får konkurrens-neutralitet gentemot fiskare från andra länder. En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton före-slås införas . Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Det innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . Avdraget för pensionssparande höjs från ett halvt prisbasbelopp till ett helt prisbasbelopp. Fastighetsskatten plågar många, inte minst dem med låga inkomster. finansierar en varaktig frysning av taxeringsvärdena och att fastighetsskatten på hyreshus varaktigt bestäms till . Fastighetsskatten på egnahem sänks till och till . Fastighetsskatten skall enbart beräknas på en tredjedel av markvärdet överstigande . På så sätt försvinner de orimliga effekter som exempelvis drabbat dem som bor i skärgårds-områden. Jordmånen för företag och företagande måste förbättras bl.a. genom sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt skatt på personaloptioner och vinstandelar, sänkt skatt på hushållstjänster, införande av ett riskkapitalavdrag, avskaffande av dubbelbeskattningen och förmögenhetsskatten. Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor . För egenföretagare utökas den ned-sättningsberättigade lönesumman till . Förslaget gäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. De mindre företag som tvekar om de skall våga nyanställa får med detta för-slag klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling och nyan-ställningar. Ett riskkapitalavdrag med ett tak på införs. Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande elimin-eras. Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg. avskaffas sambe-skattning av förmögenhet, sänks förmögenhets-skattesatsen till och avvecklas den helt. De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhets-beskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande interna-tionaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmö-genhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelningspoli-tiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl.a. genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmö-genhetsskatt medan t.ex. normalinkomsttagare som råkar ha sitt egna-hem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxe-ringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhet som överstiger skall förmögenhetsskatt betalas. Om ett sammanboende par har motsvarande förmögenhet skall de däremot inte sambeskattas. innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomiskt straff-beskattas i förhållande till ett samboförhållande. För att finansiera avvecklingen av förmögenhetsskatten föreslås att bolagsskatten höjs. Den särskilda löneskatten på vinstandelar slopas. Personaloptioner ges en lindrigare beskattning. Bokmomsen sänks till . Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn förbättras genom gynnsammare skatteregler i form av sänkt dieselskatt. En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisa konkurrens-villkor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för de förändringar som föreslås är den statliga utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts av. Förslagen innebär skattesänkningar med , och med . Med det anförda tillstyrks motion Fi13 yrkandena 6, 9 och 10. Skattepolitikens inriktning - c () anför: Det yttersta målet för politik är att göra det möjligt för männi-skor att förverkliga sina drömmar, oberoende av ursprung, kön, sexuell identitet, social bakgrund eller boendeort. Varje människa har en inneboende kraft att växa och för att denna kraft skall få blomma krävs både utrymme och jordmån. Det handlar om rätten att vara fri från tvång och att själv få fatta sina beslut och ta ansvar för dem och om rätten till utbildning, ekono-misk trygghet och social omsorg. Vi tror på ett ökat personligt ansvarstagande och vi vill fokusera på männi-skors inneboende kraft och vilja att förändra sitt eget liv. Detta kräver ett radikalt förändrat synsätt. Bidragen till hushållen skall ge ekonomiskt stöd och vara personligt stärkande. Skatterna måste sänkas för dem som har trånga ekonomiska marginaler, och trygghetssystemen måste förändras så att de får ett större inslag av personligt sparande, ansvarstagande och rättvisa. har en långsiktig målsättning att sänka skattetrycket till samma nivåer som jämförbara . Sänkningen skall ske i takt med vad ekonomin medger. Med hjälp av den goda konjunkturen finns det nu möjlighet att sänka skattetryck och utgiftskvot och ändå låta statens utgifter vara realt oförändrade. Skattesänkningar i en högkonjunktur måste noga avvägas så att inte inflationen skjuter fart. Inflationsdämpande skatte-sänkningar som sänkt arbetsgivaravgift och sänkt fastighetsskatt bör därför ges störst tyngd . Tack vare en god konjunktur och återhållsamhet inom utgiftsområdena finns i budget utrymme för skattesänkningar om 25 miljarder , 50 miljarder och 75 miljarder . Vi gör inga preciseringar för enskilda skattesänkningar utan redovisar en inriktning där vi prioriterar sänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare samt sänkt skatt på företa-gande och boende. avser inte att realisera den av regeringen beräknade inkomstförstärkningen om 8 miljarder, som följer av att taxe-ringsvärdenas nuvarande frysning upphör . Skattesatsen bör sänkas , utöver vad som motsvaras av eventuell taxe-ringsvärdehöjning. Vi föreslår sänkta arbetsgivaravgifter med störst sänkning för småföretagen, i enlighet med den metod som använ-des under förra mandatperioden. verkar för sänkt inkomstskatt för människor med vanliga inkomster. Vi förespråkar en varaktig lösning för sänkta inkomstskatter genom höjt grundavdrag för människor med små eller medelstora inkomster. Det ger också pensionärer och studenter del av en skattesänkning. Avdragsrätten för arbetsresor med bil bör höjas. bönder bör kompenseras för konkurrenshämmande punkt-skatter. En skattereduktion på av arbetskostnaden på hushållsnära tjänster som utförs i hemmet bör införas med ett belopp per hushåll och år. Dubbelbeskattningen av bolagens inkomster bör avskaffas. Förmögenhetsskatten bör stegvis fasas ut med slopad sambeskattning som första steg. Energibeskattning bör reformeras, och det behövs breda lösningar med brett politiskt underlag. Intressenterna i värmesektorn och i näringslivet i övrigt är beroende av auktoritativa besked om den framtida energibe-skattningen för sina långsiktiga investeringsbeslut. Vi har för få företag och ett omodernt regelverk i . Den nya ekonomin kräver grundläggande, enkla och överblickbara regler som kan gälla . Möjligheter för långsiktig tillväxt och trygghet måste skapas för företagen och arbetstagarna. Ett enkelt regelverk är speciellt viktigt för de små företagen då de har mindre resurser att ta sig igenom dagens byråkratiska djungel. Ambitionen att göra det enklare för företagen får dock inte innebära att rättssäkerheten eftersätts. Det är av stor vikt att de förslag på förenklade regelverk som lagts fram från småföretagardelegationen får genomslag. Den Simplexgrupp som arbetar fram förslag på förenklingar i regelverken måste resultera i kon-kreta förslag. Många företag upplever rekryteringsproblem och det hämmar en fortsatt tillväxt. Svenska företag skall inte konkurrera med låga löner, utan med kunskap och kompetens. Detta ställer krav på att det blir skattemässigt gynnsamt för såväl företag som arbetstagare att utveckla sin kompetens. system för framtida kompetenssäkring måste utarbetas. föreslår att ett system med kompetenskonton införs där det är möjligt för arbetstaga-ren att utveckla sin kompetens, och därmed öka sin attraktivitet på arbets-marknaden, och för företagen att utveckla sina anställdas kompetens för att behålla sina konkurrensfördelar. Med det anförda tillstyrks motion Fi14 yrkandena 9 delvis och 18. Skattepolitikens inriktning - fp () anför: föreslår en skattereform med inriktning på sänkt skatt på arbete och risksparande. Vi föreslår att de grundläggande principerna /skattereform, nämligen "hälften kvar" och att de allra flesta bara skall betala kommunalskatt, återupprättas. Vi vill koncentrera skatte-förändring-arna på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginal-skatterna. Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln, vill vi uppnå den grundläggande princi-pen - att de flesta bara skall betala i skatt och att de med höga inkoms-ter skall betala . En sådan rejäl skattereform kan genomföras och blir avhängig av att utgiftsbegränsningar verkligen görs och att den ekonomiska tillväxten blir god. medverkar reformen till att skapa förutsätt-ningar för långsiktigt god ekonomisk utveckling. Den bör med det ytterligare barnstöd som vill genomföra via skattesystemet omfatta . Brytpunkten höjs upp till gränsen för egenavgifterna för att undvika att, som sker, personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Den s.k. LO-puckeln avskaffas. I inkomstlägen mellan ca 150 000 och finns en marginaleffekt genom att grundavdraget avtrappas. Denna avtrappning bör avskaffas, vilket leder till en marginalskatte-sänkning för lågavlönade heltidsarbetande och stora grupper deltids-arbetande, vilket särskilt gynnar kvinnor. Den är ett brott mot skattereformen. Vår föränd-ring sänker marginalskatten i de aktuella inkomst-skikten. För att garantera att alla får del av en skattesänkning bör en skatte-reduktion, lika för alla, införas. Om 30 miljarder av skattesänknings-utrymmet används för detta blir det fråga om en skattereduktion om för varje skattebetalare. Marginaleffekterna minskas också genom växling av inkomstprövat bostads-bidrag mot generellt barnstöd. Utökningen av barnstödet sker i form av en skattereduktion. Reseavdraget anpassas efter kostnadsutvecklingen och transport till och från barntillsyn inräknas i sträckan för reseavdrag. Bok-momsen sänks till . Vi anser vidare att nivån på fastighetsbeskattningen är för hög och att dagens beskattningsform är oacceptabel. anser att sänkningen av fastighetsbeskattningen skall ske stegvis och inledas omgående. Vägen till sänkt beskattning av fastigheter skall innehålla avskaffande av den nuva-rande fastighetsskatten, införande av s.k. schablonintäktsbeskattning för egnahem samt bibehållen rätt till avdrag för låneräntor. Det ökade fastighets-skatteuttag som ligger i att frysningen av taxeringsvärdena släpps avvisas, i stället anvisas budgetutrymme för en successiv sänkning av skatteuttaget. Förmögenhetsskatten avskaffas stegvis. Villkoren för företagandet måste bli bättre. Visst har en del gjorts, men mer behöver göras för att förbättra företagsklimatet i jämfört med andra länder. För att få fler och växande företag på svensk botten krävs rejäla skatteändringar: lägre skatter och en förändrad mix av existerande skatter. De skatter som är skadligast mot jobb och företagande bör angripas först. Arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn bör sänkas i syfte att stimulera en uthållig tillväxt inom denna sektor. Dubbelskatten på aktiesparande bör avskaffas genom att dubbel-beskattning av aktieutdelningar avskaffas successivt. Beskattningen av personaloptioner måste ses över, särskilt är de sociala avgifterna en tung belastning för växande företag som använder perso-naloptioner som ett sätt att attrahera och knyta kunskapskapital till sitt företag. De sociala avgifterna på vinstandelar bör avskaffas. Individuella utbildningskonton införs. Skattereglerna för fåmansbolag, särskilt de s.k. 3:12-reglerna måste ändras. De som vill starta eget företag eller vidareutbilda sig bör få möj-lighet att ta ut ett pensionsår i förväg. Vi vill ha enklare avdragsregler för företagare med hemmet som arbetsplats. Det borgerliga trepartiförslaget om skattelättnader i hushållssektorn bör genomföras. Det handlar både om skattelättnader i syfte att ge flera jobb och om att göra det lättare för människor att vara ärliga. Det är mycket beklagligt att regeringen tydligen inte är intresserad av att delta i den försöksverksamhet med lägre moms för vissa tjänster som EU öppnat möjlighet till. Trots att det tycks råda stor enighet över partigränserna om att det behöver bli enklare att starta och driva företag i har alldeles för litet skett för att förbättra villkoren för företagarna. Inte ens när det gäller i stort sett kost-nadsfria regelförenklingar - som förenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaket för egenföretagare, vettigare F-skattereg-ler eller solnedgångsparagraf för umbärliga företagsregler - har regeringen lyckats åstadkomma någonting konkret. Det är dags att gå från ord till hand-ling och genomföra de förenklingar av deklarationer, utfärdande av F-skatt-sedel, betalning av preliminärskatt, rensning i uppgiftslämnande, förbättring av skattekontot, införande av servicecheckar och många andra förslag som framförts av liberalerna. Vi vill föra en bättre miljöpolitik med mindre koldioxidutsläpp genom en omläggning av energipolitiken och vissa högre avgifter på miljöstörande verksamhet. Ett stort miljöproblem är det omfattande kväveläckaget ut i naturen från jordbruket. Det skulle vara en stor miljövinst om bruket av kvävegödsel begränsades. förespråkar därför en höjning av avgiften på konstgödsel. Avfallsförbränning utgör en av de största globala källorna till dioxinbildning. Det finns all anledning att verka för andra mer hållbara och miljövänligare vägar för avfallshantering än förbränning. För att stimulera till avfallsminimering, materialåtervinning och biologiska behand-lingsmetoder bör förbränning av avfall beskattas. föreslår därför en viktbaserad skatt på förbränning på samma nivå som dagens deponiskatt. Systemet för bensinbeskattning bör ändras så att höjningar av världsmark-nadspriset inte automatiskt slår igenom i form av högre bensinskatt. Använd-ning av alternativa drivmedel skall premieras. måste med full kraft delta i det internationella samarbetet inom för att motverka illojal skattekonkurrens både inom och utom OECD-området. Ett framgångsrikt arbete på detta område skulle kunna avvärja de värsta hotbilderna när det gäller bl.a. mervärdesskattenivån. Med det anförda tillstyrks motion Fi15 yrkandena 7-9. Avdrag för ökade levnadskostnader - m (), (), de () och () anför: De förslag som regeringen lägger fram är ett steg i rätt riktning. Vi anser emellertid i likhet med ett stort antal remissinstanser, bl.a. , att regeringen borde gått längre. När det gäller avdrag för ökade levnadsom-kostnader vid tjänst som varar så kommer det fortsätt-ningsvis att finnas en skillnad vad gäller den skattemässiga behandlingen av dem som uppbär traktamente och dem som inte har traktamente. På samma sätt bör, enligt regeringen, reglerna för avdrag för ökade levnadsomkostnader för enskild näringsidkare behandlas. Vi tycker det är viktigt med enkla och tydliga regler.