yttr · GN05SkU1y · 2000-01-01 00:00:00 — För fortsatt utveckling av svensk trädgårdsnäring föreslås en generell nedsättning av koldioxidskatten på olja för växthusuppvärmning och grön-foder-torkar. Tillsammans med andra förslag tillförs jordbruket och trädgårds-näringen för att förstärka den internationella konkurrenskraften. förslag om RUT-avdrag innebär en skattereduktion på av arbetskostnaden på hushållsnära tjänster som utförs i hemmet med ett belopp per hushåll och år. Begreppet hushållstjänster omfattar tjänster som utförs i hemmet som tvätt, städning, omsorg och trädgårdsskötsel. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om yrkesfiskeavdrag i likhet med det som finns i . säger ett absolut nej till en höjning av dieselskatten, så länge det inte finns alternativa bränslen att tillgå i tillräcklig mängd och till konkurrenskraftiga priser. Höjd dieselskatt innebär att betydelsefulla näringar som åkerier, rederier och jordbruk får sämre möjligheter att konkurrera på lika villkor som sina europeiska konkurrenter. Även höjningen av energiskatten på el avstyrks eftersom den kommer att märkas direkt i elkonsumenternas plånböcker. Löneskatten på avsättning till anställdas vinstandelsstiftelser bör avskaffas. Fastighetsskatten skall sänkas successivt. anser att fastighetsskattesystemet bör ersättas av ett system med en schablonintäkt mot vilken avdrag får göras för fastighetens kostnader. Utöver räntekostnader skall avdrag få göras för andra kostnader som underhåll och reparation. En del av denna avdragsrätt åstadkoms genom att ROT-avdraget permanentas. Den sänkning av fastighetsskatten på hyreshus som regeringen föreslår avstyrks eftersom det enligt motionärerna är föga troligt att sänkningen kommer hyresgästerna till godo. För att lösa problemen för fastboende i attraktiva skärgårds- och andra fritidshustäta områden bör regeringen samla sig till ett förslag som tar sikte på att lösa frågan inom ramen för taxeringsförfarandet. Förslaget bör utformas så att det får retroaktiv verkan även . är pådrivande i arbetet för omställningen till ett ekologiskt hållbart energisystem. Fastighetsskatten på äldre vattenkraft återinförs och produktionsskatten på el från kärnkraft höjs med per kWh för . En kväveoxidskatt tas ut med per kg kväveoxid för pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktion större än 20 GWh. Flygtrafiken orsakar stora utsläpp i luften och bör därmed stå för en del av miljökostnaderna. anser att man bör överväga att införa differentierade landningsavgifter för minskade miljöfarliga utsläpp och buller och att en miljöskatt på flyg bör införas med ett belopp per passagerare och resa, vilket innebär att de största flygplanen med flest resenärer får bära de största kostnaderna. liberalerna föreslår i motion Sk327 yrkandena 1, 8, 16, 17, 18 och 19 av och () att skattepolitiken läggs om och inriktas på att skapa förutsättningar för ett växande och dynamiskt näringsliv. Skattesänkningar genomförs med tyngdpunkten på de lägsta inkomstskikten och skattereformens principer återupprättas. vill fullfölja skattereformen och står fast vid principen om "hälften kvar". Gränsen för uttaget av statlig inkomstskatt höjs i två steg. Först återställs den till den nivå där betalar statlig skatt. Därefter tas ytterligare ett steg till den nivå där den allmänna pensionsavgiften upphör. En sådan skattereform kan enligt motionärerna genomföras över en tre- till fyraårsperiod och kostar med ett förstärkt barnstöd ca . I inkomstlägen mellan ca 150 000 och finns en marginaleffekt genom att grundavdraget avtrappas. Denna avtrappning avskaffas. Vidare slopas det andra steget på i den statliga inkomstskatteskalan. Staten bör vidare överta vissa kommunala utgifter för att möjliggöra en sänkning av kommunalskatten. En skattere-duktion som är lika för alla bör införas. I stället för regeringens förslag införs en skattereduktion om per skattebetalare. Den höjda brytpunkten och det slopade andra steget sänker skatten med ca mer än i regeringens förslag. De tyngst vägande inslagen är höjningen av brytpunkten om ca och skattereduktionen om ca . Eftersom den största potentialen för nyföretagande och jobb finns i den privata tjänstesektorn föreslår motionärerna att arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn sänks från till . Problemen med de höga skatterna på arbete är särskilt stora när det gäller jobben i den hushållsnära tjänstesektorn. föreslår tillsammans med och att en skattereduktion på införs för privatpersoners betalning av arbetskostnaden för hushållstjänster som utförs i det egna hemmet och hushåll. Svårigheter att erhålla riskvilligt kapital är enligt motionärerna en ständig källa till bekymmer för många småföretagare. Den enskilt viktigaste åtgärden för att öka tillgången till riskvilligt kapital är därför att slopa dubbelskatten på aktier. Dubbelskatten gör det inte bara svårare för småföretagen att anskaffa riskkapital, den hindrar dessutom de små företagen att växa med eget kapital. När det gäller förbättringarna för företagen genom regeringens förslag om ökade möjligheter till periodisering är dessa självklart bättre än ingenting. Skattevillkoren för fåmansbolagen förbättras. Motionärerna är positiva till att flertalet stoppregler kommer att slopas, men avvaktar det konkreta förslag som skall presenteras. De s.k. 3:12-reglerna är ett problem och det är inte rimligt att en företagare som under ett startskede med begränsad lönsamhet tagit ut låga löner blir hårdare beskattad när han säljer företaget, jämfört med om han under de tidigare åren hade kunnat ta ut lön upp till en viss brytpunkt. I avvaktan på ett förslag från regeringen föreslår motionärerna att utdelning i fåmansbolag skall beskattas som kapitalinkomst om ägaren tagit ut en lön motsvarande ungefär vad en anställd i branschen tjänar. Förmögenhetsskatten avskaffas stegvis . I ett första steg bör sambeskattning av makar slopas och fribeloppet höjas till . Övervägande skäl talar för att fastighetsskatten bör övergå till en beskattning där en schablonintäkt läggs som inkomst av kapital och kapitalkostnaderna (främst räntor) dras av. bör utarbeta och lägga fram ett sådant förslag. Ett utrymme avsätts för en provisorisk lösning för de värst drabbade fastboende i attraktiva fritidsområden. Avdragsrätten för pensionssparande bör höjas till ett och ett halvt basbelopp och medlen skall kunna används för kompetensutveckling. Vidare bör betalningstiderna för momsen ändras så att inbetalningstidpunkten räknas för företagaren. En höjd miljöskatt bör införas på handelsgödsel. Enligt utskottets mening utgör den allmänna pensionsavgiften en besvärande avvikelse från de regler som infördes genom skattereformen, och det är som regeringen anför angeläget att denna avvikelse korrigeras. Den allmänna pensionsavgiften har höjt medelskatten för låg- och medelinkomsttagarna på ett sätt som i viss mån utjämnat progressiviteten i skatteskalan. Effekten har uppkommit eftersom avgiften är avdragsgill vid beskattningen och därför har en större tyngd hos låginkomsttagarna än hos höginkomsttagarna. delar regeringens bedömning att det är angeläget att eliminera de effekter som den allmänna pensionsavgiften har på inkomstskatteskalan. När det gäller tekniken med en skattereduktion och en motsvarande minskning av avdragsrätten torde denna enligt utskottets bedömning ge det bästa resultatet eftersom den gör det möjligt att helt eliminera effekten av avgiften utan sidoeffekter. Utskottet har således inte någon invändning mot den valda tekniken utan anser att den är väl avpassad för ändamålet. Som regeringen redovisar finns det också skäl att söka återställa skatte-reformens mål när det gäller andelen statsskattebetalare. En reform med denna inriktning är enligt utskottets mening angelägen inte minst därför att den allmänna egenavgiften medför en så stor avvikelse från den önskade inkomstbeskattningen. Ett mått på avvikelsens storlek ges av kostnaden för en fullt genomförd reform med denna inriktning. Denna uppgår enligt regeringens beräkningar till ca . Som regeringen anför kan det också övervägas att återställa grundavdraget i detta sammanhang. En förutsättning för en så genomgripande reform är att det inom ramen för en i övrigt ansvarsfull politik med en fortsatt god utveckling för vård, skola och omsorg finns ett tillräckligt statsfinansiellt utrymme för att stegvis genomföra en sådan reform. Ansvaret för den gemensamma sektorns utveckling och kraven på en ekonomi i god balans gör att genomförandet måste vara beroende av den ekonomiska utvecklingen. Med det anförda ställer sig utskottet bakom den av regeringen förordade inriktningen av skattepolitiken. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag som läggs fram i de olika budgetalternativen. Regeringen föreslår att en skattereduktion införs som motsvarar av den allmänna pensionsavgiften för beskattningsåret. Vid beräkningen av underlaget för och statlig inkomstskatt reduceras avdraget för den allmänna pensionsavgiften med ett motsvarande belopp. Vid uttaget av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster bestäms den nedre skiktgränsen till och den övre skiktgränsen till . Den tillfälliga skattereduktionen på för låginkomsttagare förlängs att gälla även för . Avsikten är enligt regeringen att en förlängning skall ske även för åren därefter. En alternativ metod kan dock komma att övervägas. Moderata samlingspartiet föreslår i motionerna Sk318 yrkandena 2, 4 och 8 av m.fl. (m), Sk326 yrkande 2 av m.fl. (m) och Sk826 yrkande 3 av samma motionärer att regeringens förslag om en skattereduktion för egenavgifter ersätts med ett förvärvsavdrag vid den kommunala beskattningen. Avdraget skall uppgå till av inkomsten upp till avgiftstaket. Vidare föreslår motionärerna att grundavdraget höjs till och att det andra steget på i den statliga inkomstskatteskalan avskaffas. lägger i motion Sk325 av m.fl. (kd) fram förslag om en alternativ utformning av inkomstskatten . Motionärerna föreslår att såväl skattereduktionen för egenavgifter (yrkande 27) som den särskilda skattereduktionen för låginkomsttagare (yrkande 28) ersätts med ett kraftigt höjt grundavdrag på vid den kommunala beskattningen (yrkande 26). Även dessa motionärer föreslår att det andra steget på i den statliga inkomstskatteskalan avskaffas (yrkande 13). Även går i motion Sk324 av m.fl. (c) emot förslaget om en skattereduktion för egenavgifter och förslaget om en fortsatt tillfällig skattereduktion för låginkomsttagarna (yrkande 4). Motionärerna ersätter dessa förslag med ett kraftigt höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagarna. Det nya grundavdraget skall vara utformat så att det sänker inkomstskatten för denna grupp med (yrkande 2). Härigenom bortfaller behovet av en kompenserande justering av skiktgränserna. Motionärerna anser inte heller att det finns anledning att prioritera en höjning av gränsen för uttag av statlig inkomstkatt och avstyrker därför regeringens förslag även i den delen (yrkande 3). föreslår i motionerna Fi212 yrkande 23 delvis av m.fl. (fp) och Sk327 yrkande 5 av och () att gränsen för uttag av statlig inkomstskatt höjs så att betalar statlig inkomstskatt . Motionärerna avsätter för detta ändamål. Vidare ersätts regeringens förslag om skattereduktioner med en enhetlig skattereduktion på för alla. Motionärerna föreslår också att det andra steget på i den statliga inkomstskatteskalan slopas. I motion So323 yrkande 4 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om att skattereduktion för alla gäller även pensionärer. Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag att ett första steg i den av regeringen redovisade reformeringen av inkomstbeskattningen nu tas. En fjärdedel av den allmänna pensionsavgiften lyft bort från inkomst-beskattningen och gränsen för uttaget av statlig inkomstkatt höjs. Genom att den särskilda skattereduktionen för låginkomsttagare bibehålls motverkas det i förhållande till skattereformens förhållanden något högre kommunala skatteuttaget. Enligt utskottets mening utgör förslaget ett första steg i en rättvis och fördelningspolitiskt rimlig återställning av inkomstbeskattningen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker övriga alternativ. Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster beslutade att den statliga skatten om som utgår på fysiska personers förvärvsinkomster skulle utgöra in-komst-skatt vid taxering. På detta sätt överfördes till kommuner och landsting. Härigenom undveks en minskning av utrymmet för skola, vård och omsorg som en följd av de ökade kostnader som s.k. Törlingdomen kunde väntas medföra (bet. 1998/99:FiU1, prop. 1998/99:1). har beslutat om en motsvarande överföring vid taxering (bet. 1998/99:FiU20, prop. 1998/99:100). Regeringen konstaterar att kommunerna har ett visst behov av förstärkning även och föreslår därför att den statliga skatt om som utgår på förvärvsinkomster för fysiska personer skall förmedlas till kommuner och landsting även vid taxering. hemställer i motion Sk324 yrkande 5 av m.fl. (c) om avslag på regeringens förslag och föreslår i stället ökade anslag till kommunerna. Enligt utskottets bedömning kommer omdirigeringen av skattemedel inte att ge upphov till några negativa effekter när det gäller de regler som styr beskattningen. Utskottet har således utifrån de synpunkter som utskottet har att beakta inte någon erinran mot regeringens förslag och tillstyrker detta. Resor till och från arbetet har höjt det avdragsgilla beloppet för kostnad för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats och i tjänsten från till fr.o.m. . höjdes gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen från till (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1). föreslår i motion Sk318 av m.fl. (m) att avdraget för resor till och från arbetet höjs till per mil (yrkande 14) och att det icke avdragsgilla beloppet för arbetsresor sänks till (yrkande 15). anför i motion Sk325 yrkande 14 av m.fl. (kd) att man motsatt sig höjningen av gränsen för avdrag för resor mellan arbete och bostad och yrkar att den sänks till . Den högre gränsen missgynnar enligt motionärerna kollektivresenärer och de som har relativt korta resor med egen bil till arbetet. När behandlade frågan om en uppjustering av det avdragsgilla beloppet för resor med egen bil hade detta legat på . Ökade rörliga kostnader, bl.a. för bensin, gav då anledning till en uppjustering av avdraget. Eftersom den nya nivån borde bestå bestämdes uppjusteringen till . Med hänsyn till statsfinanserna och för att ge åtgärden en tillfredsställande fördelningsprofil höjdes gränsen för avdragsgilla kostnader för resor till och från arbetet från till . Konstruktionen innebar att åtgärden fick en inriktning mot dem med förhållandevis långa avstånd mellan bostaden och arbetsplatsen. Som framgår har avsikten varit att fastställa avdragsbeloppet för resor med en viss marginal för att på det sättet undvika årliga justeringar. När det gäller avdragsgränsen för resor har denna utöver sin fördelningspolitiska innebörd också en praktisk betydelse genom att den bidrar till att förenkla taxerings-arbetet. Utskottet ser mot denna bakgrund inte någon anledning att nu överväga någon justering av de aktuella beloppen och avstyrker därför motionsyrkandena. Den som under ett beskattningsår uppburit folkpension med kan vid taxeringen ha rätt till särskilt grundavdrag för pensionärer. Maximalt avdrag motsvarar summan av folkpension och ett pensionstillskott för ålderspensionär. I budgetpropositionen 1997/98:1 anfördes att livräntan täcker hela inkomst-bortfallet för en person som uppbär både arbetsskadelivränta och förtidspension som personen med anledning av förtidspensionen kan ha rätt till särskilt grundavdrag. Detta leder till en överkompensation där nettoinkomsten kan bli högre än vid förvärvsarbete. Regeringen ansåg att ett sådant system är orimligt eftersom det skapar felaktiga incitament och motverkar arbetslinjen. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att egen arbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspension skall reducera det särskilda grundavdraget, och förslaget bifölls av (bet. 1997/98:FiU1 s. 131 f.) Moderata samlingspartiet föreslår i motionerna Sk318 yrkande 6 av m.fl. (m) och Sf306 yrkande 8 av m.fl. (m) att förtidspensionärernas särskilda grundavdrag återställs så att en arbets-skade-livränta inte reducerar avdraget. Enligt utskottets mening finns det inte anledning att ändra beslut om att arbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspension skall reducera det särskilda grundavdraget. Det kan anmärkas att ålderspensions-reformen innebär att det särskilda grundavdraget för pensionärer kommer att ersättas med olika garantipensioner. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Möjligheten att göra avdrag för premie för makes pensionsförsäkring slopades 1973 som ett led särbeskattningsreform. Härigenom hindrades ett utnyttjande av makars skilda marginalskattesatser. Som ett led i finansieringen av EU-medlemskapet begränsades det allmänna avdragsutrymmet för privata pensionsförsäkringspremier och insättningar på pensionssparkonton till ett halvt basbelopp fr.o.m. . Avdragsutrymmet för den som har pensionsrätt i anställning minskades till av inkomsten mellan tio och tjugo basbelopp (prop. 1994/95: 203, bet. 1994/95:SkU28). föreslår i motion Sk318 yrkande 16 av m.fl. (m) att avdraget för pensionssparande höjs från ett halvt till ett helt basbelopp . Motionärerna anför vidare att avdrag bör medges för makes pensionsförsäkring. föreslår i motion Sk325 yrkande 9 av m.fl. (kd) att avdraget för pensionssparande höjs till ett basbelopp . Utskottet anser att principen om särbeskattning av makar bör upprätthållas även när det gäller möjligheten att göra avdrag för eget pensionssparande. Möjligheten att göra avdrag för makes kostnad för pensionering bör därför inte återinföras. De skatteregler som gäller för eget pensionssparande lämnar ett utrymme för att skapa ett efterlevandeskydd för make och barn genom förmåns-tagarförordnanden. Intresset av att skapa ett pensionsskydd för bl.a. make bör kunna tillgodoses inom ramen för dessa regler. Förslagen om en ytterligare höjning av avdraget för eget pensionssparande kräver finansiering och avstyrks därför av utskottet. Regeringen har i vårpropositionen 1999 avsatt för en stimulans av kompetensutveckling i arbetslivet. Satsningen görs med utgångspunkt från det förslag som Arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet överlämnade till arbetsmarknadsministern . Avsikten är att finansieringen delvis skall ske inom ramen för nya mål 3 inom . En särskild utredare har i betänkandet Nya mål 3 för utvecklingen av de mänskliga resurserna i arbetslivet (SOU 1999:107) lagt fram förslag om den närmare utformningen av stimulansen. Utredarens förslag har en utformning som innebär en prioritering av små och medelstora företag. Förslaget bereds inom och avsikten är att mål 3-programmet skall träda i kraft . Programmet kräver godkännande. Småföretagsdelegationen har i rapporten i småföretag (SOU 1998:77) bl.a. föreslagit ett system med individuella kompetenskonton där företaget och de anställda får göra avsättningar av medel för kompetens-utveckling under skattemässigt gynnade avsättningar. Regeringen föreslår att avsätts för reducerad skatt vid kompetensutveckling i arbetslivet . Syftet är att stimulera till kontinuerlig individuell kompetensutveckling i arbetslivet, vilket kan öka individens möjligheter att välja och byta arbete. Ett system för individuell kompetensutveckling i arbetslivet skulle därmed enligt vad regeringen anför kunna öka anställbarheten och tryggheten i arbetslivet. Regeringen avser att ge en utredare i uppdrag att föreslå hur stimulansen för kompetensutveckling kan utformas. De beräknade medlen för kompetensutveckling ingår i den skatteväxling som regeringen föreslår och finansieras således genom de förslag om höjda energiskatter som regeringen lägger fram. anför i motion Sk325 av m.fl. (kd) att ökad personlig kompetens är helt avgörande för att skall kunna hävda sig på världsmarknaden med höga löner, och de anser att skattelagstiftningen bör ge möjlighet för arbetsgivaren och den enskilde att med avdragsrätt sätta in medel på ett gemensamt utbildningskonto. Med denna lösning skulle det gemensamma ansvaret och den individuella drivkraften gynna alla parter. bör fatta beslut om en sådan möjlighet (yrkande 30) i stället för att avvakta regeringens aviserade förslag (yrkande 34). Utskottet anser i likhet med motionärerna att kunskap och utbildning är viktiga för möjlighet att konkurrera med kompetens och välutbildad arbetskraft och kan konstatera att kompetenslinjen i regeringens politik bl.a. innebär omfattande satsningar på kompetens i arbetslivet. En satsning på genomförs inom ramen för det nya socialfondsprogrammet. Här föreligger ett förslag om utformningen och inriktningen är att stimulansen skall träda i kraft . Medlen skall användas för att stimulera kompetensanalyser i små och medelstora företag och verksamhetsrelaterad kompetensutveckling av anställda. Genom den skatteväxling som regeringen föreslår skapas ett utrymme för ytterligare satsningar på kompetensutveckling, och regeringen kan i sitt budgetalternativ avsätta för en sådan stimulans . Enligt utskottets mening bör regeringens förslag om utformningen av den stimulans för kompetensutecklingen som aviseras nu avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Frågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats i betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och i betänkande Skatter, tjänster och syssel-sättning (SOU 1997:17). I en gemensam motion från , föreslås en permanent skattereduktion för rotarbeten och hushållstjänster. Skattereduktion skall medges av kostnaden inklusive moms för arbete som utförs i hemmet eller på den egna tomten. Skattereduktionen begränsas till per hushåll och år. För att skattereduktion skall kunna utgå direkt vid köp är det företaget som tillhandahåller tjänsten som medges reduktionen vid sin månatliga skatte-deklaration. Om tjänsten tillhandahålls av en privatperson anmäls den överenskomna ersättningen till skattemyndigheten som beräknar total-kostnaden och drar av skattereduktion. Överskrider ett hushåll den maximala skattereduktionen debiteras mellanskillnaden som kvarskatt. Det gemensamma förslaget läggs fram i motion Sk312 av m.fl. (m, kd, fp). Yrkanden till stöd för detta förslag framställs i motionerna Sk692 yrkande 5 av m.fl. (m), N272 yrkande 3 av och (), A805 yrkande 4 av m.fl. (m), Sk320 av (), Sk325 yrkande 11 av m.fl. (kd), Sk327 yrkande 2 av och (fp), Sf305 yrkande 10 av m.fl. (fp) och A807 yrkande 4 av m.fl. (fp). föreslår i motion Sk324 yrkande 11 av m.fl. (c) att ett RUT-avdrag införs. Enligt förslaget skall skattereduktion medges av arbetskostnaden för hushållsnära tjänster som utförs i hemmet och med per hushåll och år. Begreppet hushållstjänster omfattar tjänster som utförs i hemmet som tvätt, städning, omsorg och trädgårds-skötsel. Avdraget bör införas . Enligt utskottets mening skulle införandet av en särskild stimulans för tjänstesektorn i den form motionärerna föreslår innebära ett avsteg från de principer om en likformig och neutral beskattning som ligger till grund för skattereformen och som enligt utskottets mening bör gälla. Det är också kostsamt att genom stimulanser försöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna på sysselsättningen blir mycket små eller inga alls som kostnaderna blir stora. De erfarenheter som man har gjort i talar för en sådan utgång. Även om utskottet således inte är berett att tillstyrka de aktuella förslagen hindrar inte detta att olika förslag kring bl.a. tjänstesektorns beskattning kommer att diskuteras i de pågående skattesamtalen. Utskottet avstyrker med det anförda förslagen om en särskild skattereduktion för hushållstjänster. Reavinstbeskattning av fastigheter Bakgrund