yttr · GN05NU5y · 2000-01-01 00:00:00 — har en stark och snabbt växande IT-sektor och en jämförelsevis intensiv användning av IT i mer traditionella näringar. Enligt en undersökning som presenterades av en internationell dataorganisation (Survey 2000) placerades som främsta IT-nation, följd av och . dersökningen har organisationen jämfört 55 länder med avseende på 23 variabler på IT-området, t.ex. tillgång till pc och Internet samt användning av mobiltelefoni. position som ledande IT-nation leder i sin tur till betydande inflöde av utländska investeringar till avseende forskning och utveckling på IT-området. Flera av världens största IT- och telekommunikationsföretag har valt att förlägga forskningsintensiv verksamhet till . Med denna inledning vill näringsutskottet peka på den svenska IT-sektorns starka ställning men också på de möjligheter till tillväxt och regional utjämning som informationstekniken för med sig. gäller att det råder en mycket stark internationell konkurrens på IT-området. För att skall kunna behålla sin tätposition krävs uppmärksamhet på de faktorer som de svenska IT-företagen är beroende av för att de skall kunna utvecklas ytterligare. Kunskap och mångfald är två sådana nyckelfaktorer för fortsatta framgångar för den svenska IT-branschen. är en del av en global marknad även när det gäller tillgången till kompetens. Det är därför väsentligt att internationellt konkurrenskraftiga förmåga att producera avancerade system och produkter främjas, t.ex. genom satsningar - i form av kluster - på strategiskt viktiga områden. Vidare är det viktigt att utländska studenter, forskare och specialister upplever som attraktivt att studera och arbeta i. Beträffande mångfald vill näringsutskottet här aktualisera två konkurrensfrågor av betydelse för konsumenterna men också för branschens fortsatta utveckling. Den ena gäller tillgången till accessnätet. Som tidigare nämnts har regeringen - efter förslag från () - tagit upp frågan om lagstiftning för att säkerställa aktörernas tillgång till accessnätet (s.k. local loop unbundling, LLUB). Som också framhålls i propositionen är tillgång till detta nät av avgörande betydelse för en operatörs möjlighet att kunna tillhandahålla produkter och tjänster i accessnätet och därmed för att öka konkurrensen på området. Med hänvisning till yttrandefrihetsgrundlagen har regeringen beslutat att frågan måste övervägas ytterligare innan något förslag till lagstiftning kan presenteras. Enligt näringsutskottets mening är det väsentligt att beredningen av denna fråga sker med skyndsamhet och att regeringen därefter återkommer till i ärendet. Den andra här uppmärksammade konkurrensfrågan gäller risken för s.k. lokal monopolisering. har utvecklingen av de nya fastighetsnäten för bredbandskommunikation gått oerhört snabbt. Enligt en undersökning () av , som refereras i propositionen, har 138 bostadsföretag fattat beslut eller kommer att fatta beslut om utbyggnad av fastighetsnät. I 81 av dessa företag kommer hyresgästerna inte att få välja operatör. Det är sålunda uppenbart att det föreligger risk för lokal monopolisering. Regeringen har mot den bakgrunden uppdragit åt att utreda frågan och därvid också belysa fastighetsägarens ansvar för anläggning av fastighetsnät. har redovisat sin utredning. I rapporten till regeringen konstaterar PTS att det finns risker för att konkurrensen hämmas när fastighetsnät för bredbandskommunikation utvecklas. hetsbolag och bostadsrättsföreningar tecknar avtal med en operatör som, i utbyte mot finansiering av nätet till fastigheten, får ensamrätt till leverans av tjänsten. Ofta har dessa avtal lång bindningstid. Ett annat problem är att många fastighetsägare på mindre orter ofta är hänvisade till en enda kabel-TV-operatör eller till . föreslår i rapporten fyra åtgärder som kan minska riskerna för monopol på bredbandsområdet. För det första kommer PTS att noga bevaka utvecklingen på området, bl.a. med hjälp av en referensgrupp som PTS har regeringens uppdrag att tillsätta. För det andra föreslås att PTS skall sprida information till beställare och användare av bredbandstjänster så att de får bättre möjligheter att ställa krav på operatörerna. För det tredje anser PTS att det är lämpligt att villkora de subventioner för bredbandsanslutningar som föreslås i IT-propositionen; enligt PTS bör konkurrensfrämjande lösningar gynnas så att t.ex. flera operatörer får möjlighet att sälja tjänster till konsumenterna i ett och samma nät. För det fjärde kommer PTS att utreda om vissa bestämmelser i telelagen bör ändras så att de även omfattar samtrafik för datakommunikation; en lagändring i detta avseende skulle innebära att operatörer blir skyldiga att förmedla tjänster från konkurrerande operatörer i det egna nätet. Enligt näringsutskottets mening är det positivt att PTS har kartlagt riskerna för monopol vid bredbandsutbyggnaden och framlagt olika förslag för att begränsa dessa risker. Regeringen bör, menar näringsutskottet, utan fördröjning bereda rapporten från och undersöka om ytterligare åtgärder erfordras för att minska riskerna för monopol på bredbandsområdet. De två konkurrensfrågor som näringsutskottet här har uppmärksammat, nämligen frågan om tillgång till accessnätet och risken för lokal monopolisering, är som tidigare framhållits av stor betydelse för konsumenterna men också för utvecklingen på IT-området. bör enligt näringsutskottets uppfattning i sin fortsatta beredning av ärendet överväga behovet av ett särskilt tillkännagivande till regeringen i de två nu nämnda frågorna. Vad sedan gäller övriga berörda förslag i propositionen och här aktuella motioner rörande bl.a. statligt stöd till utbyggnaden av bredband har näringsutskottet vid sin beredning av ärendet funnit att företrädarna i utskottet för Socialdemokraterna, ställer sig bakom förslagen i propositionen, medan företrädarna för övriga partier ansluter sig till uppfattningarna i respektive parti- och kommittémotioner. - att företrädarna för Moderata samlingspartiet tillstyrker berörda förslag i motion 1999/2000:T28 (m), - att företrädarna för tillstyrker berörda förslag i motion 1999/2000:T24 (kd), - att företrädaren för tillstyrker berörda förslag i motion 1999/2000:T29 (fp), - att företrädaren för tillstyrker berörda förslag i motionerna 1999/2000:T26 (c) och 1999/2000:T703 (c). finner inte anledning att här ytterligare utveckla dels majoritetens inställning, dels övriga partiers inställning i avvikande meningar. I stället hänvisar företrädarna för respektive parti till propositionen respektive berörda motioner, vilka utförligt beskrivits i det föregående. I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().