yttr · GN05TU2y · 2000-01-01 00:00:00 — Preliminära ramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer 1999/2000 TU2y Till finansutskottet beslöt att bereda övriga berörda utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (1999/2000: 100), i vad avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket m.m. (yrkandena 1-6) och skattefrågor (yrkandena 40-42) jämte de motioner som kan komma att väckas, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I detta yttrande behandlar trafikutskottet yrkande 6 i propositionens förslag till riksdagsbeslut, innebärande att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 7.1 i propositionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. Vidare behandlar utskottet följande motioner: - 1999/2000:Fi12 yrkande 6 (delvis) av m.fl. (m), - 1999/2000:Fi13 yrkande 3 (delvis) av m.fl. (kd), - 1999/2000:Fi14 yrkandena 11 och 17 (delvis) av m.fl. (c), - 1999/2000:Fi15 yrkande 6 (delvis) och yrkande 18 av m.fl. (fp), - 1999/2000:Fi18 av (), - 1999/2000:Fi19 av (), - 1999/2000:Fi20 av (m), - 1999/2000:Fi21 av och (båda m), - 1999/2000:Fi24 yrkande 2 av de (), - 1999/2000:Fi26 av och (), - 1999/2000:Fi27 av och (båda m), - 1999/2000:Fi32 av m.fl. (m), - 1999/2000:Fi35 av (), - 1999/2000:Fi36 av (), - 1999/2000:Fi37 av och (båda s). Preliminära ramar för utgiftsområde 22 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar samt även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskning och övergripande informationsteknikfrågor. Regeringen föreslår att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 7.1 i propositionen. Under ett totalt utgiftstak för staten för nämnda återfinns en fördelning på 27 utgiftsområden. För utgiftsområde 22 Kommunikationer föreslås ramar om för , för och för . De utgiftsnivåer som regeringen föreslår innebär i huvudsak ett fortsatt genomförande av de åtgärder som ingår i den nationella väghållningsplanen, i stomnätsplanen för järnvägar och i länsplaner för regional transportinfrastruktur. Regeringens förslag innebär att vissa planerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunna genomföras . Det är dock regeringens ambition att upprätthålla en fortsatt god väg- och järnvägsstandard genom att anvisa en nivå på drift- och underhållsinsatser som motsvarar minst ramarna i den nuvarande nationella väghållningsplanen och stomnätsplanen. Regeringen avser även att skapa förutsättningar för ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. Regeringen anser att det är angeläget att påskynda satsningen för höjd bärighet och utökad lastprofil på järnväg. För att möjliggöra ett samverkande effektivt tågsystem i och på påbörjas omgående planeringen av en elektrifiering av Blekinge kustbana så att en elektrifiering kan genomföras med början . Regeringens åtgärder för ökad trafiksäkerhet på vägnätet enligt 11-punktsprogrammet kommer att fullföljas . Medel kommer därför även att omprioriteras från byggande av stamvägar till riktade trafiksäkerhetsåtgärder på stamvägnätet. Den påbörjade satsningen på riktade trafiksäkerhetsåtgärder på det övriga vägnätet, för , fullföljs. I beräkningen av anslagsnivån på området ingår att får använda de offentligrättsliga avgifter för myndighetsutövning som verket tidigare inte disponerat för att finansiera denna myndighetsverksamhet. Regeringen avsätter i anslutning till det nationella IT-infrastruktur-programmet i stöd till de delar av transportnätet som inte kommer till stånd på kommersiella grunder. Vidare överväger regeringen en särskid skattelättnad för utgifter för anslutning för datakommunikation som innebär en väsentlig kapacitetshöjning och ett stöd till kommuner för att möjliggöra abonnentanslutning med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden genom lokala transport- och accessnät. Den sammanlagda summan för stödet till kommunerna och skattelättnaden motsvarar . beräknas utgiftsområdet tillföras . Ambitionshöjningen avser i första hand drift-, bärighets- och underhållsåtgärder för statliga vägar och järnvägar. I motion Fi12 framhåller m.fl. (m) att som övergripande strategi måste transportpolitiken grundas på efterfrågan på miljöanpassade transporter. Den underdimensionerade infrastrukturen i utgör ett hinder för företagens expansion och medför svårigheter vid nyetableringar. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte investerar i ny infrastruktur utan i stället anslår för lite medel för att göra det möjligt att bibehålla infrastrukturen intakt. Moderata samlingspartiet vill därför öka anslagen med för att påbörja ett särskilt vägutbyggnadsprogram. Ökningen av anslaget skall också gå till att förbättra det eftersatta underhållet. Mot bakgrund av den bekymmersamma situationen i bör en del av medlen utnyttjas för investeringar där. m.fl. (kd) framhåller i motion Fi13 att i motionen gör en storsatsning på den väg- och järnvägsinfrastruktur som snabbt förfaller. För investeringar, främst vägar men också järnvägar, avsätts mer än vad regeringen föreslår . Huvuddelen av beloppet skall användas till skuggtullar för PPP-projekt (Public Private Partnership). avsätter vidare nästan mer än regeringen för underhåll och upprustning av vägar och järnvägar . Vidare framhålls att sjöfartsstödet bör lyftas ur budgetens kostnadssida och omvandlas till ett s.k. nettostöd. vill ha livskraft i hela landet framhåller m.fl. (c) i motion Fi14. På många håll är vägtrafik det enda realistiska kommunikationsmedlet för människor och gods. förfaller det svenska vägnätet med stora kostnader som följd för människor och företag. avsätter mer än vad regeringen gör på bärighetshöjande åtgärder och på drift och underhåll av det svenska vägnätet. Detta är ett första steg i en 10-årsplan för att ta igen det eftersatta underhållet av det svenska vägnätet. m.fl. (fp) framhåller i motion Fi15 att vägkvaliteten inte är acceptabel i stora delar av landet. Det leder till stora svårigheter för enskilda och för näringslivet, inte minst skogsindustrin. liberalerna motsätter sig den neddragning av väganslagen som regeringen föreslår och föreslår i stället en viss höjning. I motionen pekas särskilt tjälskadesäkring av vägnätet ut som en viktig åtgärd. anser att en avgörande förutsättning för att en uthållig och balanserad tillväxt av jobb och företagande skall komma till stånd är att trafikfrågorna får en lösning i framför allt men också till viss del i . föreslår därför en satsning på som tillsammans med ordinarie anslag till och s.k. PPP-finansiering kan få fart på infrastrukturinvesteringarna i och . I motionerna Fi18 (m), Fi19 (m), Fi20 (m), Fi21 (m), Fi24 (m), Fi26 (m), Fi27 (m), Fi32 (m), Fi35 (s), Fi36 (fp) och Fi37 (s) framhålls att det är nödvändigt med förstärkta insatser på vägnätet. I vissa motioner föreslås att ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer höjs jämfört med regeringens förslag. I andra motioner föreslås att en omfördelning av medel inom utgiftsområdet görs så att mer resurser kan tillföras vägarna. Alternativa finansieringsformer förordas också för att möjliggöra ökade insatser. I motionerna ges exempel på vägar och regioner där behoven av åtgärder inom vägområdet är stora. beslutade (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) om en utveckling av transportinfrastrukturen som skall främja ett miljöanpassat och trafiksäkert transportsystem och bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Sammanlagt skulle användas för att förverkliga inriktningen . I tabellen nedan redovisas regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer samt de olika partiernas förslag till ändringar i förhållande till regeringens förslag. 2001 2002 2003 Regeringen 24 651 25 087 26 078 Moderata samlingspartiet -42 +2 765 +5 170 +5 990 +2 990 +4 510 +800 +900 +1 000 liberalerna -355 +1 945 -1 055 Som framgår av tabellen vill Moderata samlingspartiet, , liberalerna avsätta mer pengar till utgiftsområde 22 Kommunikationer. De ökade resurserna skall enligt dessa partier i huvudsak gå till ökade insatser på vägområdet och då framför allt till undehållsinsatser. Utskottet vill först erinra om att avsikten med vårpropositionen är att presentera regeringens förslag till preliminär fördelning av statens utgifter på utgiftsområden. I budgetpropositionen som kommer att föreläggas kommer regeringen att föreslå hur bl.a. ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer fördelas på anslag. Regeringen kommer att i regleringsbrev besluta om hur anslagen skall fördelas på olika anslagsposter. Det går därför inte nu att presentera regeringens syn på hur utgiftsramen skall fördelas på olika ändamål, t.ex. vägar och järnvägar. I förhållande till ramen för innebär regeringens förslag till ram en minskning med . Dessa siffror ger emellertid ingen rättvisande jämförelse. I ramen för ingår nämligen anslaget A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling (). Anslaget har i huvudsak använts för att finansiera återbetalning av lån och andra åtaganden inom ramen för storstadsöverenskommelserna i och . Anslaget har inte påverkat och verksamheter . Det har varit regeringens avsikt att anslaget endast skulle finnas för detta särskilda ändamål. För att kunna jämföra bör således ramen för minskas med . Om detta görs ser man att ramen för i löpande priser är större än ramen för . Av vårpropositionen framgår att regeringen anser att bör få använda de offentligrättsliga avgifter för myndighetsutövning som verket tidigare inte disponerat. Därmed räknar regeringen med att frigörs. Dessa medel kan anvädas för andra ändamål inom utgiftsområdet, t.ex. vägar och järnvägar. Sammantaget finns det således ett ökat ekonomiskt utrymme inom utgiftsområde 2001 jämfört med . Utskottet delar den uppfattning som framförs i flera motioner, nämligen att till följd av bristande underhåll är stora delar av vägnätet inte av den standard som vore önskvärd. Brister i vägstandarden innebär inte bara försämrad framkomlighet utan får också icke önskvärda trafiksäkerhets- och miljökonsekvenser. Av vårpropositionen framgår att regeringen anser att det ökade utrymmet bl.a. skall användas för att anvisa en anslagsnivå för drift- och underhållsinsatser på både väg och järnväg som minst motsvarar den i gällande planer. Förutsättningar skall skapas för ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. Det är vidare enligt propositionen angeläget att påskynda satsningen för höjd bärighet och utökad lastprofil på järnväg. Planeringen av elektrifieringen av Blekinge kustbana skall omgående påbörjas. Regeringens åtgärder för ökad trafiksäkerhet på vägnätet enligt 11-punktsprogrammet kommer att fullföljas . Frågan om alternativ finansiering av infrastruktur har väckts i flera motioner. Utskottet har erfarit att det inom pågår ett arbete med att utreda möjligheterna till alternativ finansiering. Utredningen kommer att presentera sina förslag . Utredningens förslag kan innebära att det blir möjligt att genomföra vissa planerade infrastrukturinvesteringar i en snabbare takt än vad ramarna tillåter. Utskottet anser att det krävs ökade insatser för vägunderhåll. Som framgår av redovisningen ovan ger regeringens förslag till utgiftsram ett visst ökat ekonomiskt utrymme jämfört med . Enligt utskottets mening krävs det ett ännu större utrymme om det skall vara möjligt att komma till rätta med de problem som finns främst vad gäller vägunderhållet. Utskottet förutsätter att regeringen kan skapa ett sådant ökat utrymme. Utskottet delar regeringens bedömning av vilka prioriteringar som bör göras. Det betyder bl.a. ökade underhållsinsatser på både väg och järnväg och att 11-punktsprogrammet för ökad trafiksäkerhet skall genomföras. Hur mycket som skall anvisas på olika ändamål kommer att redovisas i budgetpropositionen. I flera motioner pekas på behovet av väg- och järnvägssatsningar i olika delar av landet. Utskottet vill med anledning härav erinra om att regeringen senare avser att presentera en proposition om inriktningen av åtgärder för infrastrukturen. Denna proposition bör enligt utskottets mening avvaktas. Med hänvisning till det anförda tillstyrker trafikutskottet för sin del regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer . anser att bör avslå motionerna Fi12 (m) yrkande 6 (delvis), Fi13 (kd) yrkande 3 (delvis), Fi14 (c) yrkandena 11 och 17 (delvis), Fi15 (fp) yrkandena 6 (delvis) och 18, Fi18 (m), Fi19 (m), Fi20 (m), Fi21 (m), Fi24 (m) yrkande 2, Fi26 (m), Fi27 (m), Fi32 (m), Fi35 (s), Fi36 (fp) och Fi37 (s). I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), Tom (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Preliminära ramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer , Tom , och (alla m) anför: samlingspartiet anser att som övergripande strategi måste transportpolitiken grundas på efterfrågan på miljöanpassade transporter. Den underdimensionerade infrastrukturen i utgör ett hinder för företagens expansion och medför svårigheter vid nyetableringar. Regeringens förslag till utgiftsnivåer innebär att vissa planerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna inte kommer att genomföras . Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen inte investerar i ny infrastruktur och inte heller anslår tillräckliga medel för att göra det möjligt att bibehålla infrastrukturen intakt. vill därför öka anslagen med för att påbörja ett särskilt vägutbyggnadsprogram. Ökningen av anslaget skall också gå till att förbättra det eftersatta underhållet. bakgrund av den bekymmersamma situationen i bör en del av medlen utnyttjas för investeringar där. I regeringens förslag antyds det att medel lyfts från väg till järnväg. Därvidlag bör "tredje spåret" i som är av riksintresse prioriteras. Ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer bör beräknas till , respektive . bör således bifalla motion Fi12 (m) yrkande 6 i denna del. Regeringens förslag till utgiftsramar och övriga nu behandlade motionsyrkanden bör avslås. De motioner som begär att mer resurser satsas på väginvesteringar och vägunderhåll blir dock till väsentlig del tillgodosedda. Preliminära ramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer () anför: anser det nödvändigt att göra en storsatsning på den väg- och järnvägsinfrastruktur som snabbt förfaller. För investeringar, främst vägar men också järnvägar, avsätter vi mer än vad regeringen föreslår . Huvuddelen av beloppet skall användas till skuggtullar för PPP-projekt (Public Private Partnership). Även övriga nyinvesteringar och reinvesteringar på de starkt nedslitna riks- och länsvägarna samt satsningar på järnvägsnätet ryms inom anslaget. avsätter vidare nästan mer än regeringen för underhåll och upprustning av vägar och järnvägar . Av dessa extra medel går till vägar och till järnvägar. Vi anser vidare att sjöfartsstödet bör lyftas ur budgetens kostnadssida och omvandlas till ett s.k. nettostöd, vilket var den modell som näringen själv önskade få och som även utlovades av den socialdemokratiska regeringen. Dessutom bör frågor om tonnageskatt och utbildningsstöd till praktik ombord resultera i konkreta förslag från regeringen. Sjöfartspolitiken måste vara långsiktig och bygga på lika villkor mellan EU-länderna i första hand. Vi föreslår att ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer beräknas till , respektive . bör bifalla motion Fi13 (kd) yrkande 3 i denna del. Regeringens förslag till utgiftsramar och övriga nu behandlade motionsyrkanden bör avslås. De motioner som begär att mer resurser satsas på väginvesteringar och vägunderhåll blir dock till väsentlig del tillgodosedda. Preliminära ramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer () anför: vill ha livskraft i hela landet, vilket kräver ett väl utbyggt och underhållet väg- och järnvägsnät. Staten har det samlade ansvaret för infrastrukturen. På många håll är vägtrafik det enda realistiska kommunika tionsmedlet för människor och gods. förfaller det svenska vägnätet med stora kostnader som följd för människor och företag. Staten måste ta sitt ansvar och rätta till de brister som finns i dagens vägnät. Regeringen aviserar inga nya pengar till utgiftsområdet . Fram till dess kommer vi att ha upplevt ytterligare tre tjällossningssäsonger. Tjällossningarna kommer även fortsättningsvis att urholka det svenska vägkapitalet och åsamka företag och privatpersoner kostnader på . Även trafiksäkerheten försämras med dåliga vägar. Skall vi kunna nå den av uppsatta nollvisionen krävs säkra vägar. vill avsätta mer än vad regeringen gör på bärighetshöjande åtgärder och på drift och underhåll av det svenska vägnätet. Detta är ett första steg i en 10-årsplan för att ta igen det eftersatta underhållet av det svenska vägnätet. bör beräkna ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer till , respektive . Motion Fi14 (c) yrkandena 11 och 17 (delvis) bör därmed bifallas av medan regeringens förslag till utgiftsramar och övriga nu behandlade motioner bör avslås. De motioner som begär förstärkta insatser för vägunderhållet blir dock tillgodosedda. Preliminära ramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer () anför: Den svenska vägkvaliteten är inte acceptabel i stora delar av landet. Det leder till stora svårigheter för enskilda och näringslivet, inte minst för skogsindustrin. Det är inte möjligt att fortsätta att dra ner anslagen till vägarna. Vi motsätter oss den neddragning av väganslagen som regeringen förordar och föreslår i stället att väganslagen, i jämförelse med regeringens förslag, skall vara större vart och ett av . Vi vill särskilt peka ut tjälskadesäkring av vägnätet som en angelägen åtgärd. En avgörande förutsättning för att en uthållig och balanserad tillväxt av jobb och företagande skall komma till stånd är att trafikfrågorna kan få en lösning i Göteborgs- och Stockholmsområdena. föreslår en satsning på som tillsammans med ordinarie anslag till och s.k. PPP-finansiering kan få fart på infrastrukturinvesteringarna i och . bör beräkna ramen för utgftsområde 22 Komunikationer till , respektive . bör således bifalla motion Fi15 (fp) yrkandena 6 (delvis) och 18 medan regeringens förslag till utgiftsramar och övriga nu behandlade motionsyrkanden bör avslås. Flera av dessa yrkanden blir dock tillgodosedda.