yttr · GN05AU4y · 2000-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget - Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 1999/2000 AU4y Till finansutskottet har berett bl.a. arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) i den del som avser tilläggsbudget till statsbudgeten för samt över de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen i de delar som avser arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Utskottet yttrar sig i det följande över dels propositionen avsnitt 5 i de delar som avser utgiftsområde 14, dels följande motioner 1999/2000:Fi15 av m.fl. (fp) yrkande 10, 1999/2000:Fi16 av m.fl. (m), 1999/2000:Fi28 av m.fl. (m) samt 1999/2000:Fi42 av m.fl. (kd) yrkande 1. I yttrande 1999/2000:AU3y yttrar sig arbetsmarknadsutskottet över den del av propositionen som avser de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken respektive fördelningen av utgifterna på utgiftsområdena och anknytande motioner. Regeringen föreslår att , såvitt avser tilläggsbudgeten för , godkänner ändrad ram för utgiftsområde 14 och ändrade anslag i enlighet med nedanstående tabell (regeringens förslag punkt 39 delvis). Dessa förslag tas upp i yttrandet liksom förslagen om en reformering av det förstärkta anställningsstödet (regeringens förslag punkt 19) samt ett antal bemyndiganden (regeringens förslag punkterna 20-22). Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Anslag Belopp enligt statsbudgeten 2000 Förändring av ram/anslag Ny ram/ny anslagsnivå A1 förvaltningskostnader, ramanslag 4 527 565 - 3 000 4 524 565 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, ramanslag 19 590 591 - 100 000 19 490 591 B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, ramanslag 3 D2 Statliga tjänstepensioner m.m., ramanslag 7 755 800 - 110 000 7 645 800 Totalt för samtliga anslag 46 130 042 - 212 920 45 917 122 2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar till största delen utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och () förvaltningskostnader. Vidare ingår myndigheter samt forskning och utveckling på arbetslivsområdet, Samhall AB:s verksamhet m.m. Här återfinns också frågor om arbetsorganisation och kompetensutveckling m.m. samt utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder och för statliga arbetsgivarfrågor. 2.1 Anslaget A1 förvaltningskostnader Anslaget föreslås minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget A16 för utbildning och kompetensutveckling med och ökningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget A6 med (punkt 39 delvis). Utskottet, som kan konstatera att det inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag i denna del, biträder förslaget och föreslår att finansutskottet tillstyrker detta. 2.2 Anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder Anställningsstödet, som regleras i förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, infördes /98. Syftet är att stimulera anställ ningar av personer som har svårigheter att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Stödet riktas till arbetsgivaren. ändrades formerna för anställningsstödet. Dels infördes ett förstärkt anställningsstöd, dels omformades stödet från ett kontantstöd till en kreditering på arbetsgivarens skattekonto. Enligt nuvarande regler finns det två anställningsstöd, benämnda allmänt anställningsstöd respektive förstärkt anställningsstöd. Anställningsstöd får lämnas till både privata och offentliga arbetsgivare, och anställningen kan vara en tillsvidareanställning eller en prov- eller visstidsanställning. Den som får en anställning som finansieras med anställningsstöd skall erhålla lön och andra anställningsförmåner enligt kollektivavtal eller förmåner som är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i branschen. Anställningarna omfattas av reglerna i lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställningsskyddslagen). Det går även att återkvalificera sig för arbetslöshetsersättning genom dessa anställningar. Stöden skiljer sig åt i fråga om kretsen av arbetslösa som kan komma i fråga, längden på stödet och stödnivån. Allmänt anställningsstöd får lämnas vid anställning av en person som är långtidsarbetslös och som före anvisningen varit anmäld som arbetssökande på den offentliga arbetsförmedlingen. I särskilda fall får stöd även lämnas för anställning av den som inte betraktas som långtidsarbetslös därför att han eller hon deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller haft en anställning som inte inneburit att hans eller hennes ställning på arbetsmarknaden stärkts. Ungdomar får anvisas allmänt anställningsstöd bl.a. om de under minst varit anmälda som arbetssökande på förmedlingen. Sistnämnda gäller t.o.m. . Allmänt anställningsstöd får lämnas eller, om varaktigheten av arbetsuppgifterna är kortare, arbetsuppgifterna varar. Om det finns synnerliga skäl får stöd lämnas i sådan verksamhet som innefattar offentliga investeringar eller investeringar av samhällsnyttig karaktär. Stöd lämnas av lönekostnaden, dock högst per dag. Förstärkt anställningsstöd får lämnas vid anställning av en person som antingen varit arbetslös eller har deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och som före anvisningen varit anmäld som arbetssökande vid den offentliga arbetsförmedlingen. Vidare får det förstärkta anställningsstödet utges för en person som har ett arbetshandikapp och som lämnar antingen en anställning hos en arbetsgivare inom eller ett skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare. Förstärkt anställningsstöd kan även lämnas för den som inte uppfyller de ovan angivna kraven på grund av en kortare tillfällig anställning eller deltagande i , sjukdom, föräldraledighet eller liknande. En förutsättning är att anställningen eller avbrottet i inskrivningstiden inte stärkt personens ställning på arbetsmarknaden. Dessa undantag från den nu gällande huvudregeln om 24 månaders obruten inskrivningstid har tillkommit i enlighet med vad förordade vid behandlingen av regeringsförslaget om att korta kravet på inskrivningstid från ursprungligen 36 månader (prop. 1999/2000:1, utg. omr. 14, bet. 1999/2000:AU1, rskr. 1999/2000:83). Det förstärkta stödet får utges eller, om varaktigheten av arbetsuppgifterna är kortare, arbetsuppgifterna varar. Stöd får lämnas av lönekostnaden , dock högst per dag, samt av lönekostnaden, dock högst per dag. I proposition 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt har regeringen bl.a. föreslagit att det skall införas ytterligare en form av anställningsstöd, benämnt särskilt anställningsstöd, för att underlätta för äldre personer som har varit arbetslösa mycket långa perioder att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Enligt förslaget lämnas detta särskilda anställningsstöd vid anställning av den som fyllt , varit arbetslös eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och före anvisningen varit anmäld på arbetsförmedlingen och tagit del av aktivitetsgarantin . Stödet lämnas av lönekostnaden, dock högst per dag. Till skillnad från övriga anställningsstöd skall inte anställningar som finansieras med särskilt anställningsstöd omfattas av anställningsskyddslagen. Det skall inte heller vara möjligt att återkvalificera sig för arbetslöshetsersättning med sådant arbete. har biträtt detta förslag om särskilt anställningsstöd i sitt denna dag beslutade betänkande med följande motivering (bet. 1999/2000:AU7 s. Som framhållits inledningsvis har äldre arbetslösa särskilt svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Enligt utskottet är det stor risk att problemen växer för denna grupp om det inte vidtas aktiva åtgärder. Avsikten med aktivitetsgarantin är att förbättra de äldres situation men utskottet anser i likhet med regeringen att det krävs ytterligare åtgärder för denna grupp. För att minska den tveksamhet många arbetsgivare har mot att anställa äldre kan det krävas ekonomiska incitament. Utskottet anser att det förslag regeringen har lämnat är väl avvägt och bör kunna leda till goda resultat. Den föreslagna utvidgningen skulle också kunna leda till att de arbetshandikappades möjligheter avsevärt förbättrades eftersom det är vanligare med sådana handikapp bland äldre än bland yngre. Enligt utskottets mening är det särskilt i uppåtgående konjunktur som åtgärder av detta slag kan ge goda effekter. Det är därför viktigt att förstärkningar införs så snart det är möjligt. Utskottet delar därför inte de synpunkter som framförts att man bör avvakta utfallet av redan eta-blerade anställningsstöd. I statsbudgeten finns uppfört ett anslag på 19 för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Enligt regeringens förslag bör anslaget A2 minskas med . Anslagsminskningen med totalt är en följd av de olika förslagen om reformeringen av anställningsstödet. avser det förslag om ytterligare utveckling av det förstärkta anställningsstödet som lämnas i vårpropositionen och som redovisas nedan. hänför sig till det förslag om ett särskilt anställningsstöd för äldre som läm nas i proposition 1999/2000:98 och som beskrivits ovan (prop. 1999/2000:100, punkterna 19 och 39 delvis). Regeringen konstaterar att anställningsstödet har visat sig vara en framgångsrik åtgärd när det gäller att bryta arbetslöshet. Anställningsstödet har fått ökad betydelse genom de förstärkningar som infördes och de ändringar som genomfördes /2000, som bl.a. innebär särskilda hänsynstaganden till personer med arbetshandikapp. För att underlätta för personer som har varit arbetslösa under mycket långa perioder att komma in på arbetsmarknaden anser regeringen att det finns skäl att ytterligare utvidga det förstärkta anställningsstödet. Enligt regeringen är det viktigt att dessa grupper får del av den konjunkturuppgång nu befinner sig i. Många arbetsgivare är tveksamma till att anställa personer som har varit arbetslösa mycket länge, och det är därför extra viktigt att incitament skapas som underlättar för dessa personer att få fotfäste på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår med hänvisning till detta att det förstärkta anställningsstödet fr.o.m. skall kunna lämnas till en person som antingen har varit öppet arbetslös eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och före anvisningen varit anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Detta utökade förstärkta anställningsstöd lämnas av lönekostnaden, dock högst per dag, och av lönekostnaden, dock högst per dag, . I tre motioner behandlas frågor som rör förslaget om utökat förstärkt anställningsstöd. I kommittémotion Fi28 framför att underlaget för regeringens förslag om ett utökat förstärkt anställningsstöd och ett särskilt anställningsstöd är undermåligt. Av förslaget framgår t.ex. inte vilka regler som skall gälla avseende anställningsformer eller vilken ersättning som den enskilde skall erhålla. Det framgår inte heller vilka anvisningsregler som skall gälla eller om åtgärderna skall återkvalificera till arbetslöshetsersättning. Vidare framhåller att reformen inte är fullt ut finansierad, vilket enligt motionen även regeringen medger. Den valda finansieringsformen strider dessutom mot budgetlagen. Finansieringstekniken innebär att företagens skattekonton krediteras, vilket leder till en minskning på statsbudgetens inkomstsida i stället för en ökning av statsbudgetens utgiftssida. Detta innebär enligt ett kringgående av budgetlagen och inkomsttaken. Den finansieringsteknik som regeringen har föreslagit bör därför avvisas. framför vidare att regeringens agerande när det gäller utformningen av anställningsstöden är anmärkningsvärt. Regeringen har bara vid tre skilda tillfällen lämnat olika förslag till utformning och finansiering av anställningsstöden. Den föreslagna utökningen av det förstärkta anställningsstödet och det särskilda anställningsstödet utgör i realiteten en subvention för att sänka kostnaderna vid anställning av personer som är långtidsarbetslösa. I stället för att åtgärda strukturproblemen i svensk ekonomi riskerar regeringen att permanenta problemen med långstidsarbetslösheten. aviserar att partiet under den allmänna motionstiden skall återkomma med förslag som syftar till att underlätta för långtidsarbetslösa att erhålla arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Sammanfattningsvis yrkas att förslaget om utökat anställningsstöd avslås. påpekar i kommittémotion Fi42 att det nu aktuella förslaget beträffande anställningsstödet är det fjärde . Enligt partiet är det positivt att regeringen och dess stödpartier har insett att sänkta arbetskraftskostnader kan öka sysselsättningen, men det är också viktigt att en åtgärd får verka fullt ut och inte störs av ständiga regelförändringar. Partiet anser att det är orimligt med så höga subventioner som de båda senaste förslagen innebär. Enligt borde individuella handlingsplaner, ett personligt stöd till den långtidsarbetslöse, ökade krav på den arbetssökande att vara aktiv samt nuvarande anställningsstöd på av lönekostnaden och därefter av lönekostnaden vara tillräckliga arbetsmarknadspolitiska instrument tillsammans med de övriga åtgärder som finns. anser därför att förslaget om ett utökat förstärkt anställningsstöd bör avslås (yrk. yrkar i partimotion F15, utan att lämna någon motivering till sitt ställningstagande, att förslaget om utökat förstärkt anställningsstöd avslås (yrk. Inledningsvis kan utskottet konstatera att antalet långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen har ökat dramatiskt . Vid decenniets början fanns endast ett fåtal långtidsinskrivna personer. Kulmen nåddes 1997 då antalet var 130 000. Därefter har denna grupp minskat i takt med att den generella arbetslösheten reducerats. Det kan bl.a. förklaras av den pågående sysselsättningsuppgången. är ca 63 000 personer långtidsinskrivna. Risken finns att den grupp långtidsinskrivna som kvarstår som arbetssökande blir alltmer svårplacerad. Enligt utskottet kan denna utveckling inte godtas. Därför krävs det ett antal åtgärder för att komma till rätta med problemet. Det är särskilt angeläget att insatser kan komma till stånd så att den mycket goda utvecklingen av ekonomin och det förbättrade arbetsmarknadsläget kan utnyttjas. Man kan annars befara att många av dessa personer slås ut från arbetsmarknaden permanent. Som redan nämnts har regeringen i proposition 1999/2000:98 föreslagit ett särskilt anställningsstöd som i första hand riktas till äldre långtidsinskrivna, ett förslag som utskottet , , ställt sig bakom i betänkan de 1999/2000:AU7. Regeringen har i samma proposition föreslagit en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, aktivitetsgaranti. Denna åtgärd riktar sig till personer som är långtidsinskrivna eller som riskerar att bli långtidsinskrivna. har i samma betänkande även biträtt detta förslag. Den grupp personer som omfattas av regeringens förslag har mycket svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Detta behöver inte nödvändigtvis bero på brist på kompetens, utan en förklaring kan vara misstro från arbetsgivares sida. Utskottet delar därför regeringens syn att det måste skapas incitament som underlättar för dem att få fotfäste på arbetsmarknaden. Förslaget om ett utökat förstärkt anställningsstöd innebär en kraftig skattereduktion för arbetsgivare under en förhållandevis . För att åtgärden skall få avsedd verkan är en förutsättning, vilket utskottet konstaterade vid behandlingen av förslaget om förstärkt anställningsstöd (yttr. 1998/99:AU3y s. 8), att arbetsförmedlingarna för en aktiv dialog med arbetsgivarna inom ramen för de externa kontakterna. En kritik som framförts mot förslaget är att beslutsunderlaget är undermåligt och att det inte klart framgår vilka regler som skall gälla för stödformen. Utskottet har vid underhandskontakter med fått beskedet att samma regler skall gälla som för det förstärkta anställningsstödet med undantag för den tid under vilken stöd skall kunna utges och för storleken av stödet. Detta innebär bl.a. att en person som får en anställning som finansieras med anställningsstöd skall erhålla lön och andra anställningsförmåner enligt kollektivavtal eller förmåner som är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i branschen. Det skall även vara möjligt att återkvalificera sig för arbetslöshetsersättning genom arbete i en sådan anställning. När det sedan gäller finansieringstekniken är , som framgått, kritiska och hävdar att den strider mot budgetlagen. Enligt regeringens förslag skall samma finansieringsform användas som den som tillämpas sedan det förstärkta anställningsstödet infördes . Utskottet kan konstatera att inte invände mot denna konstruktion när den presenterades första gången vårproposition; i motionen förklarade partiet uttryckligen att man inte hade någon erinran mot att det allmänna anställningsstödet omformades från kontantbidrag till kreditering på skattekonto. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till sina uttalanden vid tidigare behandling av frågan. Utskottet konstaterade att det kan vara svårt - åtminstone för en oinitierad läsare - att överblicka kostnaderna för de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Detta gäller i än högre grad när det tillkommer ytterligare former av anställningsstöd. Utskottet kan notera att det i vårpropositionens bilaga 4 finns en redovisning av skatteavvikelser. Där framgår även hur dessa avvikelser fördelar sig på respektive utgiftsområde. Det vore enligt utskottets mening önskvärt att uppgifter av detta slag i fortsättningen även redovisas i anslutning till respektive anslag. På det sättet skulle det blir lättare att överblicka de faktiska kostnaderna för insatser på respektive utgiftsområde. Sammanfattningsvis anser arbetsmarknadsutskottet att finansutskottet bör biträda regeringens förslag om utökat förstärkt anställningsstöd (punkt 19 i bör därmed avstyrka motionerna Fi15 yrkande 10 (fp), Fi28 (m) och Fi42 yrkande 1 (kd). Utskottet tar i detta sammanhang även upp en fråga som gäller den s.k. TeaterAlliansen. I anslutning till regeringens förslag till tilläggsbudget vad gäller utgiftsområde 17 anslaget E2 Ersättningar och bidrag till konstnärer noteras att det 1 januari 1999-30 juni 2000 bedrivs flera olika försöksverksamheter som avser konstnärer. En av dessa rör en s.k. tredje anställningsform inom teaterområdet (TeaterAlliansen). Försöken finansieras genom medel från anslag A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under utgiftsområde 14. En utvärdering har gjorts. Regeringen bedömer att försöken har fallit väl ut och föreslår att de skall fortsätta året ut. Förlängningen av försöket med TeaterAlliansen skall finansieras inom ramen för utgiftsområde 14. Regeringen har även aviserat att åtgärderna fr.o.m. skall permanentas. konstaterar i kommittémotion Fi16 att regeringens förslag i fråga om TeaterAlliansen bygger på att utvärderingen ger vid handen att försöksverksamheten är positiv. Vad som är positivt med verksamheten framgår dock inte av propositionen, enligt vad som sägs i motionen. anser därför att förslaget om att förlänga försöket med TeaterAlliansen bör avslås. I stället förordas, med hänvisning till en motion av på det kulturpolitiska området, att det tas initiativ till att bilda ett bemanningsföretag med tanke bl.a. på de personalbehov m.m. som finns hos olika slag av kulturinstitutioner runt om i landet. aviserar i motionen att man återkommer med närmare detaljer om förslaget i samband med budgetpropositionen . Utskottet kan med anledning av denna motion konstatera att propositionen hänvisar till en utvärdering som gjorts av försöket med TeaterAlliansen. Utvärderingen har genomförts av AMS som presenterat försöket i en delrapport. Av denna rapport framgår bl.a. följande. Målet med verksamheten är att avlasta arbetslöshetsförsäkringen och att öka de frilansande skådespelarnas trygghet och den konstnärliga friheten. Inom ramen för försöksverksamheten har bildats ett aktiebolag benämnt . Bolaget fungerar som arbetsgivare för ett antal frilansande skådespelare. De skådespelare som är anställda vid bolaget är garanterade grundlön under de perioder de inte har någon anställning hos andra arbetsgivare inom teaterområdet. Till detta kommer att de dessutom är garanterade semester och sjuklön. De omfattas också av den kompletterande tjänstepensionen inom teaterområdet (PISA-förordningen). Slutsatsen efter första årets verksamhet är att de uppsatta målen har uppnåtts. Arbetslöshetsförsäkringen har avlastats som tryggheten för de anställda har ökat. Verksamheten har varit begränsad både i tiden och i fråga om antalet anställda. Man bedömer att den kan utökas med fler anställda utan motsvarande ökningar av de administrativa kostnaderna. innebär också att skatte- och avgiftsintäkterna är högre för staten än om de berörda personerna hade erhållit arbetslöshetsersättning. Vidare minskar belastningen på arbetsförmedlingen. Behovet av socialbidrag och bostadsbidrag har minskat. Inledningsåret har också skapat en god grund för fortsatt verksamhet. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att kulturarbetare har en mycket speciell arbetsmarknad. Andelen tillsvidareanställningar är mycket begränsad. I stället dominerar tidsbegränsade anställningar och kortare uppdrag. Många kulturarbetare har långa perioder under vilka de är inskrivna vid arbetsförmedlingen, och många är också beroende av stöd i form av arbetslöshetsersättning eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta förhållande innebär att stora delar av kulturområdet är starkt beroende av hur arbetsmarknadspolitiken utformas. Enligt utskottet är det därför angeläget att pröva olika former av åtgärder som kan underlätta kulturarbetarnas villkor. Som framgår av rapporten har den nu aktuella åtgärden ansetts framgångsrik. Målen har uppnåtts. Utskottet delar därför regeringens syn att det finns skäl att låta försöksverksamheten fortsätta året ut. Utskottet vill påpeka att regeringens förslag om att fortsätta försöksperioden inte har föranlett något ändringsförslag vad gäller anslagsramen inom utgiftsområde 14. Enligt vad utskottet har erfarit genom underhandskontakter med beror detta på att huvuddelen av den grupp skådespelare som omfattas av försöket i annat fall skulle ha varit deltagare i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sammanfattningsvis anser utskottet i likhet med regeringen att det finns skäl för en fortsatt försöksverksamhet med en tredje anställningsform på teaterområdet. Med hänsyn till det anförda föreslår arbetsmarknadsutskottet att finansutskottet avstyrker motion Fi 16. 2.3 Anslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. I syfte att möjliggöra långsiktiga projekt föreslås i propositionen att regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (punkt. Utskottet, som kan konstatera att det inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag i denna del, biträder förslaget och föreslår att finansutskottet tillstyrker detta. 2.4 Anslaget B5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet För att kunna finansiera och initiera långsiktiga forsknings- och utvecklingsprojekt föreslås i propositionen att regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (punkt 21). Utskottet, som kan konstatera att det inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag i denna del, biträder förslaget och föreslår att finansutskottet tillstyrker detta. 2.5 Anslaget B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Regeringen föreslår att anslaget ökas med med anledning av den justering som är föranledd av förändrad finansiering av avtalsförsäkringar på det statliga området (punkt 39 delvis). Utskottet, som kan konstatera att det inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag i denna del, biträder förslaget och föreslår att finansutskottet tillstyrker detta. 2.6 Anslaget D2 Statliga tjänstepensioner m.m. Tjänstepensioner (punkt 39, delvis) Regeringen föreslår att anslaget minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet upptagna anslaget A1 .