yttr · GN05BoU1y · 2000-01-01 00:00:00 — Ramen för utgiftsområde 18 m.m. 1999/2000 BoU1y Till finansutskottet har berett berörda utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:1 Budgetpropositionen (volym 1) i vad avser bl.a. utgifternas fördelning på utgiftsområden jämte motioner. behandlar i detta yttrande förslagen i budgetpropositionen och motstående motioner i vad avser ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Därutöver behandlas förslag i budgetpropositionen och motioner avseende fastighetsbekattningen. Slutligen tar utskottet i yttrandet upp vissa motionsförslag om skattereduktion för hushålls-nära tjänster, till den del dessa avser bostadsrelaterade frågor. tillstyrker att ramen för utgiftsområde 18 för fastställs till den nivå som regeringen föreslagit. Utskottet anser att även bör godkänna den preliminära beräkningen av denna ram för budgetåren 2001 och 2002. Motstående motionsförslag i dessa delar avstyrks. Utskottet anser vidare att regeringens förslag angående fastighetsbeskattningen bör genomföras och avstyrker samtliga motionsförslag i frågan. Vad gäller frågan om fastighetsbeskattningens utformning på hänvisar utskottet till den utvärdering och översyn som pågår i två utredningar. Motionsförslagen om skattereduktion för hushållsnära tjänster avstyrks. Avvikande meningar (m), (kd), (c) och (fp) har avgivits till förmån för förslagen till medelstilldelning avseende utgiftsområde 18 samt om fastighetsbeskattningen i respektive partimotioner. Vad gäller förslagen om skattereduktion för hushållsnära tjänster har avvikande meningar avgivits dels gemensamt av (m), (kd) och (fp), dels av (c). Utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområde 18 omfattar anslag inom delområdena plan-, bygg- och bostadsväsendet, geoteknik, länsstyrelserna, lantmäteriverksamhet samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. Ramen för utgiftsområdet har minskat kraftigt . Förslaget i årets budgetproposition om ramens storlek för innebär mer än en halvering i förhållande till den ram som fastställde för . För utgiftsområdets totala omfattning har en anslagspost - A 2 Räntebidrag - haft en helt dominerande betydelse. Belastningen på detta anslag har minskat i snabb takt. Den främsta förklaringen till den minskade anslagsbelastningen är de sänkta räntenivåerna och den låga aktiviteten avseende ny- och ombyggnad . Ett annat anslag med stor betydelse för utgiftsområdets totala omfattning är A 4 : Garantiverksamheten. Även belastningen på detta anslag påverkas indirekt av det allmänna ränteläget. har framhållit svårigheterna att korrekt förutse belastningen på räntebidragsanslaget och anslaget för bostadskreditgarantierna och de konsekvenser som detta kan få för budgetarbetet. Utfallet på dessa anslag har också kraftigt avvikit från den nivå som ursprungligen fastställt. För blev således belastningen på räntebidragsanslaget lägre och belastningen på anslaget för bostadskreditgarantierna högre än beräknat. Den ökade belastningen på det senare anslaget ledde till beslut om kraftiga besparingar inom utgiftsområde 18. Utskottet noterar vad gäller att regeringens förslag innebär att ramen för utgiftsområde 18 minskas med i förhållande till den preliminära ram som godkände . Nedskrivningen av ramen beror främst på ett minskat beräknat anslagsbehov för garantiverksamhet. Till grund för denna bedömning ligger användningen av en ny prognosmodell. vill i detta sammanhang erinra om vad utskottet (1998/99:BoU1y s. 3) anförde om vikten av tillförlitliga prognosmodeller. En missbedömning av belastningen på ett anslag kan i sin förlängning leda till konsekvenser för hela utgiftsområdet. Utskottet övergår nu till att behandla de förslag om ram för utgiftsområde 18 som lagts fram i budgetpropositionen samt i partimotioner. Ramen för utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 2001 och 2002 Regeringen föreslår (finansplanen punkt 6, tabell 7.1) att ramen för utgiftsområde 18 för skall fastställas till 15 . föreslås vidare godkänna preliminära beräkningar av ramen för ut giftsområdet för budgetåren 2001 och 2002 (punkt 8). föreslås en preliminär ram om och för föreslås att motsvarande ram skall beräknas till . Regeringens ramförslag utgår bl.a. från att utgifterna på räntebidragsanslaget fortsätter att minska och att förlusterna i kreditgarantisystemet blir lägre än vad tidigare beräknats. Införandet av ett bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet senareläggs . Det statliga räntestödet för reparation och underhåll (RBF-stödet) betalas inte ut . Byggforskningen föreslås få en förstärkning med . Förslag till andra nivåer för ramen för utgiftsområde 18 läggs fram i partimotioner (m), (kd), (c) och (fp). Moderata samlingspartiet föreslår i sin partimotion 1999/2000:Fi209 yrkande 8 att ramen för utgiftsområde 18 för fastställs till ett belopp som är lägre än regeringsförslaget. För budgetåren 2001 och 2002 föreslås i motionens yrkande 10 en preliminär ram som är 2 337 respektive lägre än vad regeringen förordat. Besparingen avses uppnås genom nedskärningar på ett flertal områden. De största besparingarna avser räntebidragen, bostadsbidragen samt en avveckling av stödet till de lokala investeringsprogrammen. föreslår i sin partimotion 1999/2000:Fi210 en utvidgning av ramen med vad gäller (yrkande 4). För föreslås en minskning med och för en minskning med (yrkande 5). Besparingar görs på räntebidragsanslaget och stödet till lokala investeringsprogram. föreslås ett ökat anslag till bostadsbidrag samt en satsning på inomhusmiljön i skolor och bostäder. Förslagen för utgiftsområde 18 i partimotion 1999/2000: Fi211 yrkandena 11 och 12 innebär att ramen bestäms till ett belopp som är 665, 1 400 respektive lägre än vad regeringen föreslagit för budgetåren 2000-2002. Bakgrunden till förslagen kommenteras inte närmare i motionen. I partimotion 1999/2000:Fi212 yrkande 4 föreslås att ramen för bestäms till ett belopp som är lägre än vad regeringen föreslagit. Enligt yrkande 6 bör den preliminära ramen fastställas till belopp som är 3 015 respektive lägre än regeringsförslaget. Förslagen utgår från lägre utgifter för bostadsbidrag, räntebidrag samt för vissa myndighetsanslag. Vidare föreslås att anslaget för stöd till lokala investeringsprogram avvecklas. De ovan beskrivna förslagen i budgetpropositionen och i partimotionerna om ramar för utgiftsområde 18 - Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande - kan sammanfattas i vidstående tabell. Förslagen i partimotionerna redovisas som avvikelse från regeringens förslag. Beloppen anges avrundade till . 15 592 12 282 11 718 (m) -1 287 -2 337 -2 960 (kd) +230 -761 -670 (c) -665 -1 400 -1 100 (fp) -3 058 -3 015 -2 690 vill vad gäller förslagen om ramen för utgiftsområde 18 anföra följande. De förslag till ram för utgiftsområde 18 som förs fram i de aktuella partimotionerna utgår samtliga från att kraftiga besparingar genomförs på anslagen inom utgiftsområdet i förhållande till regeringsförslaget. Den utökade ram för som föreslås i partimotion orsakas av att en minskning av barnbidragen växlas mot en utökning av bostadsbidragen. utgår även detta ramförslag från att kraftiga besparingar genomförs på ett flertal andra anslag inom utgiftsområde 18. Utskottet tar i detta yttrande inte ställning till fördelningen på enskilda anslag inom utgiftsområdet men vill ändå peka på de allvarliga konsekvenser på bostadsmarknaden som besparingar enligt vissa av motionsförslagen kan ge upphov till. Besparingarnas närmare innebörd framgår visserligen endast till viss del av de nu aktuella partimotionerna, men kan vad gäller fördelningen på anslag utläsas av de kommittémotioner som bostadsutskottet skall bereda . Förslagen i partimotionerna (m), (kd) och (fp) utgår således från att en nedskärning av räntebidragsanslaget med genomförs under . Utskottet vill framhålla att ett genomförande av dessa förslag framför allt skulle innebära krav på höjda hyror i den del av bostadsbeståndet som har de högsta boendekostnaderna. Nedskärningen skulle inte minst drabba bostäder i de s.k. krisårgångarna. De förslag till förändringar inom fastighetsskattesystemets ram som vissa partier hänvisat till skulle inte kompensera för bortfallet av räntebidrag i dessa fall. I fråga om hyreshusen föreligger inte några förslag om lägre fastighetsskattenivå för än vad regeringen föreslagit. Utskottet vill vidare framhålla att vissa förslag till anslagsbesparingar i de aktuella motionerna i praktiken är ogenomförbara. Därmed brister även de ramförslag som utgår från dessa besparingar helt i realism. Exempelvis föreslås i motion att stödet till lokala investeringsprogram avvecklas och att inget anslag för ändamålet beviljas för . Detta anslag avser emellertid till största delen redan beviljat men ännu inte utbetalat stöd. En total avveckling av anslaget för skulle således medföra att staten inte kan fullfölja redan gjorda åtaganden. ramförslag bygger vidare på mycket kraftiga nedskärningar av vissa myndighetsanslag . Exempelvis förutsätts att anslaget för kan skäras ned med under detta år, dvs. en anslagsminskning med . För en myndighet vars anslag till största delen avser personalkostnader är en så stor nedskärning under närmast kommande budgetår givetvis helt orealistisk om gällande trygghetslagar och avtal skall följas. Sammantaget torde ramförslag för behöva revideras med enbart för att tillgodose kravet på budget-teknisk genomförbarhet. Även ramförslag utgår från nedskärningar av anslaget för stöd till lokala investeringsprogram som skulle medföra att redan beviljat stöd inte kan utbetalas. kommer att ta ställning till förslag om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18. Det kan emellertid redan nu konstateras att de ramförslag som lagts fram i partimotioner inte bör läggas till grund för utskottets vidare arbete. Utskottet avstyrker således dessa förslag i motionerna Fi209 (m), Fi210 (kd), Fi211 (c) och Fi212 (fp). Regeringens ramförslag avseende utgiftsområde 18 budgetåren 2000-2002 tillstyrks. yttrande behandlar de vid väckta förslagen om fastighetsbeskattningen som berör taxering (). Regeringen har föreslagit att skatten i fråga om hyreshus (bostadsdelen) vid beräkningen av fastighetsskatt vid taxering skall beräknas på det lägsta av 1999 och taxeringsvärden. Några av de motionsförslag som avser underlaget för fastighetsskatten vid taxering omfattar att underlaget skall frysas på nuvarande nivå jämte att hälften av markvärdet skall undantas från uttag av fastighetskatt. Moderata samlingspartiets partimotioner Fi209 och Sk318 yrkandena 10 och 12. I ett par andra motioner föreslås att fastighetsskatten skall beräknas på en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på . Sådana förslag framförs i bl.a. partimotioner Fi210 och Sk325 yrkande 16. Regeringen har vidare föreslagit att fastighetsskattesatsen sänks för hyreshus (bostadsdelen) vid taxering från 1,3 till . På bostadsdelen för hyreshus som har värdeår 1989 eller 1990 föreslås att endast halv fastighetsskatt skall utgå vid samma taxering. I partimotion Sk324 yrkande 26 yrkas avslag på regeringsförslaget med hänvisning till att det endast är en tillfällig lösning med begränsad effekt. De övriga motionsförslag som avser skattesatsen vid taxering innebär att fastighetskatten för småhus skall sänkas till . Det gäller bl.a. i Moderata samlingspartiets partimotioner Fi209, Bo206 yrkande 7 och Sk318 yrkande 9. I några motioner tas upp frågan om fastighetsskatt för de fastboende i attraktiva områden omfattande att förslag bör tas fram som skall minska fastighetsskatteuttaget vid taxering. Förslag med denna innebörd återfinns i partimotioner Fi211 och Sk324 yrkande 27, som också omfattar ett krav på retroaktivitet för , samt partimotion Fi212 och motion Sk327 (fp) yrkande 18. Bland de frågor som inte tillhör bostadsutskottets eget beredningsområde men som ändå är av utomordentlig betydelse för bostadspolitiken och samhällsplaneringen utgör de om fastighetsbeskattningen några av de viktigaste. Detta gäller särskilt skattens inverkan på boendekostnaderna och neutraliteten mellan de olika upplåtelseformerna. En översyn och utvärdering av regelsystemet för fastighetsbeskattningen pågår . förordnade regeringen en särskild utredare som har till uppgift att se över förfarandet vid fastighetstaxeringen (, dir. 1997:36). tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté som skall se över och utvärdera reglerna om fastighetsskatt m.m. (, dir. 1998:20). Kommittén har , med förtur, tagit ställning till frågan om en undantagsre-glering med sikte på fastighetsskatten för permanentboende i attraktiva områden, vilket skett i delbetänkandet SOU 1999:59, Begränsad fastighetsskatt. Betänkandet har remissbehandlats och är nu föremål för vidare beredning inom . Både och förväntas bli klara med sitt arbete under innevarande . En allmän fastighetstaxering av hyreshusen kommer att ske . Regeringens förslag beträffande underlaget för fastighetsskatt vid taxering avser att fastighetsskatteuttaget för hyreshusen inte skall öka till följd av den nämnda fastighetstaxeringen. Utskottet ställer sig av inte minst bostadssociala skäl bakom detta förslag. Till bilden hör, vilket regeringen också anger i motiveringen till sitt förslag och som framgår ovan, att frågan om fastighetsbeskattningens framtida utformning är föremål för två utredningars arbete. Vidare finner utskottet skäl att ställa sig bakom regeringens förslag med avseende på taxeringen om sänkt fastighetsskattesats för hyreshus och om de speciella regler som skall gälla i fråga om halv fastighetsskatt för de s.k. krisårgångarna. Härigenom kommer förutsättningar att skapas för lägre hyresnivåer. Intresset för fastighetsbeskattningsfrågorna är stort både inom och utom . Det har visat sig både i de motionsförslag som lämnats och vid de kontakter utskottet haft med bl.a. de organisationer och andra intressenter som finns på bostadsmarknaden. Motionsförslagen i fråga om de långsiktiga lösningarna avser allt ifrån att skatten helt skall avskaffas till att den skall ersättas med andra pålagor. Också i fråga om fastighetsskatten och underlaget för denna under kommande inkomst- och budgetår (taxering) varierar motionsförslagen. Med tanke på den utvärdering och översyn som pågår i de två nämnda utredningarna samt de överväganden regeringen nu gör i anledning av betänkandet Begränsad fastighetsskatt, finner utskottet att några förändringar av fastighetsbeskattningen utöver de regeringen föreslagit inte nu bör genomföras. Med tillstyrkan till regeringens förslag avstyrker utskottet därför samtliga motioner i fråga om underlaget för fastighetsskatten och om fastighetsskatten i övrigt med avseende taxering m.m. Utskottet avstår mot samma bakgrund att i detta yttrande om nästa års budget behandla de motionsförslag som avser fastighetsskattens bestånd eller dess alternativ. Skattereduktion för hushållsnära tjänster m.m. Skattereduktion för utgifter för reparation och underhåll samt utgifter för om- och tillbyggnad av bostadshus (s.k. ROT-avdrag) kan, under förutsättning att arbetena utförts före , medges enligt lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus. Reduktionen motsvarar av utgifterna och får för småhus inte överstiga . För hyreshus och bostadsrätter gäller andra belopp. Det föreligger inte någon rätt till skattereduktion för andra hushållstjänster. I motion 1999/2000: Sk312 (m, kd, fp) förslås en skattereduktion på av arbetskostnaden, dock max och hushåll, för ROT-arbeten och andra hushållstjänster. Liknande förslag framförs i ett flertal andra motioner, bl.a. partimotioner (m), (kd), (c) och (fp). Alla motionerna avser hushållstjänster, exempelvis tvätt, städning, omsorg och trädgårdsskötsel. Några motioner behandlar, liksom den tidigare nämnda flerpartimotionen, dessutom arbeten med underhåll och reparationer. Även i övrigt finns det vissa variationer mellan de olika motionerna, exempelvis beträffande det maximala avdragets storlek. Ett antal av motionerna synes utgå från att det föreligger rätt till ROT-avdrag för arbeten som utförs . behandlade i betänkande 1997/98:BoU10 ett flertal motioner rörande de nu förespråkade skattereduktionerna. Utskottet erinrade härvid om att ROT-avdragen hade använts i betydande utsträckning och att detta innebar att de också i hög grad torde ha fått sin avsedda effekt på sysselsättningen. Det då aktuella regeringsförslaget om att bl.a. förlänga rätten till ROT-avdrag till angavs vara grundat på en strävan att begränsa byggarbetslösheten /99 - detta i avvaktan på att byggverksamheten skulle komma i gång . Utskottet fann sig inte vara berett att ställa sig bakom motionsförslag om att införa någon form av permanent skattereduktion för byggnadsarbeten eller andra hushållstjänster och ansåg att denna fråga borde bedömas i ett större skattesammanhang. Utskottet finner inte skäl att nu inta en annan ståndpunkt. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ramen för utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 2001 och 2002 (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 2001 och 2002 börjar med "De förslag" och slutar med "2000-2002 tillstyrks" bort ha följande lydelse: Bostadsmarknaden präglas fortfarande till stor del av de system för reglering och detaljstyrning som byggdes upp under ett långvarigt socialdemokratiskt regeringsinnehav. Genom den avreglering som inleddes under den borgerliga regeringsperioden togs visserligen betydelsefulla steg mot en minskad statlig och styrning av boendet, men dessa åtgärder har på flera punkter kullkastats . Det senaste exemplet på regeringens önskan att på nytt öka styrningen av bostadssektorn är de regler om sanktioner som införts mot kommuner som önskar sälja hela eller delar av sina bostadsföretag och ge hyresgästerna möjlighet att förvärva sina bostäder. Regleringen av bostadssektorn och den internationellt sett mycket höga beskattningen av boendet har medfört att vi i betalar mer för boendet än i något annat jämförbart land. Höga skatter på både inkomster och boende leder till att alltmer av den disponibla inkomsten går till boendekostnader. Ett genomsnittligt hushåll använder nästan en tredjedel av inkomsten efter skatt till boendet. Enbart fastighetsskatten motsvarar en månadshyra av tolv. anser att utgångspunkten för de bostadspolitiska besluten , och därmed även för de nu aktuella budgetbesluten, måste vara att bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan, inte av subventioner, detaljregleringar och politiska ingrepp. Utskottet kan konstatera att denna inriktning ligger till grund för de förslag om ram för utgiftsområde 18 under budgetåren 2000-2002 som läggs fram i Moderata samlingspartiets partimotion 1999/2000:Fi209. Enligt dessa förslag ger en successiv avveckling av fastighetsskatten utrymme för en avveckling av räntebidragen. En bred avreglering av bostadsmarknaden bidrar bl.a. till att kostnaderna för och övrig bostadsadministration kan begränsas. Bostadsbidragen renodlas för att endast gå till barnfamiljer och växlas mot sänkt skatt. Stödet till lokala investeringsprogram avvecklas genom att nya bidrag inte beviljas. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det nu anförda Moderata samlingspartiets partimotion 1999/2000:Fi209 yrkandena 8 och 10. Regeringens förslag, liksom övriga motionsyrkanden avstyrks. Ramen för utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 2001 och 2002 () och () och anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 2001 och 2002 börjar med "De förslag" och slutar med "2000-2002 tillstyrks" bort ha följande lydelse: Bostaden och boendemiljön har en central roll för människors livsvillkor. Trygghet och valfrihet i boendet är en viktig välfärdsfråga. Människors skiftande önskemål och behov av bostäder i olika skeden under livet måste kunna tillgodoses till rimliga kostnader. Detta är några av de grundläggande utgångspunkterna för det reformbehov som finns inom bostadssektorn. Enligt bostadsutskottets mening svarar de förslag som förs fram i partimotion 1999/2000:Fi210 om förändringar inom utgiftsområde 18 bäst mot denna inriktning. Utskottet delar således vad som i partimotionen anförts om reformbehovet inom utgiftsområde 18. Bostadsbidragen bör förstärkas och göras mer rättvisa. Det kan ske genom att de individuella inkomstgränserna slopas och de snäva regler för den bidragsgrundande bostadsytan som infördes ändras. Stödet till de barnfamiljer som har den mest utsatta ekonomiska situationen bör förbättras genom att den barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs med per barn. En sänkning av fastighetsskatten enligt förslag från ger förutsättningar för besparingar på räntebidragen. Vidare kan en besparing uppnås genom att de lokala investeringsprogrammen avvecklas . Det statliga stödet inom sektorn bör riktas mot särskilt angelägna områden. De kontinuerligt ökande problemen med allergier måste leda till att samhället tar sin del av ansvaret för att de miljöer där barn och ungdomar vistas inte är hälsovådliga. Det är också nödvändigt att samhället tar ett ansvar för att förbättra bostadssituationen för ungdomar och studenter. Ramförslaget enligt motion ger utrymme för nya satsningar på studentbostäder och på förbättrad inomhusmiljö. Sammantaget innebär de ovan redovisade åtgärderna att ramen för utgiftsområde 18 bör fastställas i enlighet med förslaget i motion 1999/2000:Fi210 (kd) yrkandena 4 och 5. Regeringens förslag, liksom övriga aktuella mo-tions-yrkanden, avstyrks. Ramen för utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 2001 och 2002 () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 2001 och 2002 börjar med "De förslag" och slutar med "2000-2002 tillstyrks" bort ha följande lydelse: Bostadspolitiken bör inriktas på att skapa förutsättningar för en väl genomtänkt samhällsplanering och en god bostadsförsörjning. Viktiga inslag i detta arbete är att finna former för att öka miljöhänsynen i planeringen. Vidare måste jämställdhetsaspekterna beaktas i alla planeringssammanhang liksom de sociala frågorna, barnens behov och tillgängligheten för funktionshindrade. Det måste skapas förutsättningar för att tillskapa bra bostäder till rimliga kostnader. Det förslag till ram för utgiftsområde 18 som läggs fram i partimotion 1999/2000:Fi211 innebär både att möjligheten till besparingar tas till vara och att utrymme skapas för vissa offensiva satsningar inom sektorn. Besparingar inom utgiftsområdet uppnås bl.a. genom att ett moratorium införs för realt ökade anslag till statliga verk och myndigheter. Myndigheterna ges dock kompensation för löneökningar och inflation. De miljömässiga resultaten av stödet till lokala investeringsprogram har visat sig vara relativt begränsade. Kritik har också riktats mot handläggningen av stödet inom . Stödformen bör avvecklas , men redan ingångna avtal med kommunerna bör fullföljas. Vidare kan vissa besparingar genomföras på myndighetsanslagen inom utgiftsområdet genom att anslagen inte realt räknas upp. De förordade besparingarna ger utrymme för en ökad satsning på byggforskning, radonsanering och stödet till fukt- och mögelskadade hus. Vidare innebär ramförslag att ett investeringsbidrag för merkostnader som främjar ekologisk hållbarhet vid ny- och ombyggnad kan införas i enlighet med beslut . Regeringens förslag att senarelägga detta stöd skulle ge helt fel signaler till byggbranschen. ramförslag medger också att avsätts för ett investeringsbidrag för byggande av studentbostäder. Samhället måste ta sitt ansvar för bostadsbristen på universitets- och högskoleorterna.