yttr · GN05BoU4y · 2000-01-01 00:00:00 — Som framgått är de förändringar som bör genomföras steg på väg mot ett avskaffande av fastighetsskatten. För tydlighetens skull bör här göras klart att avsikten inte är att den skall ersättas med andra pålagor i form av en schablonintäkt eller liknande. De första förändringar vi nu och önskar se genomförda gör det möjligt att relativt snart genomföra en förenkling av fastighetstaxeringen. Fastighetstaxeringen kostar det allmänna stora pengar. Regelsystemet för denna har blivit ogenomträngligt och dess tillämpning upplevs som kineseri. Utskottet tillstyrker med det nu anförda förslagen i Moderata samlingspartiets partimotion 1999/2000:Bo206 yrkande 5 samt i motionerna 1999/2000: Sk655 (m), 1999/2000:Sk695 (m) yrkandena 1 och 4 samt 1999/2000:Sk772 (m) yrkande 1. Med det nu anförda får även övriga motionsyrkanden anses i allt väsentligt tillgodosedda. () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken på börjar med "Två utredningar" och slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse: Beskattningen av boendet är hårdare i än i något annat land. I de europeiska länderna är momsen lägre, försäljningsskatt är mycket sällsynt och fastighetsskatten mycket begränsad. Vissa länder har över huvud taget ingen fastighetsskatt. Stora skillnader finns mellan länderna vad gäller boendekostnaderna sedda i förhållande till hushållens disponibla inkomster. I de europeiska länderna var genomsnittet , i så mycket som . Statens intäkter och kostnader för boendet kommer att genomgå dramatiska förändringar . Statens nettokostnader har varit stora. Ökade intäkter, bl.a. fastighetsskatt och moms på byggandet jämte sjunkande räntebidrag, gav staten ett positivt netto för boendet . Statens utgifter för räntebidrag kommer att ha sjunkit från 20 miljarder till . Det är orimligt att staten tar in ökade skatter på boendet när kostnaderna i form av räntebidrag sjunker. Fastighetsskatten borde i stället sänkas i samma takt som räntebidragen sjunker. Prognosen pekar på att nettot mellan fastighetsskatt och räntebidrag blir ca . Skatt efter bärkraft är den princip som bör gälla. Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga. Den är en skatt på en inkomst som inte finns och strider således mot den nämnda principen. Skatten hotar i vissa fall äganderätten liksom den enskildes trygghet vad gäller besittningen av det egna hemmet. Personer med låga inkomster har inte råd att betala skatten. Att göra det möjligt att äga sin bostad också för låginkomsttagare är att verka för ett jämlikt samhälle, ett samhälle där äganderätt inte kräver stora pengar. Fastighetsskatten ökar den sociala segregeringen och motverkar möjligheterna för ett permanent boende i många områden som är attraktiva för de fritidsboende. I enlighet med förslagen i de nu aktuella kd-motionerna måste fastighetsskatten avvecklas. I stället bör kommunerna ges en rätt att debitera en fastighetsavgift som skall täcka kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service som är kopplad till fastigheten. Den nu förordade avvecklingen bör inledas . Vad utskottet nu med anslutning till kd-motionerna 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 13, 1999/2000:Sk689 (kd) yrkandena 1 och 3, 1999/2000:Sk771 (kd) yrkande 1 samt 1999/2000:Sk773 (kd) yrkande 4 förordat bör som sin mening ge regeringen till känna. Med det nu anförda får även övriga motionsyrkanden anses i allt väsentligt tillgodosedda. () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken på börjar med "Två utredningar" och slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse: Fastighetsskatten utgör en alltför en stor del av många människors boendekostnad. Den drar in ca till statskassan. Skatten upplevs av många som orättvis. De successivt höjda skattesatserna har tydliggjort att skattebeloppen blir olika för likvärdiga bostäder beroende på var de ligger. Skattebeloppen har ökat kraftigt för många sedan de gjort sitt fastighetsförvärv. Boendet omfattar inte bara bostaden i sig utan avser också tryggheten av ett hem. Valfrihet och mångfald i boendet är en grundpelare i bostadspolitiken och en del av välfärdspolitiken. Att äga sitt hem har ett värde i sig. Fastighetsskatten träffar människor utan hänsyn till deras kraft att bära den. Inriktningen bör därför vara att skatten successivt skall sänkas. Skattesy-stemet bör dessutom ersättas med ett system med schablonintäkt mot vilket avdrag får göras för fastighetens kostnader för räntor. Ett sådant system har flera fördelar, bl.a. bestraffar det inte lika påtagligt den som gör miljö- och energiförbättringar på fastigheten. De nu förordade förändringarna i fastighetsbeskattningen bör genomföras skyndsamt. Det bör därför uppdras åt att lägga fram ett förslag till schablonbeskattning som utskottet nu med anslutning till förslagen i motioner (c) och (fp) uttalat sig för. I detta sammanhang bör även frågan om hur kommunerna skall kunna få del av intäkterna övervägas. Vad utskottet nu med anslutning till partimotion 1999/2000: Sk324 yrkande 25 i motsvarande del samt motionerna 1999/2000:Bo232 (fp) yrkande 8 och 1999/2000:Sk640 (c) anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Med det nu anförda får även övriga motionsyrkanden anses i allt väsentligt tillgodosedda. (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken m.m. börjar med "Flera av" och slutar med "utredningsarbetet avvaktas" bort ha följande lydelse: I likhet med Moderata samlingspartiet anser utskottet att fastighetsskatten successivt skall avvecklas. Som utskottet anfört ovan bör avvecklingen inledas genom att underlaget för skatteberäkningen fryses på dagens nivå och genom att skattesatsen för småhus redan för sänks till samma nivå som för hyreshus, dvs. Därefter skall skattesatsen sänkas för vart och ett av . Även andra åtgärder måste vidtas för att lindra bördan av fastighetsskatten. En sådan åtgärd som bör genomföras redan fr.o.m. innevarande år är att ändra underlaget för fastighetsskatten så att det utgörs av byggnadsvärdet och halva markvärdet. Genom att på detta sätt reducera markvärdet vid beräkningen av skattens storlek löser man till betydande del också de problem som finns i attraktiva fritidsområden. Till denna fråga återkommer utskottet också nedan. Utskottet tillstyrker med det nu anförda förslagen i Moderata samlingspartiets partimotion 1999/2000:Bo206 samt i motion 1999/2000:Sk695 (m) yrkande 2. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med det anförda får även övriga förslag anses i allt väsentligt tillgodosedda. () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken m.m. börjar med "Flera av" och slutar med "utredningsarbetet avvaktas" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i kd-motionerna framförda uppfattningen att fastighetsskatten successivt bör avvecklas. Som redovisats ovan innebär det bl.a. att skatten stegvis skall sänkas och ersättas med en avgift för sådan service som har en direkt knytning till fastigheten. I ett första steg bör dessutom taxeringsreglerna ändras så att lägesfaktorns genomslag på byggnadsvärdet begränsas. Därutöver bör den ändringen göras att av det markvärde som överstiger fastighetsskatten enbart skall beräknas på en tredjedel av värdet. Som en viktig åtgärd skall underlaget för skatteberäkningen därtill frysas på dagens nivå. Härigenom mildras effekterna av de senaste årens mycket kraftiga prisökningar i vissa områden, vilka med dagens regler leder till kraftigt höjda taxeringsvärden och därmed åtföljande höjd skatt. Till frågan om fastighetsbeskattningen i attraktiva fritidsområden återkommer dessutom utskottet nedan. Vad utskottet nu med anslutning till motion 1999/2000:Sk689 (kd) yrkande 2 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Med det anförda får även övriga förslag anses i allt väsentligt tillgodosedda. Fastighetsskatten för outhyrda bostadshus () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken m.m. börjar med "Bostäder representerar" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: På orter där arbetsmarknaden stagnerat och därmed också bostadsefterfrågan minskat är det inte ovanligt att bostadsföretag, främst de kommunala, låter riva bostadshus som står outhyrda. I en situation där utsikterna att kunna hyra ut bostäderna bedöms som dåliga framstår det ur bostadsföretagets synpunkt som billigare att låta riva huset. Som framhålls i motion 1999/2000:Sk740 (mp) utgör detta ett slöseri med resurser. Även om det naturligtvis finns hus som är så dåliga till följd av mögel- och fuktskador m.m. att de bör rivas är det övervägande antalet hus i gott skick. Enligt utskottets mening bör dessa hus sparas för framtida behov. En viktig anledning till att outhyrda bostadshus rivs är den ekonomiska börda som fastighetsskatten i många fall utgör. För att undanröja detta skäl för rivning bör reglerna för fastighetsbeskattningen ändras. För bostadsfastigheter som inte kan hyras ut och därför står tomma bör taxeringsvärdet kunna sättas ner kraftigt. Vad utskottet nu med anslutning till motion 1999/2000:Sk740 (mp) anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Taxeringsvärdet för s.k. äkta bostadsföretag (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken m.m. börjar med "För att" och slutar med "den avstyrks" bort ha följande lydelse: För att ett bostadsföretag i skattesammanhang skall betraktas som ett s.k. äkta bostadsföretag fordras bl.a. att företagets fastighet (fastigheter) inrymmer minst tre lägenheter och att av taxeringsvärdet belöper på de till medlemmar eller delägare med bostads- eller hyresrätt upplåtna bostadslägenheterna. Sådana bostadsföretag schablonbeskattas. Den i och för sig välmotiverade frysningen av taxeringsvärdena som gäller t.o.m. kan när det gäller vissa äkta bostadsföretag skapa problem. Genom att taxeringsvärdena för lägenheterna har frysts kan deras andel av det totala taxeringsvärdet komma att minska om den del av taxeringsvärdet som belöper på lokaler m.m. höjs. I de fall detta leder till att ett bostadsföretag är att betrakta som äkta är det en enligt utskottets mening icke avsedd effekt. De långtgående följder detta får för de boende i de berörda fastigheterna är enligt utskottets mening oacceptabla. I enlighet med förslaget i motion 1999/2000:Sk759 (m) yrkande 2 bör därför åtgärder vidtas för att förhindra att äkta bostadsföretag omklassas till oäkta enbart som en följd av frysta taxeringsvärden. Det bör ankomma på regeringen att utan dröjsmål återkomma till med förslag med denna innebörd. Utskottets ställningstagande bör som sin mening ge regeringen till känna. () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken m.m. börjar med "Utskottet är" och slutar med "motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 1999/2000:Sk764 (kd) är ett av de främsta hindren för att kunna bygga och hyra hyreslägenheter den höga beskattningen av tjänster som ingår i hyran. Även i övrigt är skattebelastningen på hyresboendet alldeles för hög. Inte minst fastighetsbeskattningen bidrar till detta. Som beskattningen är utformad måste hyresgästen med sin hyra betala dels moms på den administration och förvaltning samt de tjänster som ingår i hyran, dels arbetsgivaravgifter på de ofta arbetsintensiva tjänsterna. Det finns mot denna bakgrund anledning att se över och minska den totala skattebelastningen av boendet. I enlighet med förslaget i motion 1999/2000: Sk764 (kd) bör därför en utredning tillsättas med uppdrag att se över möjligheterna att införa en skattereduktion för tjänster m.m. som avser fastighetsförvaltning/fastighetsskötsel. Detta bör ges regeringen till känna. (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken m.m. börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motionen att beskattningen av boendet bör minska. Med anslutning till förslag i bl.a. Moderata samlingspartiets partimotion har också utskottet uttalat att en successiv avveckling av fastighetsskatten bör inledas . Även när det gäller övriga skatter som träffar boendet finns det enligt utskottets mening anledning att se över möjligheterna att helt ta bort eller åtminstone kraftig minska dessa. Det gäller bl.a. förmögenhetsskatten som många får betala för sitt innehav av helt ordinära fastigheter som en följd av de höga taxeringsvärdena på många orter. Vad utskottet nu med anslutning till motion 1999/2000:Sk653 (m) anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Fastighetsbeskattningen i attraktiva skärgårdsområden m.m. (), (), (), (), (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken i attraktiva skärgårdsområden m.m. börjar med "skall" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Det framstår för alla som helt uppenbart att dagens fastighetsbeskattning ger helt orimliga konsekvenser för dem som är permanentboende i attraktiva fritidsområden i bl.a. skärgården. De priser som de fritidsboende är villiga att betala medför att taxeringsvärdena för de bofastas fastigheter stiger och att den fastighetsskatt som utgår ligger på nivåer som många inte har någon som helst möjlighet att klara. Som framhålls i flera av motionerna kan inte ett skattesystem accepteras som leder till att människor får flytta från sina hem till följd av en orimlig skattebörda. Den mest uppenbara lösningen på problemen i attraktiva skärgårdsområden är att avveckla dagens fastighetsskatt i enlighet med vad som föreslås i flera av de nu aktuella motionerna. Som framhålls i motionerna kan detta dock inte ske utan det måste ske successivt under en . Vad som erfordras är därför åtgärder som kan sättas in redan nu och som leder till en kraftigt sänkt fastighetsskatt redan fr.o.m. innevarande år. pel på sådana åtgärder är att ta bort den s.k. belägenhetsfaktorn för permanentboende. De förslag som utskottet tidigare ställt sig bakom om reducerat markvärde som underlag för beskattningen m.m. bidrar också de till att minska skattetrycket för fastboende i skärgården och andra attraktiva fritidsområden. Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1999/2000:Sk645 (m) yrkande 2, 1999/2000:Sk820 (c) och 1999/2000:N277 (kd) yrkande 11 anfört om åtgärder för att minska fastighetsskatten för permanentboende i attraktiva fritidsområden m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken vid tomträtt börjar med "Enligt lagen" och slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motion 1999/2000:Sk629 (m) framförda uppfattningen att det ter sig svårt att hitta något motiv för att någon skulle vara skyldig att betala skatt för en fastighet som han inte äger. Desto svårare att finna ett motiv blir det när det dessutom rör sig om en skatt som baseras på ett tänkt marknadsvärde för en tomt som inte kan säljas då den är upplåten med tomträtt. Det är en enligt utskottets mening principiellt oriktig ordning. Det enda rimliga är naturligtvis att den som äger en fastighet också betalar den skatt som belöper på den. Om detta förhållande kommer att påverka tomträttsavgälden är detta en fråga som inte i sig bör påverka de skatterättsliga principer enligt vilka fastighetsskatten tas ut. Vad utskottet nu med anslutning till motion 1999/2000:Sk629 (m) anfört om skattskyldigheten vid tomträtt bör som sin mening ge regeringen till känna. (), (), (), (), (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken börjar med "Vid fastighetstaxeringen" och slutar med "Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse: Förutom de principiella invändningar som enligt utskottets mening kan resas mot fastighetsskatten som sådan innehåller beskattningen enskilda moment som också de kan starkt ifrågasättas. Den mest uppenbara lösningen på dessa problem är att avveckla dagens fastighetsskatt i enlighet med vad som föreslagits i motioner från (m), (kd), (c) och (fp). I avvaktan på att detta successivt kan genomföras bör dock de mest uppenbara bristerna i dagens system rättas till. En sådan brist är de orimliga effekter på fastighetsskatten som energibesparande och andra energihushållningsåtgärder kan ge upphov till. Den som investerar i anläggningar som sparar energi eller som på annat sätt bidrar till att hushålla med våra resurser får med automatik ett höjt taxeringsvärde och därmed också höjd fastighetsskatt. Den som genomför åtgärder som ur ett långsiktigt hushållningsperspektiv är önskvärda kommer därmed att straffas för detta. Det är naturligtvis inte rimligt. Även skattesy-stemet måste självfallet medverka till och inte motverka att energibesparande eller i övrigt miljöförbättrande åtgärder kommer till stånd. I enlighet med motionsförslagen bör därför reglerna för fastighetsbeskattningen ändras så att miljöförbättrande åtgärder av olika slag inte missgynnas i skattehänseende. Fastighetsbeskattningen måste i stället utformas så att sådana åtgärder gynnas eller åtminstone så att skatteeffekten är neutral. Vad utskottet nu med anslutning till motionerna 1999/2000:Sk610 (m), 1999/2000:Sk809 (m) samt 1999/2000:N383 (kd) yrkande 9 anfört om fastighetsbeskattningen av energibesparande åtgärder m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken börjar med "vill" och slutar med "aktuella motionerna" bort ha följande lydelse: Effekterna av realisationsvinstbeskattningen upplevs inte sällan som orimliga och orättvisa av de enskilda fastighetsägarna. Med sin nuvarande utformning leder beskattningen till otvetydiga inlåsningseffekter och därmed försämrad rörlighet på bostadsmarknaden. Problemen är särskilt uppenbara vid generationsskiften i jordbruk och andra småföretag. I och med att de tidigare övergångsreglerna för realisationsvinstbeskattningen har upphört i och med ingången av har problemen dessutom accentuerats. tillstyrker mot bakgrund av det ovan anförda förslagen i motionerna 1999/2000:Sk627 (m) yrkande 2 och 1999/2000:Sk644 (m) om att en översyn bör genomföras av reglerna för realisationsvinstbeskattningen av fastigheter. Gällande övergångsregler bör förlängas i avvaktan på att nya permanenta regler kan träda i kraft. I den förordade översynen är det angeläget att regelsystemet utformas på ett sådant sätt att störningar inte uppkommer på bostadsmarknaden. Det är således angeläget att systemet inte ger några inlåsningseffekter eller på annat sätt försvårar fastighetsöverlåtelser. Utskottets ställningstagande i denna del bör som sin mening ge regeringen till känna. Skattereduktion för hushållsnära tjänster m.m. (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken för hushållsnära tjänster m.m. börjar med "Vid sin" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Sedan ROT-avdragen upphörde för mindre än finns det tecken på att tillgången på denna typ av arbetsobjekt har minskat. Det är en enligt utskottets mening olycklig utveckling. ROT-åtgärder sysselsätter i många fall arbetskraft som inte kan arbeta inom nybyggnadssektorn. Det finns därmed en uppenbar risk för att arbetslösheten bland vissa kategorier byggnadsarbetare ökar. Avdragen har dessutom bidragit till att nödvändiga reparationer och annat underhåll kommit till stånd i en omfattning som annars inte skulle ha blivit fallet. Kort sagt har ROT-avdragen bidragit till en totalt sett bättre boendemiljö. Inom tjänstesektorn i stort finns det möjlighet att genom åtgärder på skatteområdet skapa flera arbeten och företag. Sänkta skatter på hushållsnära tjänster skulle dessutom möjliggöra för fler med vanliga inkomster att nyttja hushållstjänster och skulle leda till en större valfrihet för hushållen. Det kan t.ex. gälla barnfamiljer och äldre eller fysiskt svaga personer. De tjänster som avses är sådana som utförs i hemmet såsom tvätt, städning, omsorg och trädgårdsskötsel. En sådan skattesänkning skulle leda till att nya småföretag växer fram, vilket i sin tur skulle skapa åtskilliga nya arbetstillfällen. Den svarta sektorn skulle bli vit. I enlighet med förslagen i partimotion 1999/2000:Sk324 (c) yrkande 25 i motsvarande del samt motionerna 1999/2000:Sk719 (c) och 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 18 bör därför ROT-avdraget återinföras, vidareutvecklas och permanentas. Utskottets ställningstagande i denna del bör som sin mening ge regeringen till känna. (), (), () och () anför: Under allmänna motionstiden lade Moderata samlingspartiet fram förslag om att införa en skattereduktion för hushållsnära tjänster. Enligt vårt förslag skulle en skattereduktion på av arbetskostnaden, dock högst och hushåll, kunna erhållas för ROT-arbeten och för andra hushållstjänster. Vi vidhåller att en skattereduktion med denna utformning bör införas. Det är därför vår avsikt att på nytt återkomma till med ett motsvarande förslag. Fastighetsbeskattning och fastighetstaxering 2 Fastighetsbeskattningen i attraktiva skärgårdsområden m.m. 5 Fastighetsbeskattningen vid tomträtt 6 Skattereduktion för hushållsnära tjänster m.m. 8 Fastighetsbeskattningen på (m) 9 Fastighetsbeskattningen på (kd) 10 Fastighetsbeskattningen på (c och fp) 11 Fastighetsskattenivån m.m. (m) 11 Fastighetsskattenivån m.m. (kd) 12 Fastighetsskatten för outhyrda bostadshus (mp) 12 Taxeringsvärdet för s.k. äkta bostadsföretag (m) 13 Skattereduktion för fastighetsförvaltning (kd) 13 Trippelbeskattningen av boendet (m) 14 Fastighetsbeskattningen i attraktiva skärgårdsområden m.m. (m, kd, c och fp) 14 Fastighetsbeskattningen vid tomträtt (m) 15 Energibesparande åtgärder (m, kd, c och fp) 15 Realisationsvinstbeskattningen (m) 16 Skattereduktion för hushållsnära tjänster m.m. (kd och c) 16 Särskilt yttrande (m) 17