yttr · GN05SkU1y · 2000-01-01 00:00:00 — När reavinstreglerna för fastigheter ändrades vid skattereform in-fördes en möjlighet att fortsätta att tillämpa äldre regler fram t.o.m. utgången av . Avsikten var att övergången till en nominell beräkningsmetod inte skulle ge tröskeleffekter för skattskyldiga som genom indexuppräkning m.m. kunde påräkna en låg reavinstskatt vid tillämpning av de äldre reglerna. Övergångsregeln innehåller inte någon möjlighet till fortsatt indexuppräk-ning. övergångsregeln funnits har skatteuttaget vid fastig-hetsavyttringar avseende privatbostads-fastig-heter sänkts från till som regler om uppskov införts. Reavinstreglerna innehåller en bestämmelse som tar sikte på fastighetsför-värv (det s.k. stickåret). Ingångsvärdet får bestämmas till av taxeringsvärde om den skattskyldige inte kan visa att den verk-liga anskaffningskostnaden är högre. Syftet med regeln är att förenkla vinst-beräkningen eftersom det efter hand blir allt svårare att känna till och hålla reda på relevanta uppgifter. Detta gäller särskilt om fastigheten är ärvd eller om man fått den i gåva. års utgång kan den skattskyldige alternativt använda en regel som gör det möjligt att bestämma ingångsvärdet till av taxeringsvärde. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen ett förslag om att flytta det s.k. stickåret till ett senare år. Inom har en promemoria med föreslag om en ny stickårs-regel tagits fram. Den nya regeln tar sikte på förvärv , och anskaffningsvärdet skall i dessa fall anses utgöra av taxeringsvärde, om inte den skattskyldige kan visa att det verkliga anskaffnings-värdet är högre. I promemorian redovisas att förslaget är förenat med visst skattebortfall. Promemorian har remiss-behandlats. Regeringen anför att förslaget om ett nytt stickår 1975 har fått ett blandat mottagande och gör bedömningen att det med hänsyn till det skattebortfall som förslaget skulle medföra inte nu bör läggas fram något förslag om ett nytt stickår. föreslår i motion Sk826 yrkande 1 av m.fl. (m) att förlänger de nuvarande reglerna för reavinstbeskattning av fastigheter till och begär ett förslag hos regeringen som innebär att det skall finnas alternativ till huvudregeln som gör det möjligt att sälja äldre fastigheter under skattemässigt rimliga villkor och att de problem som uppstår vid generationsskiften löses. I motion MJ306 yrkande 7 av m.fl. (m) anförs att effekterna blir förödande vid familjeskogsbrukets generationsskiften om inget görs, och motionärerna begär en ettårig förlängning av de nuvarande reglerna. begär i motion Sk313 av () en snabb och grundlig översyn av beskattningen vid avyttring av fastigheter som ägs av fysisk person. Enligt motionären kommer reavinstbeskattningen att bli ännu mer rättsosäker och godtycklig om övergångsreglerna får löpa ut . Detta gäller särskilt vid långa innehav. begär i motion Sk324 yrkande 10 av m.fl. (c) en tvåårig förlängning av nuvarande regler i avvaktan på en utredning. Motionärerna anför att en övergång till nya regler kommer att ge upphov till svårigheter vid generationsskiften för familjeföretag och i bostäder. I motion Sk323 av och () begärs en ettårig för-läng-ning i samma syfte. Enligt utskottets mening måste en utgångspunkt vara att de äldre indexanknutna reglerna för reavinstbeskattning av fastigheter bör få löpa ut med utgången av . En fortsatt parallell tillämpning av nya och äldre regler efter den långa övergångsperiod som beslutades vid skatte-reform kan annars resultera i en permanentning av en situation med två parallella regelkomplex. När det gäller önskemålen om ett nytt stickår har regeringen utarbetat ett förslag om en flyttning av stickåret men gör efter remissbehandling bedömningen att skattebortfallet blir så stort att förslaget inte bör genomföras. Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller förslaget om ett nytt stickår och anser att övergångstiden med en parallell tillämpning av nya och äldre regler nu bör tillåtas löpa ut med utgång. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Frågan om s.k. enkelbeskattning och dess inverkan på företags-investeringarna har utretts av företags-skatteutredning. Utredningen avvisade i betänkandet En lättnad i dubbelbeskattningen av mindre företags inkomster (SOU 1996:119) ett generellt slopande av dubbelbeskattningen som ett medel att förbättra villkoren för företagande. Genom lagstiftning (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13), som har kompletterats (prop. 1996/97: 150, bet. 1996/97:FiU20), har genomfört lättnader i beskattningen av utdelning och reavinst på aktier i onoterade företag års taxering. Lättnaderna ersatte det riskkapitalavdrag som införts tidigare. föreslår i motionerna Sk692 yrkande 1 av m.fl. (m) och Sk326 yrkande 3 av m.fl. (m) att skatten på aktieutdelningar avskaffas . föreslår i motion Sk325 av m.fl. (kd) att skatten på aktieutdelningar sänks till för att slopas helt (yrkande 6). föreslår i motion Sk327 av och () att skatten på aktieutdelningar avskaffas (yrkande 6). Enligt utskottets mening visar de utredningar som gjorts på området att en slopad skatt på aktieutdelningar inte är ett verksamt medel för att förbättra de större företagens villkor. Tillgången till en internationell kapitalmarknad gör att beskattningen av sparande endast i begränsad omfattning inverkar på företagens invest-erings-benägenhet. För små och medelstora företag som inte i alla avseenden har tillgång till den internationella kapitalmarknaden kan emellertid inte bortses från att den personliga kapitalbeskattningen inverkar på avkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skatt på företagens investeringar. I skatte-lagstiftningen har detta förhållande beaktats genom de särskilda lättnader som gäller vid beskattningen av utdelningar och reavinster på onoterade aktier. Utskottet anser att en generell sänkning av skatten på ägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för att förbättra villkoren för företagandet och avstyrker därför motionsyrkandena. Vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet finns sedan 1995 års taxering en möjlighet att göra avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Avsättningsmöjligheten gäller både för juridiska och fysiska personer. Avdrag medges för juridiska personer med högst av beskattningsårets inkomst före avdrag. För enskilda näringsidkare medges avdrag med högst av ett motsvarande underlag. Avdraget skall återföras till beskattning senast femte beskattningsåret efter avsättningsåret. Vid taxering skall de avsättningar som gjorts (taxering) återföras. Regeringen föreslår att möjligheterna att sätta av till periodiseringsfond förstärks års taxering (). För aktiebolag och andra juridiska personer höjs avsättningstaket från av inkomsten. För enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag höjs avsättningstaket från av inkomsten. Vidare föreslås att tiden för återföring av periodiseringsfond förlängs från fem till för alla företagsformer års taxering. Utskottet har ingen erinran mot förslaget om en höjning av taket och en förlängning av perioden för avsättning till periodiseringsfond. Denna reserveringsmöjlighet har ett särskilt värde för små och medelstora företag med begränsade möjligheter att dra till sig externt riskkapital. Detta gäller i särskilt hög grad för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag och för nystartade bolag. När det gäller förslaget om en förlängning av avsättningsperioden från fem till konstaterar utskottet att avsikten är att de nya reglerna skall tillämpas års taxering. När det gäller företag med brutet räkenskapsår har dessa i många fall redan hunnit upprätta det bokslut som skall ligga till grund taxering. Avsikten är att även denna grupp företag skall ha en möjlighet att bibehålla avsättningen , och de omfattas därför av de nya reglerna. Av de allmänna reglerna för avsättning till periodiseringsfond följer dock att beskattning skall ske om avsättningen återförts i bokslutet. Företag i denna situation kommer därför att behöva göra om bokslutet för kunna förlänga avsättningsperioden. Med detta klargörande vad gäller tillämpningen tillstyrker utskottet regeringens förslag. Befrielse från kupongskatt vid näringsbetingat innehav Regeringen föreslår att kupongskatten slopas på utdelning till utländska bolag som innehar av andelskapitalet i ett svenskt bolag. Bakgrunden är att flera länder har valt att ensidigt avskaffa kupongskatten. Det senaste exemplet är som fr.o.m. generellt avskaffat kupongskatten på näringsbetingade innehav. Ett annat exempel är som i skatteavtalet med ensidigt valt att avstå från att ta ut kupongskatt. Det är enligt regeringen angeläget att utländska företags investeringar i inte skattemässigt missgynnas när vinstmedel delas ut från . De nya reglerna föreslås träda i kraft . Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker därför propositionen i denna del. Utredningen (Jo 1998:05) om konkurrenssituationen för det svenska yrkesfisket lade fram betänkandet Yrkesfiskets konkurrenssituation (SOU 1999:3). Utredningen föreslår att det nu gällande avdraget för ökade levnadskostnader vid fiske ersätts av ett nytt avdrag benämnt yrkesfiskaravdrag. Vidare lägger utredningen fram förslag på metoder för att möjliggöra resultatutjämning vid fartygsbyte. Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds i . tar i motion Sk325 yrkande 21 av m.fl. (kd) upp yrkesfiskarnas situation. Det svenska fisket verkar enligt motionärerna på en internationell marknad där fiskefartygen lägger till och säljer fisk i ett flertal länder med påföljd att konkurrensen blir hård. Det svenska fisket måste därför ha likvärdiga skattevillkor med sina konkurrentländer. bristande tillträde till innebär i sig en konkurrensnackdel gentemot och vilken ytterligare förvärras av dessa länders gynnsammare skattevillkor. Motionärerna föreslår att ett särskilt skatte-avdrag för yrkesfiskare införs. Även tar i motion Sk324 yrkande 16 av m.fl. (c) upp yrkesfiskarnas situation och framhåller att de svenska yrkesfiskarna har en konkurrensnackdel gentemot viktiga konkurrentländer såsom och . Motionärerna anser att de licensierade yrkesfiskarna i måste få ett skatteavdrag efter dansk modell eftersom denna godkänts av . De föreslår att hos regeringen begär förslag om ett sådant avdrag. Som framgår ovan har frågan om det svenska yrkesfiskets konkurrens-situation utretts av Utredningen om konkurrenssituationen för det svenska yrkesfisket som lagt fram ett förslag i betänkandet Yrkesfiskets konkurrenssituation (SOU 1999:3). Betänkandet har remissbehandlats och ärendet bereds i . Enligt utskottets mening finns det anledning att avvakta regeringens fortsatta beredning av utredningens förslag. Utskottet avstyrker motions-yrkandena. föreslår i motion Sk326 yrkande 9 av m.fl. (m) att beslutar beskatta royaltyinkomster som inkomst av kapital. föreslår i motion Sk325 yrkande 5 av m.fl. (kd) att royaltyinkomster skattebefrias . Enligt utskottets mening bör det undvikas att införa särskilda skatte-stimulanser för viss typ av verksamhet. Förslag om skattefrihet för royaltyinkomster har tidigare före-slagits av (SOU 1993:84), men har inte ansetts vara aktuella att genomföra. Motionsförslag om skattelättnader för royalty och patenterade uppfinningar har vid upprepade tillfällen avslagits av och senast i anslutning till vårpropositionen (yttr. 1998/99:SkU5y). Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Särskild löneskatt på vinstandelar tas särskild löneskatt ut på bidrag som en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse (prop. 1996/97:21, bet. 1996/97:FiU1). I propositionen framhölls att en av grundtankarna bakom skattereformen är att alla typer av förvärvsinkomster skall behandlas likformigt. Vad beträffar utbetalning från en vinstandelsstiftelse finns en möjlighet till befrielse från socialavgifter (i vissa fall särskild löneskatt). Villkoren är att de bidrag som arbetsgivaren lämnat skall ha varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår, tillkomma en betydande del av de anställda och lämnas till dem på likartade villkor. Om dessa villkor inte är uppfyllda eller om ersättning lämnas till bl.a. delägare eller företagsledare i ett fåmansbolag gäller i princip inte sådan avgiftsfrihet. Moderata samlingspartiet anför i motion Sk326 yrkande 11 av m.fl. (m) att det är viktigt att möjlighet ges för alla anställda att få ett ekonomiskt utbyte som är relaterat till företagets framgång, och de föreslår att den särskilda löneskatten på vinstandelsmedel avvecklas. Även föreslår i motion Sk324 yrkande 12 av m.fl. (c) att den särskilda löneskatten på avsättning till anställdas vinstandelar avskaffas. Motionärerna anför att avsättningar till vinstandels-stiftelser är något positivt som bidrar till ökat engagemang och ökad delaktighet. anför i motion Sk327 yrkande 11 av och () att avsättningar till vinstandelsstiftelser ökar arbetsglädjen och motivationen på arbetsplatserna, och de föreslår att de sociala avgifterna på vinstandelar i företagen avskaffas. Enligt utskottets mening är uttaget av särskild löneskatt på avsättningar till vinstandelsstiftelser en följd av principerna om likformig beskattning. Utskottet har vid ett antal tillfällen avstyrkt yrkanden om ett slopande av löneskatten på dessa avsättningar. Det kan finnas skäl att framhålla att en särskild stimulans för vinstandels-stiftelserna har införts genom att utbetal-ningarna under vissa villkor är undantagna från socialavgift. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Underlaget för fastighetsskatt vid taxering Allmän fastighetstaxering sker räknat för hyreshus och industrienheter, för småhusenheter och för lantbruksenheter. Mellan de allmänna fastighetstaxeringarna beaktas pris-utvecklingen genom ett särskilt årligt omräkningsförfarande. Vid omräkningen av taxeringsvärden uppmärksammades vissa tekniska brister i omräkningsförfarandet när det gäller hyreshus och för småhusen uppmärksammades att omräkningen innebar att redan höga taxeringsvärden i vissa attraktiva områden skulle stiga ytterligare. Som en följd härav begärde en översyn av fastighetstaxeringsförfarandet. I avvaktan på en sådan utredning beslutade om en begränsning av omräkningen av taxeringsvärden för hyreshus och småhus. fick i uppdrag att se över taxerings-förfarandet. har härefter löpande fattat beslut om begränsningar av omräkningen av taxeringsvärdena för hyreshus och småhus. fattade beslut om att begränsa omräkningen av taxeringsvärde för småhus. När det gäller hyreshusen innebär de grundläggande reglerna att en allmän fastighetstaxering skall verkställas . Något enkelt beslut om en begränsning av omräkningen av dessas taxeringsvärde för kunde därför inte läggas fram. Regeringen aviserade i stället att ett förslag skulle läggas fram som innebär att den förväntade höjningen av hyreshusens taxeringsvärde inte tillåts slå igenom vid fastighetsskatteuttaget vid taxering. Regeringen föreslår att fastighetsskatten för hyreshusens bostadsdel vid taxering skall beräknas på ett underlag som motsvarar det lägsta av 1999 och taxeringsvärden. Regeringen anför att metoden är principiellt annorlunda än den som använts tidigare och bl.a. leder till att värdeförändringar som beror på utbyggnad av fastigheten eller på att värderings-enheten ändrat storlek inte kommer att beaktas. Det skulle enligt vad regeringen anför vara alltför komplicerat ta sådana hänsyn vid utformningen av reglerna. Vidare kommer de nya taxeringsvärdena att få genomslag i andra sammanhang än vid uttaget av fastighetsskatt. anför i motion Sk318 yrkande 12 av m.fl. (m) att följderna av att något begränsningsbeslut inte fattas för omräkningen av taxeringsvärdena för och framåt blir helt oacceptabla, och de föreslår att fattar beslut om att frysa underlaget för fastighetsskatten på nuvarande nivå. Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot regeringens förslag om en begränsning av fastighetsskatteuttaget för hyreshusens bostadsdel och tillstyrker propositionen i denna del. När det gäller förslaget om en fortsatt begränsning av fastighets-taxerings-värdena kan utskottet konstatera att och beräknas avsluta sitt arbete . Det kommer således att finnas förslag som gör det möjligt att ta ställning till den framtida utformningen av beskattningen på detta område I avvaktan på dessa förslag finns det enligt utskottets mening inte anledning att gå längre än vad regeringen föreslagit när det gäller begränsningen av omräkning av taxeringsvärden. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. beslutade sänka fastighetsskatten på hyreshus (bostadsdelen) från till (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU1) vid taxering. Bakgrunden var att boende i bostadshyreshus kunnat tillgodogöra sig de senaste årens räntesänkningar i mindre utsträckning än villaägarna. förlängdes beslutet att gälla även års taxering i avvaktan på de förslag som kan komma att lägga fram (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20). Regeringen föreslår att fastighetsskattesatsen för hyreshus (bostads-delen) sänks från 1,3 till vid taxering. Sänkningen är utformad på ett sådant sätt att den gäller alla beskattningsår som tas upp till beskattning vid taxering och kan således omfatta del av i de fall då ägaren tillämpar brutet räkenskapsår. Vidare föreslås att hyreshus som har värdeår 1989 eller 1990 skall kvarstå i halv fastighetsskatt vid samma taxering. lägger i motionerna Sk318 yrkandena 9-11 av m.fl. (m) och Bo206 yrkande 7 av samma motionärer fram förslag om en successiv sänkning av fastighetsskatten. sänks fastighetsskatten för småhus till och halva markvärdet undantas vid beskattningen. Vidare föreslås att fastighetsskatten på bostäder sänks till och till . Motsvarande yrkanden läggs fram i motion Sk772 yrkandena 2 och 3 av och (). föreslår i motionerna Sk325 yrkandena 15 och 16 av m.fl. (kd), Sk771 yrkandena 2 och 3 av m.fl. (kd) och Sk773 yrkandena 1 och 2 av Per och () att fastighetsskatten för villor och egnahem sänks till och till . Vidare skall endast en tredjedel av den del av markvärdet som överstiger ligga till grund för beskattningen . I motion Sk773 yrkande 3 begärs att förmögenhetsskatten på permanent-boende begränsas till en tredjedel av taxeringsvärdet och att lägenhetsfaktorns genomslag på byggnadsvärdet begränsas till tabell-nivåvärdet 5 . Motionärerna föreslår vidare att för-mögen--hets--skatten på permanentboende avskaffas . hemställer i motion Sk324 yrkande 26 av m.fl. (c) om avslag på förslaget om tillfälligt sänkt fastighetsskatt för hyres-fastigheter. Det är enligt motionärerna föga troligt att sänkningen kommer att slå igenom så att den kommer hyresgästerna till godo. De anser att det är bättre att ta ett samlat grepp om fastighetsbeskattningen än att göra tillfälliga sänkningar för de boende. När saneringsprogrammet slutförts och ekonomi åter befann sig i balans och med goda förutsättningar för en fortsatt tillväxt kunde det konstateras att övergången från en inflationsekonomi till en stabil ekonomi med låga inflationsförväntningar och låg ränta i många fall medfört förändringar. Boende i hyreshus hade i mindre utsträckning kunnat tillgodogöra sig räntesänkningarna, och det fanns mot den bakgrunden anledning att söka bidra till en sänkning av boendekostnaden för dessa grupper. Eftersom fastighetsbeskattningen ses över av Fastighets-beskatt-nings--kommittén infördes en tillfällig sänkning av hyreshusens fastighetsskatt . Det stod dock klart att en förlängning var aktuell om det fanns statsfinansiellt utrymme. fattades också beslut om en sådan förlängning sedan det konstaterats att sänkningen haft avsedd effekt. Utskottet har mot den angivna bakgrunden inte någon erinran mot att den tillfälliga sänkningen av hyreshusens fastighetsskatt till förstärks genom att skattesatsen sänks till vid taxering. Utskottet har inte heller någon erinran mot att den nya skattesatsen tillämpas även i de fall då ett brutet räkenskapsår redovisas vid denna taxering. Utskottet tillstyrker med det anförda propositionen i denna del och avstyrker motion Sk324 yrkande 26. När det gäller förslagen om mer långtgående omläggningar av fastighetsbeskattningen finns det enligt utskottets mening anledning att avvakta de förslag som och kommer att lämna. Utskottet är således inte berett att tillstyrka de förslag som läggs fram i motionerna och avstyrker därför motionsyrkandena. Fastighetsskatten i attraktiva områden har i delbetänkandet Begränsad fastighets-skatt (SOU 1999:59) redovisat hur fastighets-skatten kan begränsas för när hushåll med låga inkomster är permanent bosatta i småhus med höga taxerings-värden. Den begränsningsregel som föreslås innebär att fastighets-skatten under vissa förutsättningar begränsas så att den inte överstiger en viss andel av hushållsinkomsten. Två olika förslag läggs fram. Enligt det ena skall begränsningsregeln endast tillämpas i områden som uppfyller vissa kriterier när det gäller genomsnittligt taxeringsvärde och inkomstnivå. det andra förslaget skall begränsningsregeln tillämpas generellt. Remisstiden för delbetänkandet gick ut . anför i motion Sk324 yrkande 27 av m.fl. (c) att regeringen bör få i uppdrag att återkomma med ett förslag som löser problemen för fastboende i attraktiva områden. Motionärerna avsätter i sitt budgetalternativ medel för en sådan åtgärd . föreslår i motion Fi212 yrkande 23 delvis av m.fl. (fp) att hos regeringen begär ett nytt förslag om lindring av fastighetsskatten i särskilt utsatta områden med snabb värdestegring. Även dessa motionärer avsätter medel för en sådan åtgärd i sitt budgetalternativ för . Som framgår ovan har delbetänkande Begränsad fastighetsskatt remissbehandlats och är nu föremål för beredning inom . Härtill kommer att såväl som kan väntas lägga fram förslag . Utskottet anser att regeringens ställningstagande i frågan nu bör avvaktas och avstyrker därför motions-yrkandena. föreslår i motionerna Sk692 yrkandena 2 och 3 av m.fl. (m) och Sk326 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (m) att fribeloppet vid förmögenhetsbeskattning höjs till . skall sambeskattningen slopas. I motion Sk316 av () anförs att utdelningen för många aktieägare inte räcker till för att betala både utdelningsskatt och förmögenhetsskatt på aktieinnehavet (yrkande 1) och motionären begär förslag om ändring av skattelagstiftningen så att förmögenhetsskattens konfiskatoriska effekter upphör (yrkande 2). Vidare hemställs att förmögenhetsskatten avskaffas (yrkande 3). Också i motion Sk695 yrkande 3 av och () begärs förslag som innebär att förmögenhetsskatten avskaffas. hemställer i motion Sk327 yrkande 7 av och () att sambeskattningen av makar slopas . Enligt utskottets mening finns det inte utrymme för den typ av långtgående förändringar som föreslås i flertalet motioner. När det gäller förslagen om slopad sambeskattning och ändrade fribelopp är också detta förändringar som kräver en finansiering. Utskottet anser inte att denna typ av förändringar bör prioriteras men utgår ifrån att det finns utrymme för diskussion kring dessa frågor inom ramen för de pågående skattesamtalen. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Skatt på varor och tjänster I beskattas böcker och tidskrifter med normal skattesats, . EG-direktivet tillåter reducerad skattesats på bl.a. böcker och tidskrifter men har avstått från att använda denna möjlighet till differentiering (se bl.a. bet. 1996/97:SkU6 s. 29). föreslår i motion Sk325 yrkande 19 av m.fl. (kd) att fattar beslut om sänkt moms på barnböcker för att särskilt främja barnlitteraturens tillgänglighet för barnen. Enligt utskottets mening är det mindre lämpligt att införa regler som innebär att skattemyndigheterna behöver ta ställning till och bedöma innehållet i litterära alster som ett led i beskattningsbesluten. Behovet att främja barnlitteraturen bör därför enligt utskottets mening i första hand tillgodoses på annat sätt. Frågan om mer generella förändringar av mervärdesskatten på detta område bör dock enligt utskottets mening kunna tas upp inom ramen för skattesamtalen. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.