yttr · GN05AU2y · 2000-01-01 00:00:00 — Utskottet finner det därför anmärkningsvärt att regeringen inte på någon av de angivna punkterna bedriver en politik som står i överensstämmelse med riktlinjerna eller rekommendationerna. Utskottet anser därför att regeringen, för att stimulera sysselsättning och företagande, måste presentera förslag som innebär en minskning av antalet regler som styr arbetsmarknaden och en sänkning av skatterna på arbete. Vidare bör åtgärder vidtas bl.a. för att fördjupa den inre marknaden och för att undanröja hinder och monopol för företagande. Av det anförda följer att motionerna U12 yrkande 2, U503 yrkande 6 och U505 yrkande 13 bör tillstyrkas. (), () och () anför: tar över ordförandeskapet i EU. Att vara ordförandeland är en stor utmaning. För att på bästa sätt skall kunna ta till vara de möjligheter som ordförandeskapet innebär anser utskottet att det är viktigt att hela nationen rustas inför uppgiften. Regeringen bör därför inrikta sina krafter på att utarbeta en plan som kan ge en så stor nationell uppslutning som möjligt kring ordförandeskapet och målen för Europasamarbetet. Härigenom skapas både en bättre förståelse och en bättre folklig förankring för de ställningstaganden som gör i olika frågor inom unionen. Två bra exempel på politikområden kring vilka det finns en stor nationell uppslutning är sysselsättning och ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. har också alltsedan medlemskapet i EU arbetat aktivt för att samarbetet i unionen kring dessa frågor skall öka. I och med ikraftträdandet av Amsterdamfördraget har detta arbete nått viss framgång då frågorna fått en klart mer framskjuten position i unionsarbetet . Jämställdhet har t.ex. blivit ett uttalat mål för EU. Utskottet ser positivt på dessa förändringar men vill framhålla att det fortfarande finns mycket kvar att göra inom båda områdena. Till exempel bör regeringen inom sysselsättningsområdet arbeta för att EU, utöver den samordning som har kommit till stånd, skall vidta åtgärder som kompletterar de enskilda medlemsstaternas insatser. Regeringen bör också verka för att samarbetet inom unionen rörande jämställdhetsfrågorna stärks ytterligare. Exempel på frågor som därvid särskilt bör föra fram är hur yrkes- och familjeliv skall kunna förenas, hur fler män skall kunna engageras i jämställdhetsarbetet samt hur man, för att på bästa sätt ta till vara olika infallsvinklar i beslutsprocesser m.m., skall få en större andel kvinnor bland beslutsfattare inom näringsliv, politik etc. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att motion U512 yrkande 2 bör tillstyrkas i berörda delar. Carlinge Wisberg (v ) anför: På många sätt är det positivt med mellanstatligt samarbete inom sysselsättningspolitiken. Inom ramen för EU sätter emellertid fördragstexter begränsningar för det nationella självbestämmandet i hur politiken skall utformas, dessutom underordnas arbetet med att få ned arbetslösheten andra ekonomiska mål. På varje toppmöte har EU och dess medlemsstater framhållit att kampen mot arbetslösheten är ett högt prioriterat mål. I otaliga dokument och i Amsterdamfördragets sysselsättningskapitel har detta uttalats. Trots detta är arbetslösheten alltjämt mycket hög. I sysselsättningskapitlet framgår att alla insatser för att öka sysselsättningen måste vara förenliga med reglerna för EMU och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Med EMU ligger makten över penningpolitiken hos den politiskt oberoende cen-tralbanken. huvuduppgift är att uppnå prisstabilitet. Detta mål har alltid företräde framför en ökning av sysselsättningen. är skyldig att höja räntan för att motverka ökad inflation även om priset blir ökad arbetslöshet. Så länge detta består bör man nyansera bilden av sysselsättningskapitlet som något större framsteg. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken handlar mycket om avregleringar, låga löneökningar, skattesänkningar, press på att hålla de offentliga utgifterna nere och s.k. incitamentsskapande åtgärder för att öka rörligheten på arbetsmarknaden - i linje med den marknadsliberalism som den ekonomiska politiken och EMU grundar sig på. () anför: Utskottets yttrande med anledning av skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen brister på flera punkter. Det kanske allvarligaste är bristen på insikt i vad dagens utveckling leder till . som man påpekar att sysselsättningsfrågorna först och främst skall hanteras på nationell nivå så ser majoriteten positivt på utvecklingen som ger EU mer makt över just dessa frågor. Den centralisering av sysselsättningspolitiken som just nu genomförs är allvarlig eftersom den riskerar att resultera i en allt hårdare överstatlig kontroll. Denna utveckling har redan tagit fart i och med Amsterdamfördraget som stipulerar att medlemsstaternas sysselsättningspolitik skall stämma överens med de allmänna riktlinjerna som läggs fast på EU-nivån. På detta sätt har EU skaffat sig makt att formulera ramen för hur den nationella politiken skall formuleras, en allvarlig centralisering av makten. Detta är en utveckling som starkt strider mot de grönas syn på decentralisering av makten. På kommer vi sannolikt att få se ett sanktionssystem inom EU för de länder som inte följer de fastlagda riktlinjerna, något som minskar den nationella, regionala och lokala möjligheten att föra Vi vill från de gröna hellre se att EU genomförde subsidiaritetsprincipen och i stället lät EU:s mångfald av system bestå. Det toppmöte om sysselsättningspolitiken som man genomfört i visar också att den sysselsättningspolitik som stimuleras på EU- nivå har lite med framtiden att göra. I stället för att försöka koncentrera diskussionerna på hur vi skall samordna lösningar på de globala miljöproblemen med en genomtänkt sysselsättningspolitik, så diskuterar EU:s ledare fortfarande enbart i termer av ökad materiell tillväxt som den allmänna lösningen på EU:s arbetsmarknad. Vi i de gröna hade hellre sett att man diskuterat hur skattesystemen och energipolitiken skulle kunna anpassas för att stimulera tillväxten av gröna jobb. En sådan sakfråga är införandet av en miniminivå för vissa miljöskatter inom EU. Det är upprörande att denna aspekt inte finns med i utskottets yttrande eftersom denna process är absolut nödvändig för att vi skall kunna nå en ekologiskt hållbar utveckling och de miljömål som har ställt upp. Ytterligare en viktig fråga för sysselsättningen är en förkortad arbetstid. Denna reform genomförs nu i flera andra medlemsstater, bl.a. . Om detta nämns det ingenting i utskottets yttrande, och inte heller var detta ett diskussionsämne under toppmötet i . Vi hade gärna sett att man från EU:s sida hade initierat en diskussion och genomfört en studie av effekterna på sysselsättningen och människors psykiska hälsotillstånd av en arbetstidsförkortning. Tillväxt och sysselsättning 1 Arbetsrätt och jämställdhetsfrågor m.m. 6 Tillväxt och sysselsättning 9 Tillväxt och sysselsättning 11 Tillväxt och sysselsättning 11