yttr · GN05SkU6y · 2000-01-01 00:00:00 — Skattefrågor i vårpropositionen 1999/2000 SkU6y Till finansutskottet Utskottet ställer sig bakom de riktlinjer för skattepolitiken som regeringen redovisar i vårpropositionen och tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram på skatteområdet. Förlagen är i korthet följande. Reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresor och resor i näringsverksamhet förenklas och görs mer rättvisa. Anställda utan trakta-mente eller med lågt traktamente får samma möjlighet som anställda med fullt traktamente att använda schablonavdragen för merkostnad för måltider och småutgifter och att göra avdrag för faktisk merkostnad. Motsvarande regler införs för näringsidkare som i sin näringsverksamhet haft merutgift för måltider och småutgifter under en resa med övernattning utanför den vanliga verksamhetsorten. Näringsidkare föreslås också få tillämpa det införda schablonavdraget för logikostnad. De nya reglerna tillämpas första gången vid taxering. Generösare och enklare regler om avdrag för utgifter vid ombyggnad av lokaler i samband med byte av hyresgäst införs genom att reparationsbegrep-pet utvidgas. De nya reglerna gäller redan fr.o.m. . Villkoren för den externa kapitalförsörjningen till onoterade bolag förbätt-ras genom att förluster på marknadsnoterade delägarrätter får kvittas mot vinster på onoterade aktier. Förändringen innebär att reglerna blir enklare eftersom de marknadsnoterade delägarrätterna och de onoterade aktierna härefter utgör en sammanhållen grupp med fri kvittning. En ytterligare för-bättring består i att s.k. blandfonder föreslås ingå i denna grupp. Även dessa förändringar genomförs med retroaktiv effekt och gäller fr.o.m. . Fastighetstaxeringen av småhus flyttas för att de förslag om förbättringar i förfarandet som lagts fram av skall kunna beaktas. Utskottet föreslår att ett skrivfel i inkomstskattelagens regler om uppskov med beskattningen vid andelsöverlåtelser inom koncerner rättas. Utskottet tillstyrker att den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsramar godkänns såvitt avser utgiftsområde 3 De förslagna utgiftsramarna innebär att skatteförvaltningen tillförs ett varaktigt tillskott på för att upprätthålla kontrollintensiteten på önskvärd nivå och att utöver det resurstillskott på som förslås i tilläggsbudgeten för tillförs ytterligare med anledning av de mer-kostnader som kan förväntas när öppnas. När det gäller tilläggsbudgeten till statsbudgeten för till-styrker utskottet att tillförs på årsbasis för att möta merkostnaderna vid öppnande. Utskottet har ingen invändning mot att detta sker genom att bemyndigas disponera vissa avgifter. Moderata samlingspartiet, , liberalerna har avvikande meningar när det gäller skattepolitikens inrikt-ning och den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden såvitt avser utgiftsområde 3. har vidare avvikande meningar när det gäller reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader och när det gäller förslaget i tilläggsbudgeten om finansieringen av ett resurstillskott på till . har berett berörda utskott tillfälle till yttrande över den eko-nomiska politiken (yrkandena 1-6), skattefrågorna (yrkandena 40-42) och tilläggsbudgeten till statsbudgeten för (yrkandena 7-39) jämte de motioner som väckts, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgifts-taken, tilläggsbudgeten och de föreslagna skatteförändringarna. Regeringen föreslår i vårpropositionen yrkande 1 delvis (kapitel 1) att riks-dagen godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som läggs fram. Regeringen anför att skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden och att styra konsumtionen bort från varor som har negativa effekter på miljö och hälsa samt att skatternas nivå ytterst bestäms av de välfärdspolitiska ambitio-nerna. I propositionen anförs att regeringen konsekvent har prioriterat vård, skola och omsorg, först genom inriktningen av programmet för sanering av ekonomi och sedan genom att resurser tillförts kommuner och landsting i takt med att ekonomin förbättrats. Denna inriktning har inte änd-rats och vård, skola och omsorg kommer enligt vad som framgår att tillföras Vård, skola och omsorg tillförs mer från staten än 1996 och har rege-ringen aviserat att ytterligare skall tillföras kommuner och landsting. En del i resurstillskottet till kommunerna utgörs av omföringen av den statliga inkomstskatten om . Denna har förlängts så att ca överförs även 2001. Satsningarna på vård- och omsorgs-sektorn kommer att utökas och uppgår vid en jämförelse med läget 1996 till ca . Regeringen anför att de ökade resurserna till vården, skolan och omsorgen innebär att den kommunala sysselsättningen värnas och att det ges goda förutsättningar för en god kvalitet i dessa verk-samheter. Det är enligt vad regeringen anför också viktigt att tillförsäkra med-bor-garna trygghet, rättvisa och rättssäkerhet, och regeringen framhåller att rätts-väsendet nu befinner sig mitt i en period av intensivt reformarbete för att bli effektivare och bättre. För polisens del handlar det bl.a. om att öka antalet poliser, att säkerställa närpolisreformen, att öka antalet uppklarade brott, förstärka gränskontrollen och utveckla teknikstödet. Regeringen anför att ett nytt skede i skattepolitiken har inletts . De förbättrade utsikterna för svensk ekonomi har gjort det möjligt att genomföra skattesänkningar som både stimulerar tillväxten och ökar rättvisan. Som ett första steg i en inkomstskattereform har en skattereduktion införts som kompenserar för en fjärdedel av egenavgiften. Förutom att öka köp-kraften för främst låg- och medelinkomsttagare bidrar denna åtgärd till att minska marginaleffekterna och stimulera till ett ökat arbetsutbud. Dessutom har brytpunkten för statlig skatt höjts som den temporära skatte-reduktionen till låginkomsttagare förlängts. Sammantaget innebär dessa förändringar att inkomstskatterna blir lägre än 1999. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen göra en bedömning av det samhällsekonomiska utrymmet för att bl.a. gå vidare med kompensationen för egenavgifterna. Ett viktigt mål för regeringens skattepolitik är enligt vad som anförs att medverka till ett gott företagsklimat. Företagsskatterna har därför sänkts, och många av åtgärderna har varit särskilt riktade till små och medelstora företag. Villkoren för avsättningar till periodiseringsfond har förbättrats. De allra flesta av de s.k. stoppreglerna för fåmansföretag har avskaffats, och de s.k. 3:12-reglerna som reglerar beskattningen av utdelningen och reavinst på aktier i fåmansföretag ses över. Ny lagstiftning som under vissa förutsätt-ningar tillåter återköp av egna aktier har trätt i kraft. Jordbrukets energi-skatter sänks. Förslag om ytterligare förenklingar inom kapital- och företags-beskattningsområdet som särskilt bör gynna små och medelstora företag läggs fram. Det gäller förändringar av reglerna om avdrag för ökade lev-nadsomkostnader för egenföretagare, reglerna för kvittning av vinster och förluster på aktier samt avdragsreglerna vid ombyggnad av lokaler. Rege-ringen avser att fortsätta att förenkla regler, medverka till sund konkurrens och på andra sätt förbättra villkoren för företagande och sysselsättning. Regeringen anför vidare att fastighetsskatten är en viktig del av kapital-beskattningen. Uttaget av fastighetsskatt har dock begränsats genom en rad Taxeringsvärdena har i princip varit oförändrade . Dessutom sänktes skattesatsen 1998 från . För bostadshyreshusen har skattesatsen sänkts ytterligare till . Såväl frysningen av taxeringsvärdena som den tillfälligt sänkta skatten för hyreshus upphör 2001. Detta innebär att om inga beslut fattas av riksda-gen kommer fastighetsskatteuttaget att öka för boende i såväl småhus som hyreshus. Detta skulle innebära kraftiga skattehöjningar, framför allt för många enskilda villaägare i attraktiva områden i storstäderna där fastighets-priserna stigit kraftigt . Regeringen anför att enligt nuvarande bedömningar skulle detta innebära ett ökat uttag av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt med i storleksordningen . I vissa fall motsvaras inte skattehöjningen av en lika stor ökning av köpkraften för det enskilda hushållet. Regeringen avser därför att återkomma i budgetpro-positionen med förslag som begränsar ökningen av skatteuttaget. Miljörelateringen av skattesystemet tog enligt vad regeringen anför ytterli-gare ett steg framåt genom de förslag som lades fram i budgetpropositionen . Skatten på dieselolja höjdes med per liter, produktions-skatten på kärnkraft med per kWh och konsumtionsskatten på el med per kWh. utlovades bl.a. en satsning på kompetensutveckling i arbetslivet. En ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväxling är enligt vad som anförs nödvändig för att möjliggöra ett förverkligande av de mål riksdag och regering fastställt på miljöområdet. Skatteväxlingskommit-tén angav i sitt betänkande (SOU 1997:11) att ekonomiska styrmedel har visat sig effektiva för att hejda och minska miljöhot och förutsatte att utrymmet för skatteväxling i ett femtonårsperspektiv var minst lika stort som det som utnyttjats . Omräknat i dagens penning-värde och med hänsyn till dagens BNP-nivå torde detta utrymme vara ca . Regeringen avser att i höstens budgetproposition presentera en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväx-ling. Denna strategi skall grundas på de slutsatser om storleksordning som angivits ovan. En särskild arbetsgrupp med företrädare för regeringen, och har tillsatts för att bereda frågan. Arbets-gruppen skall beakta såväl miljö- och sysselsättningsaspekter som fördel-nings- och regionalpolitiska aspekter på skatteväxlingen. Det pågår också ett arbete inom för att ta fram ett för-slag till ett nytt energiskattesystem baserat på modell. Regeringen anför att det svenska skattesystemet ställs inför betydande utmaningar som ett resultat av den fortgående internationaliseringen där marknaderna för varor och tjänster, liksom arbets- och kapitalmarknaderna, alltmer integreras med omvärlden. Regeringen kommer därför att tillsätta en särskild utredning med uppgift att förbättra kunskapsunderlaget om interna-tionaliseringens betydelse för olika skattebaser och den framtida skattestrukturen. Den ökade rörligheten över gränserna innebär att förutsättningarna för skattesystemet förändras . lerna för alkohol och tobak som inleds innebär att punktskatterna kommer att behöva ses över. Även kapitalbeskattningen sätts under allt hårdare press i takt med att det blir lättare att utnyttja utländska bankers och försäkringsbolags tjänster från . bedriver tillsammans med många andra medlemsstater ett arbete inom bland annat EU och för att åstadkomma ett gemensamt handlingsprogram för beskattning på de områden som är särskilt känsliga för internationell rörlighet. Motståndet hos vissa andra länder gör dock att detta arbete kan komma att gå alltför lång-samt. Regeringen anser därför att det är angeläget att upprätthålla en bered-skap att vidta åtgärder inom de områden som är särskilt känsliga för rörlighet över gränserna. I Moderata samlingspartiets partimotion Fi12 av m.fl. (m) föreslås att en genomgripande inkomstskattereform genomförs för att stärka medborgarna och göra konkurrenskraftigt. Den skall syfta till att radikalt sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare genom sänkta kom-munalskatter och höjda grundavdrag. Den statliga inkomstskatten avvecklas, och avvecklingen inleds genom att det sista steget i skatteskalan slopas. Ett utrymme på 15, 30 respektive avsätts för en sådan reform . Härtill kommer en statligt finansierad kom-munalskattesänkning med . I takt med att den statliga inkomstskatten avvecklas kommer enligt vad motionärerna anför problemen med beskatt-ningen av personaloptioner, de s.k. 3:12-reglerna och utländska experter att minska. Ojämna inkomster påverkas inte heller på samma sätt (yrkande 15). Dessutom föreslår motionärerna att löntagare kom-penseras för egenavgifterna genom ett förvärvsavdrag på som höjs till . Ytterligare förändringar föreslås. Reseavdraget höjs till , det ej avdragsgilla beloppet i inkomstslaget tjänst sänks till och bensin- och dieselskatten sänks med per liter (med moms). Kompetenskonton införs och avdraget för pensionsförsäkringspre-mier höjs till ett basbelopp. Det särskilda grundavdraget för förtidspensionä-rer återställs. Den familjepolitiska reform som föreslås innebär bl.a. att ett grundavdrag på per barn införs och att styrkta kostnader för barn-omsorg blir avdragsgilla upp till en viss nivå. Motionärerna anför att fastig-hetsskatten bör avvecklas successivt. De föreslår att fastighetsskatten sänks till , och och att den skall utgå på halva markvärdet. Underlaget för fastighetsskatten låses också (yrkande 14). Motionärerna föreslår vidare att skatterna på företagande, ägande och investeringar minskas. Dubbelbeskattningen av bolagsinkomster slopas års vinster och förmögenhetsskatten avvecklas successivt. De särskilda spärr- och stoppreglerna för de allra minsta företagen elimineras. Skatterna på jordbrukets produktions-medel sänks. Skatten på kärnkraft sänks. Beskattningen av royalty görs lägre och löneskatten på vinstandelar slopas. Reklamskatten slopas och detta finansieras genom höjd moms på tidningar. särskilda regler om nedsatt koldioxidskatt förlängs. Trepartiförslaget om skattereduktion på hushållsnära tjänster genomförs (yrkande 13). Även i kommittémotion Fi39 av m.fl. (m) hemställs om en fortsatt frysning av taxeringsvärdena, sänkt fastighetsskatt för bostä-der till , och och reducering av underlaget till byggnadsvärdet och halva markvärdet (yrkande 3). Vidare anförs att kombinationen av ändrade införselregler och bibehållna alkohol-skatter kommer att leda till en kraftigt ökad privatimport och dessutom en illegal alkoholhantering som stärker den organiserade brottsligheten. Alko-holskatterna bör därför sänkas omgående. Regeringen bör återkomma med ett skyndsamt förslag (yrkande 5). I partimotion Fi13 av m.fl. (kd) föreslår motionärerna åtgärder som syftar till att låta inkomsttagarna få behålla en större del av sin lön. Nuvarande skattereduktioner slopas och inkomstskatten sänks genom att grundavdraget höjs med till för alla. Kommunernas inkomster påverkas inte eftersom grundavdraget utformas som en statlig skattereduktion. Vidare införs en ny statlig skattereduktion för lönearbete , och i syfte att reducera marginalskatten för alla. Det sista steget i inkomstskatteskalan slopas och några särregler för utländska experter införs inte. Gränsen för reseavdraget sänks till . Avdragsrätten för pensionssparande höjs till ett basbelopp. Trepartiförslaget om en skattereduktion på för hus-hållsnära tjänster införs. En avdragsrätt för insättning på individuella utbild-ningskonton införs . Royalty skattebefrias och beskat-tas därefter som inkomst av kapital. Ett yrkesfiskeavdrag införs. Fastig-hetstaxeringsvärdena fryses varaktigt och fastighetsskatten för hyreshus bestäms till . På egnahem sänks fastighetsskatten till och till . Den beräknas på en tredjedel av markvärdet (yrkande 6). En avdragsrätt på maximalt införs för styrkta barnomsorgskostnader (yrkande 9). För att skapa långsiktigt goda förutsättningar genom ett bättre företagar-klimat föreslår motionärerna ytterligare åtgärder. Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor och för egenföretagare utökas den nedsättningsberättigade lönesumman med . Ett riskkapitalavdrag med ett tak på införs. Dubbelbeskatt-ningen av bolagsinkomster slopas genom att beskattningen av aktieutdelning först halveras i ett första steg för att sedan slopas. Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg. avskaffas sambeskattningen av förmögenhet, sänks förmögen-hetsskattesatsen med en procentenhet till och avvecklas den helt. Utfasningen av förmögenhetsskatten finansi-eras genom att bolagsskatten höjs till . Momsen på böcker sänks till . Löneskatten på vinstandelar slopas och beskattningen av personaloptioner lindras. Jordbru-kets skatteryggsäck lyfts av och konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn förbättras genom sänkt fordonsskatt och sänkt dieselskatt (yrkande 10). I partimotion Fi14 av m.fl. (c) anförs att det är en långsiktig målsättning att sänka skattetrycket till samma nivåer som övriga och att sänkningen bör ske i takt med vad ekonomin medger. Motionärerna anför att den goda konjunkturen gör att det finns ett utrymme för skattesänkningar i motionärernas budgetalternativ med 25, 50 respektive . De föreslår att skattesänk-ningarna ges en inriktning som prioriterar sänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare samt sänkt skatt på företagande och boende. Fastighets-skattesatsen bör sänkas och motionärerna klargör att någon inkomstökning för staten inte bör räknas hem när frysningen av taxerings-värdena upphör . De föreslår sänkta arbetsgivaravgifter, med störst sänkning för småföretagen, i enlighet med den metod som användes under förra mandatperioden, och kompenserar också offentlig sektor för ett förlängt ansvar för de anställdas sjukperiod genom att sänka arbetsgivaravgiften . Inkomstskatten bör sänkas och motionärerna förespråkar en lösning genom höjt grundavdrag för människor med små eller medelstora inkomster. Avdragsrätten för arbetsresor med bil höjs. bönder kom-penseras för konkurrenshämmande punktskatter. Ett RUT-avdrag införs med en skattereduktion på av arbetskostnaden på hushållsnära tjänster som utförs i hemmet med ett belopp per hushåll och år. Dubbelbeskattningen av bolagsinkomster avskaffas. Förmögenhetsskatten fasas ut med slopad sambeskattning som första steg. Slutligen bör energibe-skattningen reformeras (yrkande 18). Kompetenskonton införs (yrkande 9 delvis). I liberalernas partimotion Fi15 av m.fl. (fp) föreslår motionärerna en skattereform med inriktning på sänkt skatt på arbete och risksparande. Principen om hälften kvar, och att de allra flesta bara skall betala kommunalskatt, återupprättas. Genom avskaffad värnskatt, höjd bryt-punkt för statlig skatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln, uppnås att de flesta bara betalar i skatt och att de med höga inkomster bara betalar . Marginaleffekterna minskas också genom att det inkomstprövade bostadsbidraget växlas mot ett generellt barnstöd. Fortsatta ökningar av barnstödet bör ske i form av en skattereduktion. Vidare införs en skattere-duktion som är lika för alla. Motionärerna anser att nivån på fastig-hetsbe-skattningen är för hög och föreslår att den sänks och omvandlas till en schablonintäkt för egnahem. Förmögenhetsskatten avvecklas (yrkande 7). En inkomstskattereform genomförs. Det sista steget i inkomstskatteskalan slopas, och brytpunkten för statlig skatt höjs i två steg så att den statliga skatten inträder då de obligatoriska försäkringsavgifterna upphör. Nedtrapp-ningen av grundavdraget i inkomstskiktet , den s.k. LO-puckeln, avskaffas. För att garantera att alla får del av en skattesänkning införs en skattereduktion som är lika för alla och som kan beräknas uppgå till för varje skattebetalare. Den bör med det ytterligare barnstöd som vill genomföra via skattesystemet omfatta bortåt (yrkande 8). För att få fler företag på svensk botten krävs enligt motionärerna rejäla skatteändringar - lägre skatter och en förändrad mix av existerande skatter. De skatter som är skadligast mot jobb och företagande bör angripas först. Arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn sänks. sparande avskaffas successivt. Beskattningen av personaloptioner ses över eftersom de sociala avgifterna är en tung belastning för växande företag. De sociala avgifterna på vinstandelar avskaffas. Skattereglerna för fåmansbolag, särskilt de s.k. 3:12-reglerna, ändras. Den som vill starta eget företag eller vidareutbilda sig får möjlighet att ta ut ett pensionsår i förväg. Enklare avdragsregler införs för företagare med hemmet som arbetsplats. Treparti-förslaget om skattelättnader i hushållssektorn genomförs. förslag om enklare deklarationer, utfärdandet av F-skattsedel, betalning av prelimi-närskatt, rensning i uppgiftslämnandet, förbättring av skattekontot, införande av servicecheckar m.m. genomförs. Bokmomsen sänks (yrkande 9). Enligt utskottets mening finns det inte möjlighet att nu genomföra långt-gående skattesänkningar som medför att utrymmet för den gemensamma sektorn minskas. Det krävs i stället en fortsatt hård prioritering inom skatte-politiken för att bibehålla de förbättrade offentliga finanserna. Som regeringen anför är det härvid viktigt att prioritera åtgärder som bidrar till att förbättra de skattemässiga villkoren för arbete, utbildning och investeringar i och som uppfyller kraven på att vara fördelnings-politiskt rättvisa. Det är också nödvändigt att vidta åtgärder för att möta de krav som ställs till följd av internationaliseringen och dess effekter på skatte-baserna. Även obalanser i skatteuttaget på vissa områden som t.ex. fastig-hetsbeskattningen behöver åtgärdas. Kravet på prioriteringar för vissa områ-den gör att det är nödvändigt att iaktta en stark återhållsamhet när det gäller åtgärder som inte stöder de prioriterade områdena. Skatteuttaget på trögrör-liga skattebaser bör upprätthållas i största möjliga utsträckning, och generella åtgärder måste prioriteras framför särregler som urholkar skattebaser, skapar snedvridningar och kontrollproblem och som försvårar fortsatt förenkling. Efter förslag i förra årets budgetproposition har fattat beslut om en fjärdedel av den reform som innebär kompensation för egenavgifter och en minskning av andelen skattskyldiga med statlig inkomstskatt till 15 pro-cent. Ett fullföljande av reformen - till en tillkommande budgetkostnad om ca - är enligt utskottets mening angelägen av både för-delningspolitiska skäl och för att stödja arbetslinjen. När beslutade om det första steget i denna reform gjordes det fortsatta genomförandet av reformen beroende av de löpande bedömningarna av de offentliga finanserna och av det konjunkturpolitiska läget. Det uttalades också att en avvägning skall göras i förhållande till de behov som finns att säkerställa en tillfreds-ställande kvalitet i de offentliga åtagandena, särskilt för vården, skolan och omsorgen. Som regeringen anför bör dessa villkor fortfara att gälla. Regeringen beräknar att en slopad begränsning av fastighetsskatteuttaget skulle ge en inkomstförstärkning på . Ett fullt genomslag för den mest betydelsefulla komponenten - uppjusteringen av taxeringsvärdena - skulle ge högst varierande regionala effekter. Inom ramen för de olika regionala genomsnitten kan det också finnas betydande variatio-ner för olika delområden och för olika slag av hushåll. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att de effekter som kan förväntas vad gäller för- ändringar i skatteuttaget inte kan godtas och ser därför positivt på att regeringen i budgetpropositionen avser att lämna förslag som begränsar ökningen av skatteuttaget. har avlämnat sitt slutbetänkande och utskottet utgår ifrån att regeringen i de fortsatta övervägandena beaktar arbete - liksom det betänkande som tidigare överläm-nats av . Den fortgående internationaliseringen ställer nya krav på det svenska skattesystemet. Marknaderna för varor och tjänster, liksom arbetsmarknaden och kapitalmarknaden, integreras alltmer internationellt och detta kan påverka rörligheten hos olika skattebaser och därmed möjligheterna att var-aktigt finansiera de gemensamma åtagandena. Som regeringen anför aktuali-serar detta centrala frågor om den svenska skattestrukturens framtida utform-ning och vilken avvägning som skall göras mellan å ena sidan internationali-seringens krav, å andra sidan interna krav på systematik i skattesystemet och på en fördelningspolitiskt rättvis fördelning av det samlade skatteuttaget. Den internationella integrationen ökar också konkurrensen om investeringar, företag och arbetskraft.