ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · GN05AU3y · 2000-01-01 00:00:00 — -17 745 Innehållsförteckning 2 Allmän inriktning av politiken 2 3 Utgiftstak för staten och preliminär fördelning på utgiftsområden 12 3.2 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 13 3.3 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 15 3.4 Utskottets ställningstagande i fråga om preliminära ramar för utgiftsområdena 13 och 14 17 4 Övrig motion 18 5 Avslutande synpunkter 19 1 Allmän inriktning av politiken 20 2 Preliminära ramar för utgiftsområdena 13 och 14 24 3 Preliminära ramar för utgiftsområdena 13 och 14 25 4 Preliminära ramar för utgiftsområdena 13 och 14 26 5 Preliminära ramar för utgiftsområdena 13 och 14 28
yttr · GN05BoU3y · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens behandling av skrivelser 1999/2000 BoU3y Till har anmodat övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 1998/99:75 Redogörelse för behandlingen av skri-velser till regeringen i de delar som har samband med respektive utskotts beredningsområde. Regeringens redogörelse upptar skrivelserna nr 135 /98 t.o.m. nr 115 /99. Även äldre riksdagsskrivelser som inte har redovisats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Redovisningen avser huvudsakligen sådana åtgärder som har vidtagits . Även vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens slut har tagits med om skrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. Utskottet har gjort en genomgång av de åtgärder som regeringen har vidtagit innan skrivelserna har ansetts slutbehandlade. Utskottet har även granskat de åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som inte har redovisats som slutbehandlade. Granskningen föranleder ett påpekande. Påpekandet gäller riksdagsskrivelse 1995/96:229 (1995/96:BoU11 mom. 14). I årets redogörelse från regeringen har detta moment uteslutits. Momentet innehåller bl.a. ett tillkännagivande angående direktutbetalning av bostadsbidrag. gav i anslutning härtill även till känna att en redaktionell översyn av bostadsbidragslagen borde göras. Frågan om direktutbetalning har av regeringen redovisats som slutbehandlad i förra årets redogörelse (skr. 1997/98:75). I årets redogörelse behandlas inte den kvarstående frågan angående en redaktionell översyn av bostadsbidragslagen. Under hand har utskottet erfarit att regeringen har för avsikt att behandla frågan om den redaktionella utformningen i samband med beredningen av en av gjord utvärdering av vissa regelförändringar i bostadsbidragslagen. Utvärderingen har redovisats till regeringen . Enligt utskottets mening kan ärendet inte anses vara slutbehandlat. Utskottet anser därför att nu nämnda ärende åter bör föras upp på förteckningen över ärenden som ännu inte har slutbehandlats. Regeringen bör alltså redovisa sina åtgärder i nämnda ärende i den årliga skrivelsen till med redogörelse för regeringens åtgärder med anledning av skrivelser. Utskottet har slutligen noterat att regeringen beträffande de skrivelser om vilka det inte finns något nytt att rapportera endast hänvisar till tidigare års redogörelser (rskr.1992/93:350 och 1996/97:143). En ordning där det även för sådana skrivelser uttryckligen redovisas vilka åtgärder som har vidtagits skulle göra att på ett enkelt sätt kunde få en aktuell bild av samtliga skrivelsers behandling. Även om en sådan redovisning skulle öka omfattningen av regeringens redovisning till ligger det enligt utskottets mening ett stort värde i att få all information samlad. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().
yttr · GN05BoU7y · 2000-01-01 00:00:00 — () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken för miljö, lantbruk och samhällsplanering börjar med "Såväl propositionen" och slutar med "motionsyrkanden avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 1999/2000:Ub26 (fp) om att forskningens kvalitet inte i första hand beror på organisatoriska förändringar för de finansierande myndigheterna. En fri och obunden forskning förutsätter först och främst en utbildning och ett utbildningsväsen som på olika sätt stimulerar framväxten av en forskning med både bredd och djup. Avgörande för forskningens framtid är därför i första hand vilka ekonomiska medel som kan ställas till förfogande och hur forskningens frihet kan garanteras. Först när dessa två frågor har besvarats kan frågan om myndighetsorganisationen för forskningsfinansieringen lösas. Det nu anförda leder utskottet till uppfattningen att regeringens förslag bör avvisas. I stället bör en ny beredning inledas där utgångspunkten är att den forskningsfinansierande strukturen skall ses i ett större forskningspolitiskt sammanhang. En grund bör sålunda läggas där självständiga och stimulerande forskningsmiljöer skapas. Först därefter bör frågan om hur den forskningsfinansierande myndighetsorganisationen skall se ut tas upp till prövning. Denna struktur kan alltså inte ses isolerad från forskningen som sådan. Det innebär bl.a. att också myndighetsorganisationen skall garantera att forskningens frihet inte sätts i fara och att den inte leder till en politisk styrning av vilka forskningsinsatser som bör åtnjuta samhällets stöd. Vad utskottet nu med anslutning till motion 1999/2000:Ub26 (fp) yrkande 1 anfört om principerna för myndighetsorganisationen för finansieringen av forskningen bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att regeringsförslaget avstyrks i sin helhet. Skrivelser och uppvaktningar 1 En ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering 1 Ett forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplanering 3 Den forskningsfinansierande myndighetsorganisationen (m) 7 Den forskningsfinansierande myndighetsorganisationen (kd) 8 Den forskningsfinansierande myndighetsorganisationen (c) 9 Den forskningsfinansierande myndighetsorganisationen (fp) 9
yttr · GN05FiU3y · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen bör i olika internationella forum verka för formandet av en sådan ägarstrategi. Frågan om den ekonomiska maktens fördelning gäller inte bara kapital och arbete, utan också i högsta grad kvinnor och män. I de avancerade kapitalistiska industriländerna har det alltmer uppmärksammats att både ägarmakten och den verkställande ledningen i de multinationella företagen är totalt manligt dominerade. anser att utrikesutskottet bör tillstyrka motion U903 (v) yrkande 7. Revisionsrättens slutsatser (mp) () anser att finansutskottets bedömning under rubriken bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion U14 (mp) innebär Revisionsrättens iakttagelser om verksamhetsåret en allvarlig kritik mot sättet att handha unionens resurser. Denna kritik var en bidragande orsak till kommissionens avgång vilken var en positiv omskakning av EU-systemet. Tyvärr har inte tillfredsställande åtgärder från kommissionens sida synts till, och utskottet saknar en utförligare redogörelse för den arbete med denna fråga. Den allvarliga och omfattande korruption som finns inom EU-systemet bör lyftas fram tydligare i regeringens skrivelse. Kommande årsberättelser måste redogöra mer utförligt för revisionsrättens slutsatser. anser att utrikesutskottet bör tillstyrka motion U14 (mp) yrkande 10. Motion med anledning av skrivelse 60 2 Motioner från allmänna motionstiden 2 Finansiering av EU 3 Internationellt samarbete som ett alternativ till deltagande i 4 Finansiering av EU (m, kd, fp) 8 Internationellt samarbete som ett alternativ till deltagande i (m, kd, fp) 9 Internationellt samarbete som ett alternativ till deltagande i (v, mp) 9 Revisionsrättens slutsatser (mp) 11
yttr · GN05KU8y · 2000-01-01 00:00:00 — I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), (), (), (), () och (). Propositionens huvudsakliga innehåll 1 Närmare om propositionens innehåll 2 Regeringens bedömningar och förslag 2 IT för demokrati 2 Utredningar om demokrati, IT och lagstiftning om medier 3
yttr · GN05NU6y · 2000-01-01 00:00:00 — Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. () anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringspolitik bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi15 (fp), minskas med för , med för och med för . Villkoren för företagandet måste bli bättre. Det regeringen åstadkommit för att förbättra villkoren för företagande imponerar föga. anser att problemen för kan symbolisera vilket förväntningsvärde fortsatta socialdemokratiska förenklingar för företagandet kan ha. Detsamma gäller alla vilande eller upplösta samtalsgrupper med företrädare från näringslivet. Trots att det tycks råda stor enighet över partigränserna om att det behöver bli enklare att starta och driva företag, har alldeles för litet skett för att förbättra villkoren för företagarna. Inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar - som förenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaket för egenföretagare, rimligare F-skatteregler eller införande av en s.k. solnedgångsparagraf - har regeringen lyckats åstadkomma någonting konkret. Det är dags att gå från ord till handling. gör en beräkning av ränteeffekten av försäljning av statliga företag som utgår ifrån att det är möjligt att sälja för mer än regeringen avser att göra. Det mest närliggande alternativet är att sälja hela , vilket enligt de senaste marknadsbedömningarna skulle ge mer än det nyssnämnda beloppet. Om detta av något skäl inte skulle vara möjligt bör statens aktier i , Nordbanken , och säljas. Enligt näringsutskottets bedömning bör ränteeffekten uppgå till , sedan avdrag gjorts för bolagens inleveranser av vinstmedel till staten. Statens aktier i följande företag bör säljas: , , , , , , Nordbanken , , , , , , , AB , AB , , Svenska skogsplantor AB, AB , , , , , V & S , , och . Sammantaget motsvarar detta, enligt en uppskattning gjord av , ett värde på . Försäljningssumman bör användas för amorteringar på statsskulden. Den s.k. Östersjömiljarden var från begynnelsen till allra största delen ett socialdemokratiskt propagandajippo. Projektet har utsatts för en förödande kritik av dem som granskat det och bör avbrytas. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Förslag till ramar för utgiftsområdena 19 Regional utjämning och utveckling, 21 Energi och 24 Näringsliv för åren 2001(2003 UO År Regeringens m kd c fp 19 2001 4 067 - 300 + 290 + 225 - 833 2002 3 204 - 530 + 320 + 225 - 833 2003 3 304 - 910 + 120 + 225 - 833 21 2001 2 262 - 1 029 - 542 + 100 - 1 440 2002 2 085 - 814 - 549 + 100 - 1 261 2003 1 302 - 70 - 543 + 350 - 915 24 2001 3 197 - 261 - 356 - 300 - 349 2002 2 977 - 193 - 406 - 250 - 279 2003 2 895 - 143 - 36 ( 0 - 279
yttr · GN05NU7y · 2000-01-01 00:00:00 — Övriga förslag i propositionen under detta utgiftsområde tillstyrks av näringsutskottet. (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: Enligt näringsutskottets mening bör kärnkraften avvecklas i takt med att förnybara energislag fasas in och energieffektiviseringar uppnås. Stängningen av den första reaktorn i har inneburit en försämring för elförsörjningen, miljön, industriklimatet och ekonomin i landet. Mot den bakgrunden har bl.a. och företrädare i näringsutskottet avvisat förslag om godkännande det träffade avtalet om ersättning i samband med stängningen. Som en konsekvens av detta ställningstagande avstyrks regeringens förslag om anslag för med anledning av avtalet. Vidare vill näringsutskottet instämma i kritiken i motion 1999/2000:Fi42 (kd) mot en förlängning av bemyndigandeperioden för anslaget B 5 Energiteknikstöd. Liksom motionärerna ifrågasätter utskottet behovet av statligt stöd till bilindustrins utvecklingsprojekt. Med det sagda tillstyrker näringsutskottet berörd del av motion 1999/2000:Fi42 (kd) och avstyrker motsvarande förslag i vårpropositionen. Per , , och (alla m) anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: I likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi40 (m) avvisar näringsutskottet regeringens förslag om dels att ytterligare medel skall anvisas till , dels att medel från skall utnyttjas för finansiering av andra förslag under utgiftsområdet. Därmed tillstyrker utskottet berörd del av nämnda motion. Övriga förslag i propositionen under detta utgiftsområde har näringsutskottet inget att erinra emot. Härutöver noterar näringsutskottet regeringens information om att den statliga garantin till Aero inte kommer att ställas ut. (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande i det rubricerade avsnittet bort ha följande lydelse: I likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:Fi42 (kd) avvisar näringsutskottet regeringens förslag om att medel från anslaget för fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt skall utnyttjas för finansiering av andra förslag i propositionen. Som föreslås i nämnda motion bör dessa förslag finansieras genom en neddragning av anslaget för närings Därmed tillstyrker utskottet berörd del av nämnda motion. Övriga förslag i propositionen under detta utgiftsområde har näringsutskottet inget att erinra emot. Härutöver noterar näringsutskottet regeringens information om att den statliga garantin till Aero inte kommer att ställas ut. Per , , och (alla m) anför: Vi har genomgående avvisat en förtida avveckling av kärnkraften. När nu har godkänt avtalet om ersättning i samband med stängning av ser vi inga möjligheter att avvisa regeringens förslag om anslag för med anledning av detta avtal. Det innebär inte att vi har ändrat grundinställning. Vi kommer även fortsättningsvis att med samma övertygelse argumentera mot en förtida avveckling av kärnkraften.
yttr · GN05SkU1y · 2000-01-01 00:00:00 — Det finns inte någon poäng i att ensidigt urholka industrins internationella konkurrenskraft eller driva enskilda näringar ur landet med höga miljöskatter. miljöskatter kan således inte ligga väsentligt mycket högre än övriga EU-länders. Istället måste det långsiktiga arbetet inriktas på att inom framför allt EU höja miljöskatterna gemensamt på bl.a. koldioxid. För höga miljöskatter kan således paradoxalt nog leda till en försämrad miljö. Detta gäller särskilt näringar som är energiintensiva. Trots omfattande skatteväxlingar från arbete till miljö i samband med skattereformen kommer av skatteinkomsterna från arbete och från miljö och energi. Det är en mix som vi successivt måste förändra. Sammantaget anser vi att det finns goda möjligheter till en fortsatt grön skatteväxling. Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag i partimotionen Fi212 och kommittémotionen Sk327. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Fi212 yrkande 23, Sk312, Sk327 yrkandena 1, 2, 4-8, 10, 11 och 16-19, Sf305 yrkande 10, So323 yrkande 4 och A807 yrkande 4. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi212 yrkande 3. vill höja utgiftsramen för utgiftsområde 3 med sammanlagt för vart och ett av i förhållande till budgetpropositionen. Av medlen skall tilldelas skattemyndigheterna för åtgärder som ökar skatteintäkterna och skall tilldelas för insatser mot smuggling av narkotika och alkohol. Med det anförda tillstyrker vi motion Fi212 yrkandena 4 och 6 i här berörda delar. Fysiska personers inkomster 12 Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster 14 Resor till och från arbetet 14 Pensionärernas särskilda grundavdrag 15 Reavinstbeskattning av fastigheter 19 Juridiska personers inkomster 21 Beskattning av bolagsinkomster 21 Befrielse från kupongskatt vid näringsbetingat innehav 23 Social- och arbetsgivaravgifter 24 Särskild löneskatt på vinstandelar 24 Skatt på egendom 25 Underlaget för fastighetsskatt vid taxering 25 Fastighetsskatt m.m. 2000 27 Fastighetsskatten i attraktiva områden 28 Skatt på varor och tjänster 30 Mervärdesskatt på barnböcker 30 Industrins och jordbrukets energibeskattning 31 Cement- och kalkindustrins energibeskattning 34 Fordonsskatt för tunga bussar 35 Lättnad i beskattningen av miljövänliga bilar 36 Miljöskatt på inrikesflyg 36 Beräkning av statsbudgetens inkomster 37 Utgiftsområde 3 och uppbörd 38 Skattepolitiken m.m. - m 41 Skattepolitiken m.m. - kd 46 Skattepolitiken m.m. - c 51 Skattepolitiken m.m. - fp 56
yttr · GN05SkU8y · 2000-01-01 00:00:00 — I skolor, på arbetsplatser, i nöjeslokaler, överallt där folk träffas pågår illegal försäljning av alkoholvaror. Den moraliska upprördheten över sakernas tillstånd hos folk i allmänhet avtar allteftersom, och därmed har den allmänna skattemoralen lidit mycket allvarlig skada. Spåren efter den stora höjningen av skatten på tobak , som ledde till en mycket osund utveckling, förskräcker. Erfarenheten visar att när smugglare och langare har fått grepp om marknaden, när en likgiltighet för laglydnaden och skattemoralen brett ut sig och när inköp av olagligt åtkomna alkoholvaror av gemene man uppfattas som ett normalt och accepterat beteende ("Så gör ju alla!") är det mycket svårt att vrida utvecklingen rätt igen. Den svenska bryggerinäringens villkor blir ohållbara och nedläggningar och ökad arbetslöshet i regioner som inte har någon ersättningsindustri hotar. Bl.a. har åtskilliga socialdemokrater i - någon är t.o.m. ledamot i detta utskott - insett detta och gått ut offentligt i massmedia med krav på lägre beskattning av öl (se ). är öl- och övrig alkoholbeskattning väsentligt lägre i än i , och enligt vad vi erfarit planeras ytterligare skattesänkningar i för att bringa skatten i närmare nivå med den tyska skatten som är ännu mycket lägre. Genom öppnandet av och med den enorma trafik som förväntas passera över bron - och medföra både privatimporterade och insmugglade alkoholvaror - kommer problemen med ölimport och införsel av spritdrycker att accentueras än mer. Vi biträder därför yrkande 3 i motion UU12 att regeringen bör lägga förslag om sänkta alkoholskatter, i första hand till dansk nivå, så att de nya skatterna kan börja gälla . bör rikta ett tillkänna-givande härom till regeringen. (), (), de (), (), () och () anför följande: Det är angeläget att energi- och koldioxidbeskattningen ges en utformning som ger goda förutsättningar för svensk industri att konkurrera inter-nationellt. I annat fall är risken stor att den svenska energiintensiva industrin flyttar till länder med gynnsammare beskattningsklimat. En del av de svenska energiskatterna motiveras av miljöhänsyn. Dessa förfelas helt, menar vi, om beskattningen är så hög att verksamheten i läggs ned och flyttas till länder med en annan skatteprofil. Arbetstillfällen går förlorade och handelsbalansen försvagas. Uttalanden av miljöministern antyder att skulle välkomna ett kommande ramdirektiv inom energiskatteområdet som innebär höjda eller rent av kraftigt höjda energiskatter och andra miljörelaterade skatter och avgifter, trots att har höga energiskatter. Ett EU-direktiv får enligt vår mening inte innebära ytterligare höjning av de svenska energiskatterna. Hänsyn måste också tas till konkurrens från andra länder utanför EU. En alltför stor skillnad i skattenivåer riskerar att tvinga företagen att flytta produktionen till länder där miljörestriktionerna är mindre omfattande. Vi tillstyrker motion UU12 yrkande 4 och förordar ett tillkännagivande av med denna innebörd.
yttr · GN05UbU2y · 2000-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget 1999 1999/2000 UbU2y Till finansutskottet har berett utbildningsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:1 Budgetpropositionen (volym 1) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet yttrar sig i den del av regeringens förslag till tilläggsbudget som avser utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag i den delen. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns under C 3 uppfört ett ramanslag på . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att täcka kostnadsökningar som i huvudsak beror på att kostnader för datordrift och utveckling har ökat mer än beräknat. Höjningen finansieras till allra största delen genom minskningar om sammanlagt på anslag inom utgiftsområdet enligt vad som redovisas i propositionen (s. 120). Ramen ökas med genom indragning av reserverade medel med motsvarande belopp från ett äldre anslag inom utgiftsområdet från /96 (Utvecklingsarbete inom område m.m.). Effekten av finansieringsåtgärderna bedöms av regeringen inte påverka de berörda verksamheternas nuvarande omfattning. U t s k o t t e t konstaterar att det av budgetpropositionen vid de berörda anslagen (utg.omr. 16, volym 8 passim) framgår att regeringen avser att kompensera neddragningarna genom att myndigheterna i fråga får disponera anslagssparande med motsvarande belopp. Utskottet har inget emot att finansutskottet föreslår att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrad ram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning samt anvisar ändrade anslag i enlighet med regeringens förslag. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), () och ().
yttr · GN05UbU6y · 2000-01-01 00:00:00 — Med fler nationella prov och betyg tidigare under skolgången får eleverna och föräldrarna möjlighet att se vilka kunskaper eleven har uppnått. Mångfald inom skolsystemet gynnar kvaliteten och ökar valfriheten. Därför måste godkända fristående skolor garanteras ekonomiska resurser som motsvarar de kommunala skolornas. Det bör inrättas en skolinspektion, som är fristående från och därmed inte underställd den politiska apparaten. Alla vuxenstuderande bör få studiemedel i stället för bidrag. Det ger rättvisa mellan olika grupper av studerande och minskar de statliga utgifterna. Självständiga högskolor och fri och obunden forskning av hög kvalitet är av central betydelse för ett lands utveckling, såväl intellektuellt och kulturellt som ekonomiskt. Kunskap gör att den enskilde individen utvecklas. En offensiv satsning på högre utbildning och forskning måste därför ses som en prioriterad samhällsutgift. Budgetutrymmet som maxtaxeförslaget tillsammans med den extra månaden i föräldraförsäkringen ger bör i stället användas för att öka valfriheten och flexibiliteten genom att det ökade stödet går direkt till föräldrarna. vill införa ett barnkonto som kan användas fritt under förskoleåren. Uttag från barnkontot skall vara obeskattade. Fullt utbyggt skall barnkontot omfatta per barn. Barnkontot skall kombineras med väl utbyggd barnomsorg, allmän förskola, barnomsorgspeng samt enhetliga taxor. Jag anser därför att finansutskottet bör tillstyrka förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 och avstyrka regeringens förslag. Utgiftsramar för utgiftsområde 15 Studiestöd 1 Utgiftsramar för utgiftsområde 16 Utbildning och universitets-forskning 3 Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. (m) 8 Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. (kd) 9 Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. (c) 10 Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m. (fp) 11