yttr · GN05SkU8y · 2000-01-01 00:00:00 — om EU 1999 1999/2000 SkU8y Till utrikesutskottet har berett skatteutskottet och vissa andra utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1999/2000:60 om EU --Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen samt de motioner som berör skatteutskottets ansvarsområde. har i detta yttrande koncentrerat sig på frågor om skatter och tullar och får anföra följande. Översikt över verksamheten inom skatte- och tullområdet i EU I avsnittet om svenska övergångsregler från medlemskapsförhandlingarna berörs bl.a. införselreglerna gällande alkohol och tobak. Regeringen menar att får behålla sina restriktioner men att en översyn skall göras före (s. 77). När det gäller tobaksskatten anför regeringen att har fått en förlängning av sitt undantag från regeln att punktskatten på cigaretter skall uppgå till av detaljhandelspriset (s. 77). I fråga om mervärdesskatten framhålls att undantagen om förenklade förfaranden för småföretagare gäller fram till dess att rådet beslutar om gemenskapsbestämmelser. Andra undantagsregler - avdragsrätten vid om-sättning av vissa läkemedel och vid omsättning av tidskrifter för ideella före-ningar samt vid framställning av sådana tidskrifter - gäller utan någon angiven tidsgräns, uppger regeringen. har dessutom enligt redo-görelsen rätt att undanta omsättning av nybyggda fastigheter och mark för bebyggelse samt passagerartransporter från beskattning så länge någon av de nuvarande medlemsstaterna har sådan befrielse (s. 78). I avsnittet om fri rörlighet för varor berörs bl.a. EG:s tullagstiftning. Regeringen upplyser om att en översyn företas av unionens gemensamma tullag - tullkodexen - i syfte att uppdatera och förenkla reglerna och göra dem effektivare. Bland annat prövas möjligheten att befria företagen från att inge styrkande handlingar då tulldeklarationer inges elektroniskt (s. 79). Vidare anför regeringen att åtgärdsprogrammet 2000, som syftar till att tullkontroller och tullprocedurer skall fungera mera störningsfritt, enligt ett förslag skall öppnas för kandidatländerna i och förlängas t.o.m. . Det får därför den nya benämningen 2002, meddelar regeringen (s. 79-80). När det gäller transiterings-förfarandet skall enligt regeringens redogörelse transiteringssystemet (tran-sport av varor under tullkontroll från en plats till en annan utan tullpålägg eller andra handelspolitiska åtgärder) effektiviseras och moderniseras. har arbetet fortsatt med en översyn av regelverket, bl.a. gällande datoriseringen, informerar regeringen (s. 80-81). När det sedan gäller avsnittet om skatter berörs till att börja med i redogörelsen arbetet med det s.k. skattepaketet mot skadlig skattekonkurrens som har pågått . Skattepaketet består av olika delar, bl.a. en uppförandekod för företagsbeskattning och ett direktiv om minimibeskatt-ning av sparande, som innebär en gemensam lägsta skattenivå för räntor på sparande i ett annat medlemsland än det där man är bosatt. Regeringen anför att någon enighet inte har kunnat uppnås om sparandedirektivet och att det särskilt i fråga om beskattning av internationella obligationer kvarstår meningsskiljaktigheter. Arbetet kommer därför att bedrivas vidare , uppges det i redogörelsen (s. 94-95). På mervärdesskatteområdet lämnas upplysningen att rådet har antagit ett nytt direktiv om normalskattesatsen för mervärdesskatt som innebär en förlängning av den minsta normalskattesatsen om t.o.m. och att det inte skall gälla någon begränsning uppåt (s. 96). Vidare har ett nytt direktiv om telekommunikationstjänster antagits, vilket innebär att nuvarande temporära ordning blir permanent och att de teletjänster som konsumeras inom den europeiska gemenskapen även skall beskattas här. När telekommunikationstjänster tillhandahålls av en säljare från ett visst land till en näringsidkare som är etablerad inom den europeiska gemenskapen men i ett annat land än säljaren har medlemsstaterna rätt att tillämpa s.k. omvänd skattskyldighet (reverse charge), dvs. beskattning av köparen i stället för säljaren. Regeringen erinrar om att redan har anpassat sin mervärdesskattelagstiftning till de nya reglerna (s. 96-97). Vidare behandlas det nya direktivet om reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva tjänster. Beslut fattades om ett direktiv som tillåter medlemsstaterna att ta ut reducerad mervärdesskatt på vissa arbetsintensiva tjänster. De tjänster som avses är vissa småreparationer, renovering och reparation av privata bostäder, fönsterputsning och städning i privata hushåll, hemtjänster samt frisörtjänster. De länder som ville delta var tvungna att ansöka om detta . De nordiska länderna samt , och har valt att inte delta (s. 97). Regeringen fortsätter med att redogöra för ett nytt direktivförslag om skatterepresentanter. Kommissionen lade fram ett förslag inom ramen för det europeiska s.k. SLIM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal Market) om att företagare som säljer varor och tjänster i andra EU-medlemsstater, där företagaren inte har något fast driftställe, alltid skall vara den som är skyldig att vara registrerad och betala skatten. Härigenom kan man undvara förpliktelsen att anlita en s.k. skatterepresentant som blir betalningsskyldig för mervärdesskatten. Enligt regeringen stödjer till stor del förslagets innehåll (s. 97). Vidare har, enligt redogörelsen, Price Waterhouse Coppers på uppdrag av kommissionen utrett vilka krav som uppställs i olika medlemsstater vid såväl traditionell som elektronisk fakturering. Rapporten bereds inom kommissionen, upplyser regeringen (s. 98). Vidare tar regeringen upp kommissionens förslag till ramdirektiv för energibeskattning som innebär en samlad beskattning av samtliga energi-produkter. Förslaget har fortsatt att diskuteras i rådets arbetsgrupp för finansiella frågor, dock utan att enighet kunnat uppnås. stödjer kraftfullt arbetet med ett sådant direktiv, anför regeringen (s. 98). Ett annat förslag inom punktskatteområdet som berörs är ett tidigare förslag av kommissionen om en utvidgning av normgivande befogenheter. Detta förslag har dock inte varit föremål för behandling sedan det brittiska ordförandeskapet lade fram ett kompromissförslag (s. 98). Slutligen erinras om den ovan nämnda förlängningen av det svenska undantaget för minimiskattesats för cigaretter (s. 99). Vad gäller övriga skattefrågor informerar regeringen om att en arbetsgrupp på hög nivå har tillsatts för att göra en bedömning av dagens situation vad gäller skattebedrägerier, identifiera svagheter i det befintliga regelverket och lämna förslag till åtgärder. Gruppens arbete skall vara avslutat då en rapport skall avges till Coreper (s. 99). En annan skattefråga som redovisas är kommissionens tidigare förslag om ändringar i indrivnings-direktivet som har behandlats i rådets arbetsgrupp för finansiella frågor . Medlemsstaterna ställer sig bakom syftet med förslagen men meningarna är delade när det gäller förslagets olika delar, enligt regeringen (s. 99). Vidare är kommissionens arbete inriktat på att ett förslag skall läggas fram om införande av tydliga och direkt tillämpbara bestämmelser om ömsesidigt bistånd vid indrivning av socialavgifter (s. 99). Under avsnittet om världshandelsorganisationen nämner regeringen frågan om elektronisk handel m.m., dock utan att beröra skattefrågorna. Regeringen beklagar bristen på resultat vid i , bl.a. att man inte kom fram till ett beslut om ett fortsatt åtagande att ej införa några tullar (s. 228). Under avsnittet om tullsamarbete anför regeringen att ett antal gemen-samma aktioner mot den illegala nakotikatrafiken genomförts efter beslut av rådsarbetsgruppen för tullsamarbete. Vidare lämnas informationen att () nu har trätt i kraft och att en central databas är under uppbyggnad. Slutligen meddelar regeringen att , och (den s.k. trojkan) har kommit överens om huvuddragen i ett gemensamt arbetsprogram för tullsamarbete i tredje pelaren, i syfte bl.a. att utveckla samarbetet mellan tullförvaltningar och företag för att få bättre tillgång till information för bekämpning av narkotikasmuggling (s. 287-288). Utskottet vill i detta sammanhang informera om att utskottet tidigare i vår besökte bl.a. och i samband med en studieresa till i . Under besöket på arrangerades möten med bl.a. kommissionären för frågor angående inre marknad, skatter och tullar samt tjänstemän från generaldirektoratet för skatter och tullar. Bland annat diskuterades aktuella frågor på skatte- och tullområdet och främst det s.k. skattepaketet, mervärdesskattefrågor, frågan om ett energibeskattningsdirektiv, åtgärds-programmet 2000 (numera 2002) samt de svenska övergångs-reglerna avseende alkohol och tobak. Den sistnämnda frågan togs senare upp igen under ett nytt möte mellan skatteutskottet, socialutskottet och kommissionären då denne besökte . Utskottet återkommer nedan till de frågor som tagits upp särskilt i några av de motioner som väckts med anledning av regeringens skrivelse. I övrigt föranleder skrivelsen inga ytterligare kommentarer från utskottets sida. I motion UU12 (yrkandena 1 och 2) av m.fl. (m) begärs tillkännagivanden om skattesänkningar och förändringar av de sociala systemen i enlighet med budgetalternativ. Motionärerna åberopar kommissionens bedömning av det svenska uppdaterade konver-gensprogrammet (se s. 50) vari kommissionen framhåller att beslutsamt och aktivt bör fortsätta ansträngningarna för att lätta på det mycket höga skattetrycket och därmed stimulera till ökad sysselsättning. Utskottet vill inledningsvis framhålla att Ekofin med beaktande av bl.a. kommissionens rekommendation - alltså den som motionärerna refererar till - i ett yttrande uttalat sig synnerligen positivt om det svenska uppdaterade konvergensprogrammet. I yttrandet lovordar rådet programmets tonvikt på makroekonomisk stabilitet, den beräknade minskningen av skuldkvoten och den imponerande förbättringen av de offentliga finanserna. Rådets uppfattning är att fortsätter att uppfylla kraven enligt stabilitets- och tillväxtpakten. I fråga om skatterna noterar rådet med tillfredsställelse att den strategi som ingår i det uppdaterade programmet stämmer överens med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, i synnerhet när det gäller åtgärderna för att lätta på det mycket höga skattetrycket. Rådet välkomnar de svenska insatserna för att se över både bidrags- och skattesystemen och åtgärderna för att reformera välfärdsstaten. Rådet uppmuntrar den att fullfölja dessa initiativ med beslutsamhet. Utskottet vill vidare erinra om att i sitt senaste budgetbeslut godkänt regeringens och dess samarbetspartiers inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Härigenom har man också bl.a. inlett ett program som går ut på att genom skattesänkningar ge kompensation för den allmänna pensionsavgiften, något som främst gynnar låg- och Moderata samlingspartiets budgetalternativ har däremot förkastats av (bet. 1999/2000:FiU1, yttr. 1999/2000:SkU1y). Det torde bli anledning att återkomma till frågorna om den ekonomiska politikens inriktning i anslutning till beredningen av regeringens framlagda vårproposition (prop. 1999/2000:100). Utskottet anser att diskussionen om skattepolitikens framtida utformning närmast bör föras i detta sammanhang. Det kommer dessutom att finnas möjligheter att åter-komma till frågorna när regeringen lägger fram sin budgetproposition . Det finns således enligt utskottets uppfattning ingen anledning att nu gå närmare in på sådana ekonomiska och skattepolitiska krav som motionärerna från Moderata samlingspartiet ställer i sin motion. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion UU12 yrkandena 1 och 2. Mot bakgrund av upphörandet av det svenska undantaget såvitt gäller införselregler för alkohol och tobak och behovet av anpassning till den inre marknaden också inom dessa varuområden krävs i motion UU12 (yrkande 3) av m.fl. (m) att regeringen lägger fram förslag om sänkning av alkoholskatterna till dansk nivå från och med . I motion UU14 (yrkande 11) av och () efterlyses däremot en strategi för hur skall kunna behålla sina restriktiva regler för införsel av alkohol och tobak. Utskottet vill inledningsvis erinra om följande. Sedan vederbörande kommissionär, trots från svensk sida åberopade folkhälsoskäl, först förklarat sig ovillig att över huvud taget lägga fram något förslag om en förlängning av det svenska införselundantaget har , med enhälligt stöd av samtliga EU-länder, lyckats utverka att kommissionen ändå skall föreslå rådet att , i likhet med och , får fortsätta att t.o.m. ha regler som avviker från gällande direktiv. Det förslag som kommissionen nu - efter överenskommelse med den - lägger fram innebär en successiv ökning av de volymer som skall få föras in utan skatt och kommer senare att behandlas i rådet efter hörande av EU:s parlament. Därutöver har finansministern i ett interpellationssvar informerat om att regeringen avser att se över skattepolitiken, analysera hur de nya reglerna kommer att påverka den svenska beskattningen på alkohol och försäljningen på Systembolaget och satsa mer på förebyggande insatser som upplysning, utbildning och forskning kring alkoholens effekter på folkhälsan. Vidare skall en nationell lednings-grupp för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser ta fram både en lång-siktig strategi och ett konkret åtgärdsprogram ; avsikten är att handlingsplanen skall redovisas i den kommande alkoholpolitiska propositionen för ställningstagande . Inom EU håller kommissionen på att utarbeta ett förslag till en EU-strategi om alkohol som kan komma att presenteras och diskuteras på ministerkonferens, som hålls i och som förhoppningsvis också kan antas under det svenska ordförande-skapet . I en proposition som kommer att läggas fram kommer regeringen att föreslå de förändringar av införselreglerna som aktualiseras genom överenskommelsen med kommissionen. I samband med beredningen i av den propositionen kommer det att finnas möjlighet att återkomma till de frågor motionärerna tagit upp. Med det anförda avstyrker utskottet såväl motion UU12 yrkande 3 som UU14 yrkande 11. I motion UU12 (yrkande 4) av m.fl. (m) anförs att ett nytt direktiv om energiskatter inte får innebära att måste höja sina energiskatter så att produktionen flyttas till länder med mindre omfattande miljörestriktioner. I motionen begärs att gör ett uttalande härom. Motionärerna syftar på ett förslag till ramdirektiv som fortfarande diskuteras (se s. 98). Förslaget går ut på att utforma ett direktiv som omfattar samtliga energiprodukter - således även elektrisk kraft och värme som genereras vid elproduktion - och all form av indirekt beskattning som medlemsstaterna använder sig på energiområdet, utom moms. Regeringen framhåller i årsboken att kraftfullt stöder arbetet med ett sådant direktiv. Utskottet vill erinra om att utskottet tidigare under innevarande har betonat vikten av att energi- och koldioxidbeskattningen ges en utform-ning som ger goda förutsättningar för svensk industri att konkurrera internationellt (se bet. 1999/2000:SkU8 s. 9 och bet. 1999/2000:SkU16 s. 10 f.). vårproposition aviserar regeringen en "grön skatteväxling" och att en arbetsgrupp med företrädare för regeringen, och skall bereda frågan med beaktande av såväl miljö- och sysselsättningsaspekter som fördelnings- och regionalpolitiska aspekter. Därtill kommer att det inom pågår en översyn av energibeskattningen. Utskottet ställer sig bakom regeringens ansträngningar att verka för att EU-länderna enas kring ett energibeskattningsdirektiv av mera allomfattande karaktär, i princip i enlighet med det förslag som diskuteras. Energibeskatt-ningens framtida utformning i är som framgår av det ovan sagda redan uppmärksammad på flera sätt och kommande ställnings-taganden kommer givetvis också att påverka agerande inom EU. synpunkter som motionärerna för fram - att det skall finnas rimliga förutsättningar för svensk industri att även i fortsättningen bedriva sin verksamhet i - utgör en väsentlig sida av saken som bl.a. har bäring på sysselsättningen och som därför tillsammans med andra viktiga faktorer bör vägas in när ställning tas till hur bör agera i dessa sammanhang. Utskottet utgår från att regeringen redan har detta klart för sig och finner därför ingen anledning för att göra något uttalande av det slag som motionärerna har begärt. Utskottet avstyrker därför motionen även i denna del. I beslutet har deltagit: (), (), Per (), (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), de (), () och () anför följande: I en gemensam reservation av Moderata samlingspartiet, och till finansutskottets budgetbetänkande (bet. 1999/2000:FiU1) har vi bl.a. förklarat vilka skatteförändringar som är mest angelägna. Vår utgångspunkt är att svensk ekonomi måste kunna genomgå en långvarig tillväxt med stabila statsfinanser. Ett växande inflationstryck måste hållas tillbaka genom offentliga utgiftsbegränsningar och ett ökat sparande. Hög tillväxt måste kunna förenas med låg inflation och sund löneutveckling. Vi ställer också krav på en politik för avregleringar och en moderniserad arbetsmarknad. De övergripande målen för den ekonomiska politiken bör vara att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och full sysselsättning. Vi betonar också den stora vikten av ett sänkt totalt skattetryck. Vi efterlyser med skärpa ett avlägsnande av de skatter på arbete, sparande och kapitalbildning som försämrar förutsättningarna för jobb, företagande och investeringar. Kommissionens bedömning av det svenska konvergensprogrammet aktualiserar åter kravet på en omläggning av den ekonomiska politiken i den riktning som angetts i trepartireservationen. I kommissionens utlåtande slås det fast att förväntas fatta beslut om att delta i ERM2 och att "beslutsamt och aktivt" bör fortsätta ansträngningarna för att lätta på det mycket höga skattetrycket för att stimulera till ökad sysselsättning. Kommissionens rekommendation ligger helt i linje med den ovan berörda trepartireservationen. Regeringen, som visat sig ointresserad av att genom rejäla skattesänkningar på strategiska områden skapa bättre förutsättningar för en uthållig tillväxt och ökade möjligheter för enskilda att disponera över sina egna medel, bör enligt vår mening anpassa sin ekonomiska politik därefter. I årsrapporten om medlemsstaternas handlingsplaner 1999, som rådet och kommissionen upprättat gemensamt, sägs vidare att åtgärder för att främja företagandet i inte minst små och medelstora företag och ett allmänt gott företagsklimat är centrala områden samt att skattepolitiken är en viktig del i detta. I rapporten anges vidare att medlemsländernas arbete med att se över skatte- och bidragssystemen framskrider alltför långsamt. Även i detta perspektiv måste påskynda såväl skattesänkningar som förändringar av de sociala systemen. Vi vill här peka på att det i det budgetförslag som lagts fram i den förut berörda treparti-reservationen finns ett program för skattesänkningar som bättre än regeringens politik uppfyller vad kommissionen vill att och andra medlemsländer skall göra. Till våra krav hör bl.a. lägre skatt på arbete och företagande, enklare och mildare beskattning för fåmansbolag, avskaffad dubbelbeskattning, sänkt skatt på hushållstjänster, avskaffad förmögenhets-skatt, avskaffad löneskatt på vinstandelar samt därutöver ett antal förenklingar. Vi vill också peka på att även rekommenderat att sätter i gång med en reformering av sina skatte- och transfereringssystem i enlighet med vad vi pläderat för. Enligt uppfattning bidrar systemen, som de tillämpas i , till ett underutnyttjande av arbetskraften och därför bör, enligt , ansträngningar i första hand göras att öka utbytet av insatser som görs i arbetslivet. För att åstadkomma detta bör enligt en samordnad anpassning av skatte- och transfereringssystemen ske. pekar också på riskerna för att skattebaserna eroderas som en följd av rörligheten hos det internationella kapitalet och den högutbildade arbets-kraften. Vi anser att kommissionens och rådets rapporter och rekommendationer ger ökat stöd åt uppfattningen att behöver en skatteomläggning och en omläggning av transfereringarna i enlighet med de riktlinjer som lagts fast i vår trepartireservation tillsammans med och . Regeringens ambitioner bör vara mera inriktade på att göra till ett attraktivt land för såväl individer som företag. Vi kräver därför att regeringen återkommer med förslag till med ett samlat förslag till skattesänkningar och förändringar i de sociala systemen i enlighet med vad som ovan anförts. Med det anförda tillstyrker vi Moderata samlingspartiets kommittémotion UU12 yrkandena 1 och 2. (), de (), () och () anför följande: Regeringens redovisning i årsboken av införselreglerna gällande alkohol och tobak är grovt missvisande. Regeringen nämner inte något om att undantaget skulle upphöra eller om den konflikt som varit under uppsegling mellan och om reglernas fortbestånd. Det anser vi att regeringen borde ha gjort. Hela affären om vilka regler som skall gälla vid privatinförsel av alkohol- och tobaksvaror till från andra EU-länder har skötts av regeringen med en generande oskicklighet. Prestigetänkande, rancuner och dålig personkemi synes ha tagit överhanden över ett rationellt och moget besluts-fattande. Ända sedan den förra förhandlingsrundan har det stått helt klart att fasta uppfattning varit att gällande direktiv inte har gett någon möjlighet att fortsätta med sitt undantag efter utan att fr.o.m. den tidpunkten måste rätta sig efter EU:s generella regler om införsel av alkohol- och tobaksvaror från andra EU-länder. Ändå valde regeringen att låtsas som om hade ett tolkningsföreträde och förhandlingsutrymme och att man rentav förhandlade från något slags styrkeposition gentemot . Inte på något sätt har regeringen förberett landet på den kommande slutdagen eller anpassat den svenska alkoholbeskattningen efter de nya reglerna. Själva förhandlingarna med den ansvarige kommissionären, , har antagit rent pinsamma drag. Ansvariga ministrar har för att få igenom ett fortsatt undantag utmålat svenska folket som ett folk som är hjälplöst utlämnat åt alkoholens frestelser om inte staten med skatter och hårda införselbegränsningar håller konsumtionen i strama tyglar. Besvärande motfrågor med anledning av regeringens folkhälsoargument om hur det kan komma sig att ägnar sig åt en lukrativ export av spritdrycker till länder i hela världen, inte minst inom EU, med lägre spritskatt än - och till råga på allt genom ett statligt företag - om konsumtionen är så hälsovådlig som regeringen gör gällande, har regeringen inte brytt sig om att besvara. När kommissionär gjort sin plikt som tjänsteman representerande samtliga EU-länder och tillhållit att följa och ingångna avtal ("pacta sunt servanda") har regeringen låtsats bli överraskad över denna som man tyckt ohemula inställning. När Bolkestein framhärdat men lagt sig vinn om att förklara sin inställning både för ledamöter genom ett möte med skatteutskottet och socialutskottet och för svenska folket genom presskonferenser och chattande har han utsatts för fula tillmälen av finansministern för sin orubblighet och brist på förståelse för regeringens inställning. Till och med när han lämnat landet har finansministern och till och med statsministern fortsatt att ge honom efterslängar i form av nedsättande omdömen. I relation till EU:s stora frågor måste det svenska rabaldret kring undantagsreglerna tett sig löjeväckande. Under galgen och under föröd-mjukande former har den i all hast lyckats utverka att ändå lägger fram ett förslag om förlängning av undan- tagsreglerna fram /2004. De tillåtna volymerna skall ökas stegvis med början redan vid kommande halvårsskifte såvitt gäller vin och öl. Härigenom bringas de svenska reglerna i överensstämmelse med vad som gäller för och . Förmodligen hade detta resultat kunnat uppnås redan vid förhandlingsomgången . är öl och starkare alkoholvaror så hårt beskattade i att det lett till hembränning, smuggling och illegal försäljning i stor skala.