yttr · GN05NU3y · 2000-01-01 00:00:00 — Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 1999/2000 NU3y Till utrikesutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avge yttrande över skrivelse 1999/2000:60 med berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 1999 jämte motioner, i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. Aktuella yrkanden återfinns i motion 1999/2000:U14 (yrk. 4 och 5), som är väckt med anledning av skrivelsen, samt i motionerna 1999/2000:U503 (yrk. 3, 4 och 6), 1999/2000:U512 (yrk. 12) och 1999/2000:U803 (yrk. 4) från allmänna motionstiden. yttrande omfattar även ett antal andra motionsyrkanden från allmänna motionstiden, vilka hänvisats till näringsutskottet. Under förutsättning av utrikesutskottets medgivande överlämnas dessa yrkanden till utrikesutskottet tillsammans med yttrandet. De berörda yrkandena finns i följande motioner: 1999/2000:U512 (yrk. 13), 1999/2000:U513 (yrk. 7, 8 och 21) och 1999/2000:N254. avstyrker de här aktuella motionsyrkandena, förutom ett yrkande om avveckling av EU:s handelshinder. Tre avvikande meningar (m, kd, fp; c, mp; mp) har avgivits. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 10 kap. 1 § riksdagsordningen. Skrivelsen behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelse med omvärlden, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den motion som väckts med anledning av skrivelse 1999/2000:60 och som behandlas här är 1999/2000:U14 av och () vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en redogörelse för de satsningar som genomförts för att stärka de förnybara energikällornas ställning på den europeiska marknaden, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en redogörelse för de satsningar som genomförts i för energieffektiviseringar finansierade med EU-medel. De motioner som väckts under allmänna motionstiden och som behandlas här är följande: 1999/2000:U503 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fortsatt reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik och riktlinjer för EU:s struktur- och regionalpolitik, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inom EU bör verka för en regelrevision, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att EU bör verka för en union för företagande och arbete. 1999/2000:U512 av m.fl. (c) vari yrkas 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principen om ömsesidigt erkännande, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en energipolitisk samverkan. 1999/2000:U513 av m.fl. (mp) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara att motverka EU:s detaljreglering av varor, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara att inom EU driva att den inre marknadens mål om fri rörlighet för varor och ohämmad ekonomisk tillväxt ersätts med sociala och miljömässiga mål, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara att verka för att EU:s forskningsprogram vad gäller energifrågor helt inriktas på forskning och utveckling kring förnybara energikällor i stället för forskning kring kärnkraft. 1999/2000:U803 av m.fl. (m) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om EU:s restriktioner för import av teko- och jordbruksprodukter. 1999/2000:N254 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skyndsamt vidta åtgärder mot olika typer av handelshinder i EU. tillsatte näringsutskottet fyra arbetsgrupper för fördjupad bevakning av EU-frågorna med vardera fem-sex ledamöter från partierna samt en sekreterare från utskottskansliet. Följande bevakningsområden har prioriterats: regionalpolitik, energi, industri och inre marknaden. I skrivelsen återfinns under flera avsnitt frågor inom näringsutskottets (och de fyra nämnda gruppernas) beredningsområde: metoder att minska tekniska handelshinder, turism, näringspolitik, energipolitik, EU:s regional- och strukturpolitik och inre marknadens utveckling. Det som sägs i skrivelsen under några av dessa avsnitt har alltså varit föremål för en mer omfattande bevakning från näringsutskottets sida. har dock inte funnit anledning att i detta sammanhang, som en följd av utskottets mer fördjupade bevakning, redovisa några ställningstaganden i dessa delar med utgångspunkt från regeringens skrivelse. De sakfrågor som näringsutskottet valt att uppmärksamma i yttrandet är därmed uteslutande föranledda av de aktuella motionsyrkandena. Dessa omfattar frågor om den inre marknadens utveckling, EU:s handelshinder, utvecklingen av förnybara energikällor samt struktur- och regionalstöd. Den inre marknadens utveckling Moderata samlingspartiet anför i motion 1999/2000:U503 att medlemsländerna bör uppmanas att systematiskt granska sina nationella regelverk för att undanröja hinder för konkurrens. Även EU:s eget regelverk måste genomgå en motsvarande analys. Motionärerna föreslår därför att ett nytt gemenskaps-organ, en regelrevision, skall inrättas med uppgift att systematiskt granska och analysera gamla och nya gemensamma och nationella regler. Syftet är främst att undanröja onödiga och ålderdomliga regleringar. Motionärerna framhåller att det är särskilt viktigt att snedvridande regler och subventioner tas bort i samband med att EU får nya medlemmar i . Motionärerna erinrar också om att arbetstagarnas trygghet i den traditionella europeiska modellen har byggts på regler som styr anställning och friställande. Dessa regler har delvis varit kontraproduktiva. Tryggheten måste i stället, menar motionärerna, komma genom ett rikt utbud av individuella anställningsmöjligheter av olika slag. För detta krävs en union där företag kan skapas och växa. Genom att fortsätta fördjupningen av den inre marknaden och genom att avreglera kvarvarande nationella hinder och monopol kommer svårigheterna att undanröjas för företagen. I motion 1999/2000:U512 (c) anför motionärerna att principen om ömsesidigt erkännande, dvs. att en vara som är godkänd i ett land fritt skall få exporteras, inte får snedvrida konkurrensen och pressa mer ambitiösa medlemsländer att sänka sina skyddsnivåer. I motion 1999/2000:U513 (mp) sägs att den inre marknaden är allt annat än fri. För att underlätta konkurrensen harmoniseras och standardiseras varu Det innebär att det blir lättare att sälja en och samma produkt inom hela unionen, men det sker till priset av en reducerad mångfald. Motionärerna framhåller därför att EU:s detaljreglering av varor måste motverkas som den inre marknadens mål om fri rörlighet för varor och ohämmad ekonomisk tillväxt ersätts med sociala och miljömässiga mål. I motion 1999/2000:N254 (m) är motionärerna kritiska till en bestämmelse i den tyska skattelagen som föreskriver att preliminärskatt skall erläggas vid gränsöverskridande verksamhet. Den bör, anför motionärerna, med kraft driva frågan om att ta bort olika typer av handelshinder inom EU. I skrivelsen (s. 63 f.) redovisas den inre marknadens utveckling. Regeringen konstaterar att den nödvändiga lagstiftningen för den inre marknadens funktion nu till stor del kan sägas vara på plats, varför ansträngningarna alltmer har kommit att riktas mot tillämpningen av de gemensamma reglerna. Att förvalta den inre marknaden och att därigenom åstadkomma en ökad marknadsintegration samt effektivitet är en ständigt pågående process, sägs det. Med detta nya synsätt som utgångspunkt presenterade sin nya strategi för den inre marknaden. Strategin utgör en omfattande förteckning över vad avser att arbeta med, däribland förslag till lagstiftning samt andra initiativ på den inre marknadens område. Till skillnad från handlingsplanen innehåller den nya strategin inte något slutdatum. EU skall i stället förverkliga ett antal långsiktiga målsättningar för den inre marknaden av . De fyra långsiktiga strategiska målen som identifierats skall bidra till att öka medborgarnas livskvalitet, effektivisera produkt- och kapitalmarknaderna, förbättra villkoren för näringslivet, tillvarata fördelarna med den inre marknaden ur ett globalt perspektiv. Åtgärderna har utformats med sikte , med halvårsvisa angivelser om när varje individuell åtgärd skall vara genomförd. De målinriktade åtgärderna skall revideras genom en årlig "inremarknads-cykel", grundad på en övervakning och en årlig översyn av hur långt arbetet kommit. I skrivelsen nämns att arbetet med de ekonomiska reformerna på produkt- och kapitalmarknaderna, den s.k. Cardiffprocessen, utgör ett viktigt instrument för att belysa brister i den inre marknadens funktionssätt. Den svenska nationella rapporten pekade bl.a. på en ofullständig harmonisering av standarder och regelverk, krångliga regler för och dålig kunskap om offentlig upphandling samt en bristande tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande som faktorer som håller tillbaka den inre marknadens stora potential. Vidare framhålls det att när medlemsstaterna genomför gemensamma regler är det viktigt att det sker och på rätt sätt. Väl genomförda skall reg lerna tillämpas på ett likartat sätt; först då skapas en effektiv inre marknad där konsumenter och företag fullt ut kan utnyttja sina rättigheter. Mot bakgrund av de brister som finns på lagstiftningsområdet i EU bedriver tillbaka ett arbete med att effektivisera och förbättra det gemensamma regelverket. Arbetet skall presenteras i en årlig rapport till . Rapporten skall bl.a. ta upp det ökade politiska intresset för arbetet med att göra lagstiftningen tydligare, enklare och mer tillgänglig. I skrivelsen redovisas också behovet av att utvärdera EU:s regelförenklingsinitiativ, det s.k. SLIM-programmet. har arbetat med en översyn av de tre första omgångarna av programmet, dvs. SLIM I-SLIM III. Den fjärde SLIM-omgången, som har granskat lagstiftningssituationen gällande förpackningars volym och vikt, klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen samt bolagsrätt, avslutades . presenterade vid rådets möte en rapport om resultatet av arbetet inom SLIM IV. har varit positivt till arbetet i SLIM-grupperna, framhålls det i skrivelsen. har i samband med översynen av de tre första SLIM-omgångarna vidhållit inställningen att arbetet måste koncentreras på ekonomiskt viktiga områden samt leda fram till verkligt konkreta resultat. använde sig för tredje gången av s.k. företagspaneler för att testa utkast till nya regler. Testpanelerna, som består av företag i medlemsstaterna, skall svara på ett frågeformulär där de tar ställning till vilka anpassningskostnader och administrativa bördor som kan bli följden av ett lagförslag. deltog med 117 företag i den tredje förfrågningen som behandlade ett direktiv om elektriskt och elektroniskt avfall. En sammanställning från visar att av företagspanelerna svarade på enkäten. Av de svenska företagen deltog enligt samma utvärdering. Amsterdamfördraget fördragsfäste målet om hållbar utveckling. Miljö och hållbar utveckling skall integreras i unionens alla verksamhetsområden, i syfte att uppnå hållbar utveckling. Vidare sägs det i skrivelsen att stats- och regeringscheferna i enades om att arbetet med att integrera miljö och hållbar utveckling i unionens samtliga politikområden skall konkretiseras och intensifieras. Sammanlagt har nio politikområden pekats ut där miljöhänsyn och hållbar utveckling skall integreras inom respektive verksamhetsområden. För att nå målet att kunna balansera integreringen av miljö och hållbar utveckling med social och ekonomisk utveckling lyfts de positiva synergierna mellan de olika områdena fram som en viktig förutsättning. Befintliga informationsprocedurer skall användas i större utsträckning liksom den redan existerande resultattavlan. Särskilt fokuseras de små och medelstora företagens situation. Rapporten har avgränsats till att omfatta varor och inte tjänster i detta första steg och att beakta det arbete som pågår i andra råd. Vidare anges i rapporten vilken framgång som uppnåtts, och vilka steg som tagits beskrivs. Det gäller bl.a. vilka harmoniseringsåtgärder som vidtagits och hur man bör gå vidare med att analysera problemområden där harmonisering kan vara ett sätt att nå framgång. Andra åtgärder som utpekas är in formationsinsatser och frivilliga överenskommelser. De operativa instrument som lyfts fram i rapporten är bl.a. standarder, offentlig upphandling (inklusive möjligheten att ställa miljökrav), skatteområdet (miljö- och energiskatter) och miljömärkning. Bland de framtida prioriteringarna märks särskilt genomförandet av rättsakter, regelverket (avseende förenkling, statsstöd och användningen av anmälningsprocedurerna) samt marknadsorienterade åtgärder (avseende frivilliga överenskommelser, miljöledningssystem och miljöintegrerad produktpolitik). Rådet för den inre marknaden skall sedan följa upp de indikatorer som identifierats för områdena transport, energi, jordbruk och industri och som är särskilt viktiga områden för den inre marknadens funktion. skall rapportera till rådet vilka områden som enkelt kan följas upp genom statistik m.m. och därmed inkluderas i resultattavlan. De områden som kan ge synbara positiva effekter skall prioriteras särskilt. skall rådet för den inre marknaden även ta in tjänsteområdet i sitt arbete med att integrera hållbar utveckling. Vid Europeiska rådets möte i beslutades att en översyn av integreringen skall göras till Europeiska rådets möte i . I skrivelsen informeras om att och medlemsstaterna fortsatte med arbetet att modernisera och effektivisera tillämpningen av konkurrensreglerna för att dels inrikta insatserna på bekämpning av allvarliga överträdelser, dels förbereda EU:s förestående utvidgning. offentliggjorde en vitbok om modernisering av tillämpningen av konkurrensreglerna (KOM/1999/101). I vitboken föreslås att den gällande ordningen, med anmärkningar och prövning av individuella undantag för visst samarbete mellan företag, tas bort och ersätts med ett legalundantag. Klagomål avses få ökad betydelse som grund för ingripanden. En mer aktiv roll för medlemsstaternas konkurrensmyndigheter och domstolar föreslås också vid tillämpningen av . Förslaget om decentraliserad tillämpning innebär att de nationella myndigheterna kommer att ta på sig en mer aktiv verkställighetsroll och att inriktar sig på principiellt viktiga ärenden eller ärenden av stor betydelse för EU:s inre marknad. Vid tillämpningen av gemenskapsrättens konkurrensregler har en central roll. samråder härvid med medlemsstaternas konkurrensvårdande myndigheter. mottog drygt 530 nya ärenden från inom ramen för nämnda samrådsförfarande. Ett stort antal ärenden rörde samgående mellan företag. Flera av dessa anmälningar om företagskoncentrationer avsåg företag med global verksamhet. I ett antal fall, bl.a. på telekommunikationsområdet, gjorde fördjupade undersökningar för att utröna om samgåendet kunde leda till en dominerande ställning på de berörda marknaderna. Motioner liknande med de här aktuella har tidigare behandlats i samband med näringsutskottets yttrande över (yttr. 1995/96:NU4y) och i samband med näringsutskottets betänkande om och den inre marknaden (bet. 1996/97:NU14). instämde då i den övergripande prioriteringen från svensk sida att aktivt verka för att säkerställa den inre marknadens effektivitet. Utskottet ställde sig också bakom det fortsatta arbetet med att avveckla återstående hinder för en väl fungerande inre marknad. har presenterat ett meddelande (KOM/2000/104) om hur SLIM-arbetet kan förbättras. Bland annat föreslås att en särskild med deltagare från varje medlemsland inrättas. Denna skulle ha insyn i samtliga SLIM-projekt och på så vis kunna bidra till större öppenhet och kontinuitet i arbetet, t.ex. när det gäller val av områden som kan komma i fråga för en översyn. Förslaget innebär att ett permanent forum inrättas för en kontinuerlig översyn av lagstiftningen. I meddelandet konstaterar vidare att det finns behov av en starkare koppling till nationellt regelförenklingsarbete. Bland annat föreslås att man, för det område som granskas i SLIM, även ser över vilket utrymme som finns för förenklingar av nationell lagstiftning på området. Ett parallellt nationellt SLIM-liknande projekt föreslås kunna genomföras. Vid rådsmötet avser rådet anta slutsatser om SLIM-initiativet. Vad beträffar granskning av ny lagstiftning har, som tidigare nämnts, startat pilotprojekt om företagspaneler. En fjärde förfrågning till företagspanelerna skall genomföras . skall därefter utvärderas. I Europeiska rådets slutsatser från Lissabonmötet uppmanas , rådet och medlemsstaterna bl.a. att anta en strategi för att förenkla regelverket, inbegripet administrativa rutiner på nationell och gemenskapsnivå, liksom åtgärder för ett förbättrat genomförande av direktiv i nationell rätt. Vidare uppmanas , rådet och medlemsländerna att inrätta en gynnsam miljö för att starta och utveckla innovativa företag, särskilt små och medelstora företag. De områden som inte regleras genom gemensamma regler på den inre marknaden omfattas i praktiken av principen om ömsesidigt erkännande. Detta har bl.a. slagits fast genom en omfattande rättspraxis från . Syftet med principen är att säkerställa en fungerande handel mellan medlemsstaterna för att därmed uppnå de grundläggande principerna för EU-samarbetet, varibland en fungerande och sund konkurrens ingår. Principen innebär att en vara eller tjänst som är lagligen tillverkad eller marknadsförd i en medlemsstat inte får stoppas av en annan medlemsstat. EG-fördraget medger dock att en medlemsstat kan stoppa en vara eller en tjänst med hänsyn till personers och djurs liv och hälsa, allmän säkerhet och moral etc. Den medlemsstat som stoppar varan eller tjänsten måste visa att åtgärden var nödvändig och att åtgärden som vidtagits är avsedd att uppnå skyddshänsynen. Vidare måste åtgärden vara proportionell, dvs. inte inverka mer än nödvändigt på handeln. Strävandena att genomföra den inre marknaden har medfört en omorientering av arbetet med att harmonisera medlemsstaternas tekniska krav på varor. En ny metod har antagits för harmoniseringen på industrivaruområdet, som innebär att det i direktiv endast kortfattat anges vilka tvingande krav ur hälso-, säkerhets- och miljösynpunkt som måste uppfyllas. Utarbetandet av de tekniska detaljerna överlåts på de europeiska standardiseringsorganen. Standarder är frivilliga, men en vara som uppfyller sådan standard förutsätts uppfylla de tvingande kraven. Den nya harmoniseringsmetoden innebär att marknaderna har öppnats som en rimlig säkerhetsnivå uppnåtts utan detaljreglering. Parallellt med de nämnda direktiven enligt den nya metoden gäller dock de äldre direktiven med smalt giltighetsområde och detaljerade krav. Efter påtryckningar från ett antal europeiska länder samt kritik från har den tyska finansministern nu meddelat att föreskriften i den tyska inkomstskattelagen gällande det tyska avdraget för preliminärskatt vid gränsöverskridande verksamhet, som trädde i kraft , har återkallats retroaktivt fr.o.m. samma datum. Enligt näringsutskottets uppfattning utgör den inre marknadens områden fundamenten i EU-samarbetet. Det är därför positivt att en ny strategi har initierats med föresatsen att öka marknadsintegrationen och effektiviteten i medlemsländerna. En väl fungerande marknad leder till ökad konkurrens, ökat utbud och lägre priser för konsumenterna. Följden blir ekonomisk tillväxt och social utveckling. I likhet med vad regeringen anför i skrivelsen anser näringsutskottet att bör ge ett starkt stöd åt det fortsatta arbetet med att modernisera och effektivisera tillämpningen av konkurrensreglerna. vill framhålla att det är ytterst viktigt med klara och entydiga regler på detta område för att säkerställa att nödvändiga förutsättningar skapas som gynnar såväl företagsutvecklingen som EU:s konsumenter. Utskottet förutsätter vidare att konkurrenslagstiftningen kommer att bli föremål för en uppföljning inom med hänsyn till nej till den planerade fusionen mellan . finner det lovvärt med det arbete som har genomförts inom ramen för det s.k. . Det är också utmärkt att en särskild kommer att inrättas för en kontinuerlig översyn av lagstiftningen. På så vis kan projektet bidra till större öppenhet och konti- nuitet i arbetet. anser att det även framgent är av stor betydelse att regelförenklingen inom EU ägnas stor uppmärksamhet. Att inrätta ett nytt gemenskapsorgan i form av en regelrevision - vilket begärs i motion 1999/2000:U503 (m) - riskerar enligt näringsutskottets mening att leda till ytterligare byråkratisering av Europasamarbetet och till en organisatorisk överlappning både i förhållande till eget arbete och till Revisionsrättens ansvarsområde. I stället bör det nuvarande arbetet med fördjupade ansträngningar att förenkla regelverket inom ramen för EU:s nuvarande organisation energiskt fullföljas. Beträffande de här aktuella yrkandena i motionerna 1999/2000:U512 (c) och 1999/2000:U513 (mp) vill näringsutskottet framföra följande. Genom Amsterdamfördraget betonas, som tidigare nämnts, att miljöhänsyn skall integreras i alla gemenskapens politikområden för att en hållbar utveckling skall uppnås. Att begreppet hållbar utveckling införs som en princip i EG-fördraget innebär förbättrade möjligheter att skydda miljön i gemenskapen som den inre marknadens funktion bibehålls. anser att det är utomordentligt viktigt att försöka uppnå en balans mellan de olika intresseområden som finns för att därmed kunna utveckla och effektivisera den inre marknaden till gagn för befolkning och kommande generationer. Ur svensk synpunkt är det därför glädjande att EU avser att verka för en intensifiering av arbetet med att integrera såväl miljöfrågorna som de sociala frågorna i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet. Beträffande motion 1999/2000:N254 (m) konstaterar utskottet att föreskriften i den tyska skattelagen numera upphävts. Med hänvisning till vad som anförts avstyrks de i detta avsnitt behandlade motionsyrkandena. I motion 1999/2000:U803 (m) framhålls att ett antal länder har svåra bytesbalansunderskott, orsakade av import av konsumtionsvaror och maskiner. De nya marknadsekonomierna är beroende av goda villkor för marknadstillträde. EU:s handelshinder, särskilt vad gäller stål och tekoprodukter, bör därför, enligt motionärerna, avvecklas. I skrivelsen (s. 228 f.) redovisas EU:s tekopolitik, som innebär att importen av textil och kläder begränsas med kvoter mot ett tjugotal exporterande länder. Enligt Uruguayrundans textilavtal (Agreement on Textiles and Clothing, ATC), skall alla länder inom () gradvis avveckla de nu gällande tekorestriktionerna. Dessa skall vara helt avskaffade . Tullarna på tekovaror berörs inte av detta. Vidare redovisas i skrivelsen ingångna avtal . Bland annat kan nämnas avtal med , , , , och . De besvärliga förhandlingarna med resulterade i ett separat tekoavtal. Förhandlingar med om tekohandeln pågår fortfarande. Som tidigare nämnts skall, enligt Uruguayrundans s.k. , avvecklingen av alla de nuvarande tekorestriktionerna mellan /WTO-länderna Detta skall ske genom två parallella processer, nämligen dels genom att stegvis föra in produkter under /WTO:s normala regler, s.k. integration, dels genom gradvisa ökningar av kvarvarande kvoter. Integrationsprocessen innebär att en viss procentuell andel av import av de tekoprodukter som täcker i fyra steg skall föras in i . Detta regelverk tillåter inte kvantitativa restriktioner riktade enbart mot vissa länder. Avvecklingen skall ske parallellt inom fyra olika varugrupper: garn, tyger, kläder och andra konfektionsvaror.