yttr · GN05SfU1y · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen uppger att nyblivna pensionärer i genomsnitt har högre ATP-poäng, och därmed högre inkomster än de som redan finns i kollektivet. Detta höjer gruppens inkomststandard. Enligt regeringen har pensionärerna som grupp förlorat mindre än vad andra åldersgrupper gjort. Det faktum att nyblivna pensionärer har en relativt hög inkomststandard leder till att antalet ålderspensionärer med pensionstillskott stadigt minskar. För att kompensera ekonomiskt utsatta grupper för den höjning av högkostnadsskyddet i läkemedelsförmånen som genomförts har beslutats om en höjning av pensionstillskottet med för en pensionär med fullt pensionstillskott. Den föreslagna ramen för utgiftsområdet för har ökats med , jämfört med den ekonomiska vårpropositionen. Ökningen beror enligt regeringen dels på höjningen av pensionstillskottet, dels på ett högre basbeloppsantagande. I motion Fi209 yrkandena 8 och 10 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med vartdera året. Motionärerna anser att änkepensionerna fr.o.m. skall återställas till den nivå som gällde före . skall också tiden för omställningspensionen förlängas från . Vidare anser motionärerna att fritidsfastighet och privat pensionssparande inte bör räknas in i årsinkomsten vid beräkning av BTP. Denna ändring bör ske fr.o.m. . I motion Fi210 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med vartdera året. Motionärerna anser att änkepensionerna inte skall inkomstprövas samt att omställningspensionen bör utgå . Vidare föreslår motionärerna ett höjt pensionstillskott med . Fritidsfastighet skall inte ingå i årsinkomsten vid beräkning av BTP. anslås för att förbättra bostadstillägget för de ekonomiskt mest utsatta pensionärerna. I motion Fi211 yrkandena 11 och 12 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för med och för med . Motionärerna föreslår en höjning av pensionstillskottet med fr.o.m. den . I motion Fi212 yrkandena 4 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för med och för med . Motionärerna anser att änkepensionerna inte bör inkomstprövas och att tiden för omställningspension bör utökas. Vidare bör hyresgränsen vad gäller BTP höjas från till . Det medför enligt motionärerna ca mer till pensionärerna. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2001 och 2002. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2000 32 198 + 1 285 + 1 285 + 1 497 + 1 203 + 537 + 861 + 1 122 + 1 135 Regeringen anför i propositionen att jämfört med anslagsnivå beräknas utgifterna för och framöver att minska något, främst på grund av att andelen pensionärer med ATP ökar och att färre pensionärer därmed är berättigade till pensionstillskott. Av samma anledning minskar också utgifterna för bostadstillägg till pensionärer. Utskottet vill framhålla att vissa förbättringar avseende pensionärernas ekonomi har genomförts. Från och med innevarande år beräknas pensionerna utan minskning av prisbasbeloppet. Vidare har ersättningsnivån för BTP höjts från till vilket framför allt gynnar kvinnor. Som tidigare nämnts kompenseras också de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna för höjningen av högkostnadsskyddet i läkemedelsförmånen med ett höjt pensionstillskott. I departementspromemorian Sämre för mig Bättre för oss (Ds 1999:59) belyses effekterna av saneringsprogrammet för ålderspensionärernas inkomststandard. Av promemorian framgår att pensionärerna som kollektiv har ökat sin inkomststandard, både i reala termer och i förhållande till andra grupper. På individnivå föreligger dock stora skillnader vad gäller det ekonomiska utfallet vilket kan förklaras bl.a. av att de nytillträdande pensionärerna har i genomsnitt högre ATP-poäng. På individnivå har pensionärerna varit med och delat bördan av 1990-talets ekonomiska saneringsprogram. Utskottet förutsätter att regeringen följer frågan om pensionärernas ekonomi. Utskottet har inget att erinra mot regeringens beräkningar. Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna utgiftsramen för samt den preliminära fördelningen av utgifterna för budgetåren 2001 och 2002. Utskottet avstyrker i denna del motionerna Fi209 yrkandena 8 och 10, Fi210 yrkandena 4 och 5, Fi211 yrkandena 11 och 12 samt Fi212 yrkandena 4 och 6. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar ålderspension i form av ATP och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. prognostiseras utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . Enligt propositionen styrs utgifterna för ATP i huvudsak av antalet pensionärer, deras medelbelopp samt prisbasbeloppets storlek. Såväl det totala antalet pensionärer som basbeloppets storlek väntas den närmaste treårsperi oden öka i relativt liten utsträckning. Enligt regeringen är den mest betydelsefulla utgiftsdrivande faktorn ATP-systemets mognad, dvs. äldre pensionärer med låg eller ingen ATP ersätts successivt av nytillkommande pensionärer med avsevärt högre ATP. I förhållande till ekonomiska vårproposition ökar utgifterna med ca . Detta är enligt regeringen främst en följd av ett högre basbeloppsantagande. Ramen för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten beräknas för uppgå till , för till och till . Regeringens beräkningar har inte föranlett några motionsyrkanden och utskottet har inget att erinra mot dessa beräkningar. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer (förutom bostadsbidragen och studiebidragen som hör till utgiftsområdena 18 respektive 15). Förmånerna inom området utgörs av allmänna barnbidrag inkl. flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inkl. havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, barnpension i form av folkpension och ATP, vårdbidrag till funktionshindrade barn och pensionsrätt för barnår. Målen inom utgiftsområdet är att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn, att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap samt att lämna särskilt ekonomiskt stöd till familjer i utsatta situationer. Genom beslut med anledning av ekonomiska vårproposition bestämdes ramen för utgiftsområde 12 för preliminärt till . I budgetpropositionen föreslås nu en utgiftsram på för . Skillnaden mellan det preliminära beslutet och regeringens förslag förklaras bl.a. av en reviderad prognos för kostnaderna för föräldraförsäkringen. Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till och för till . För avser regeringen att prioritera det fortsatta arbetet med att analysera och om möjligt förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation. Vid beräkningarna har beaktats regeringens förslag att höja barnbidraget med per barn och månad fr.o.m. januari . Enligt vad som anges i propositionen har regeringen för avsikt att också föreslå höjning av barnbidraget med lika mycket, under förutsättning dock att statens finanser utvecklas enligt nuvarande prognoser. Medel för denna senare höjning har inräknats i den preliminära ramen för . Vidare har beaktats att regeringen avser att föreslå ändrade regler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende, som beräknas ge minskade utgifter för underhållsstödet med . kunna tillämpas för underhållsstöd som avser tid efter innebär det en besparing på underhållsstödet med . Dessutom har beaktats att propositionens förslag om förbättrad förmånsnivå vad gäller föräldrapenning vid flerbarnsfödsel beräknas medföra ökade utgifter med . Enligt vad som anges i propositionen avser regeringen att tillsätta en särskild utredare för att utreda utgiftsutvecklingen inom underhållsstödet. Syftet med utredningen, som bör ske utifrån ett samlat familjepolitiskt perspektiv, är att pröva om det är möjligt att förändra bidragsgivningen i en riktning som innebär att marginaleffekter minskar och att fattigdomsfällorna blir färre som den fördelningspolitiska träffsäkerheten bibehålls. I motion Fi209 yrkandena 8 och 10 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med respektive . Motionärerna anser att kompensationsnivån i föräldraförsäkringen skall sänkas till av den förmånsgrundande inkomsten fr.o.m. . Havandeskapspenningen bör fr.o.m. samma tidpunkt samordnas med sjukpenningförsäkringen, vilket också påverkar anslaget för sjukpenning under utgiftsområde 10. Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) bör vidare ändras så att den beräknas på ett medelvärde av de senaste 24 månadernas inkomst i stället för som på en antagen framtida inkomst samt räknas upp med basbeloppet i stället för löneutvecklingen. Dessa förändringar av SGI påverkar även föräldraförsäkringen. I stället för den föreslagna barnbidragshöjningen, som avvisas, föreslås att barnfamiljerna skall få ett extra grundavdrag vid den kommunala beskattningen med per barn och år. Eftersom förslaget om barnavdrag inte tar hänsyn till antalet barn accepterar motionärerna förslaget att höja flerbarnstillägget. Vidare föreslås att vårdnadsbidraget och avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader återinförs. Motionärerna föreslår slutligen ett reformerat underhållsstöd som innebär minskade utgifter med för vartdera året. I motion Fi210 yrkandena 4 och 5 föreslås - jämfört med regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 ökningar med respektive . Motionärerna anser att ett vårdnadsbidrag bör införas fr.o.m. . Vårdnadsbidrag skall utges av prisbasbeloppet och barn som fyllt ett men inte . Bidraget skall vara skattepliktigt och avdrag för barnomsorgskostnader skall få göras av alla som har barn mellan ett och upp till vårdnadsbidragets belopp. En utbyggnad av vårdnadsbidraget påbörjas . Inom föräldraförsäkringen anser motionärerna att ersättningen skall beräknas på genomsnittsinkomsten samt att skattepliktiga förmåner och semesterersättning skall ingå. Vidare bör enligt motionärerna de slopas. Däremot bör garantinivån i föräldrapenningen höjas från per dag till per dag och kontaktdagarna i den tillfälliga föräldrapenningen återinföras. Motionärerna anser att regeringens förslag om en höjning av barnbidraget skall senareläggas och att medel motsvarande per barn och månad skall föras över till bostadsbidraget. Barnbidraget skall således höjas till per barn och månad och till . Slutligen bör enligt motionärerna vårdbidrag kunna utges till biståndsarbetare med funktionshindrade barn och bidraget till kostnader för internationella adoptioner höjas till per barn. I motion Fi211 yrkandena 11 och 12 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med vartdera året. Motionärerna anför att garantinivån i föräldrapenningen bör höjas till per dag fr.o.m. och att beräkningsunderlaget för SGI bör ändras och delvis grundas på s.k. historisk inkomst. Motionärerna förordar vidare att ett s.k. barnkonto införs i stället för det av regeringen aviserade förslaget om maxtaxa. I motion Fi212 yrkandena 4 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 2001 och 2002 med res-pektive . Motionärerna anser att barnbidragen bör höjas både och med per barn och månad vartdera året. Vidare bör ersättningsnivån för den s.k. mamma/pappamånaden höjas till av den förmånsgrundande inkomsten. För att finansiera detta föreslås att de dagar i föräldraförsäkringen som ersätts enbart på garantinivå slopas och att åtgärder vidtas mot fusk och överutnyttjande av försäkringen. Även inom underhållsstödet kan utgifterna hållas tillbaka genom markering av det gemensamma föräldraansvaret. Slutligen anser motionärerna att adoptionsbidraget bör höjas till . Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2001 och 2002. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m kd c fp 2000 48 243 - 1 140 - 1 810 - 641 + 5 351 + 260 + 470 + 116 + 4 046 Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen nu lagt fram det tidigare aviserade förslaget om höjning av barnbidraget och flerbarnstillägget fr.o.m. . Enligt utskottets mening innebär förslaget en behövlig förbättring av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna. Utskottet hyser vidare goda förhoppningar om att det skall bli möjligt att göra en ytterligare höjning av barnbidraget. Utskottet konstaterar att antalet födda barn fortsätter att minska. Enligt vad som anges i propositionen har födelsetalen i aldrig varit lägre än de är . De nämnda höjningarna av barnbidraget och flerbarns-tillägget kan enligt utskottets mening komma att få en positiv inverkan på födelsetalet. Även föräldraförsäkringens utformning har betydelse för kvinnors och mäns möjligheter att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Höjningen av föräldraförsäkringens nivå till från till av den sjukpenninggrundande inkomsten fr.o.m. var därvid ett viktigt steg. Något skäl att återigen sänka ersättningsnivån kan utskottet inte finna. Inte heller kan utskottet acceptera ett återinförande av vårdnadsbidraget, som enligt utskottet skulle vara ett från jämställdhetssynpunkt steg i fel riktning. I detta sammanhang vill utskottet peka på dels att i en rapport (RFV redovisar 1998:1) har gjort en kartläggning av socialförsäkringen ur ett genderperspektiv och att socialförsäkringens administration enligt regleringsbrevet för har att anlägga ett sådant perspektiv i sitt arbete. Vidare skall administrationen bidra till att ett större antal män tar ut fler föräldrapenningdagar. Beträffande utgifterna för underhållsstödet kan utskottet konstatera att regeringen på tilläggsbudget för har föreslagit att skall anvisa ytterligare , utöver tidigare anvisat belopp om . Utskottet, som denna dag har tillstyrkt förslaget (se 1999/2000:SfU3y), konstaterar att de ursprungliga uppskattningarna av möjliga besparingar på stödet till barn med särlevande föräldrar när bidragsförskottet ersattes av underhållsstödet var något för optimistiska. Enligt utskottet visar utvecklingen att utgifterna (anslag jämte tilläggsbudget) snarare uppgår till i stället för de som regeringen tidigare utgått från. För föreslår regeringen att till anslaget A 3 Underhållsstöd skall anvisas . Utskottet hyser förhoppning om att detta belopp ändå skall vara tillräckligt för att klara utgifterna inom underhållsstödet, främst på grund av redan beslutade ändringar om bl.a. höjning av grundavdraget respektive höjda procentsatser (prop. 1998/99:78, bet. 1998/99:SfU9, rskr. Dessa ändringar, som skall tillämpas på återbetalningsskyldighet fr.o.m. , innebär en besparing på . Ändringarna innebär också att en mer realistisk beräkning av de bidragsskyldigas återbetalningsförmåga kommer att kunna göras och att det därigenom ges större möjligheter att uppnå de avsedda besparingarna. Dessutom har regeringen aviserat sin avsikt att förelägga ett förslag om ändrade regler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende . Förslaget, som avses träda i kraft , innebär en mindre besparing vad gäller . Regeringen har också aviserat sin avsikt att tillsätta en särskild utredare bl.a. för att utreda utgiftsutvecklingen inom underhållsstödet. Såvitt framgår av ekonomiska vårproposition skall förslag till konkreta utgiftsminskande åtgärder lämnas senast i den ekonomiska vårpropositionen . Mot bakgrund härav kan utskottet godta regeringens förslag till utgiftsram för och förslagen till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2001 och 2002. Utskottet tillstyrker regeringen förslag och avstyrker motionerna Fi209 yrkandena 8 och 10, Fi210 yrkandena 4 och 5, Fi211 yrkandena 11 och 12 samt Fi212 yrkandena 4 och 6. Nuvarande regler om socialavgifter Socialförsäkringarna finansieras av allmän pensionsavgift, socialavgifter, statlig ålderspensionsavgift och allmänna skattemedel. Allmän pensionsavgift tas ut enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift för finansiering av försäkringen för inkomstpension och tilläggspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgiften betalas av den enskilde och beräknas på ett underlag som består av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan av inkomsterna inte överstiger 8,06 förhöjda prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Avgiften utgör av avgiftsunderlaget. Avgiften är avdragsgill vid taxeringen och betalas inte av den vars inkomster för året understiger av prisbasbeloppet. Socialavgifter betalas enligt lagen (1981:691) om socialavgifter () för finansiering av den allmänna försäkringen, ålderspensioneringen och vissa andra sociala ändamål. Avgifterna tas ut som arbetsgivaravgifter och egen-avgifter. Arbetsgivaravgifter beräknas på ett underlag som består av lön och andra skattepliktiga förmåner som en arbetsgivare utger till anställda. Den totala avgiftssumman för är av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgiften utgör och ålderspensionsavgiften . Enligt 2 kap. 5 a § får en arbetsgivare vid beräkning av arbetsgivaravgifter göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst , vilket motsvarar en lönesumma om . Egenavgifter betalas på ett underlag som består av inkomst av annat förvärvsarbete. En egenföretagare betalar socialavgifter av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift och ålders-pensionsavgift . Vid beräkningen av egenavgifter enligt 3 kap. 5 a § får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar en lönesumma om . Statlig ålderspensionsavgift tas ut enligt lagen (1998:676) om statlig ål-derspensionsavgift för finansiering av försäkringen för inkomstgrundad ålderspension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension. Denna avgift betalas på vissa socialförsäkringsersättningar m.m. till den del dessa ersättningar tillsammans med övriga pensionsgrundande inkomster inte överstiger 8,06 förhöjda prisbasbelopp. Dessutom skall statlig ålderspensionsavgift betalas på pensionsgrundande belopp (fiktiv inkomst som grundar pensionsrätt bl.a. för föräldrar till små barn) . Därutöver betalar arbetsgivare allmän löneavgift enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift av underlaget, dvs. av arbetsgivaren utgiven lön m.m. Särskild löneskatt skall betalas till staten enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Den särskilda löneskatten är avsedd att motsvara skattedelen av socialavgifterna. Det nya ålderspensionssystemet innebär bl.a. att pensionsrätt kan intjänas även av den som har fyllt och att socialavgifter i form av ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift därför även skall betalas efter det att arbetstagaren respektive den försäkrade fyllt . En lägre nivå för den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster infördes därför för dessa personer och utgör i dessa situationer. I övriga fall tas särskild löneskatt ut . Dessa bestämmelser gäller inte för personer som är födda eller tidigare eftersom de inte omfattas av det nya pensionssystemet. fattade beslut om införande av ett nytt ålderspensionssystem (prop. 1997/98:151 och 152, bet. 1997/98:SfU13 och 14, rskr. 1997/98:315, 316 och 320). Vissa frågor återstår alltjämt att reglera, bl.a. fördelningen av avgifterna - allmän pensionsavgift respektive socialavgifter - för finansieringen av ålderspensionerna. De fem partierna bakom pensionsöverenskommelsen (s, m, kd, c och fp) kom överens om vilka avgifter som skall gälla för finansiering av pensionerna . I propositionen lämnas förslag till ändrat avgiftsuttag i enlighet med denna överenskommelse. Ändringarna avses träda i kraft . Influtna allmänna pensionsavgifter förs till AP-fonden. I samband med införandet av det nya pensionssystemet beslutades att den allmänna pensionsavgiften skall dras av vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten. höjdes inkomsttaket för uttag av den allmänna pensionsavgiften till 8,06 förhöjda prisbasbelopp. Den nu träffade överenskommelsen om finansi eringen av ålderspensionerna innebär att den allmänna pensionsavgiften skall höjas från 6,95 till 7 % av avgiftsunderlaget och att taket för uttag av avgifter skall höjas från 8,06 till 8,07 förhöjda prisbasbelopp. I propositionen föreslås därför att den allmänna pensionsavgiften höjs till av avgiftsunderlaget och att det vid beräkningen bortses från inkomster överstigande 8,07 förhöjda prisbasbelopp. Fördelningen av influtna ålderspensionsavgifter skall enligt 4 kap. 3 § göras enligt följande. Den andel som beräknas utgöra avgifter för inkomster som överstiger 8,06 förhöjda prisbasbelopp förs till staten. Den andel som beräknas motsvara pensionsrätt för premiepension förs till för tillfällig förvaltning. Återstoden förs till AP-fonden med vars tillgångar kostnaderna för försäkringen för inkomstpension och tilläggspension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension och tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen om allmän försäkring skall täckas. Regeringen skall fastställa dessa andelar efter förslag från . Skillnaden mellan beräknade belopp och de belopp som slutligt framräknas för det aktuella året skall regleras vid en kommande överföring. I enlighet med pensionsöverenskommelsen föreslår regeringen att ålderspensionsavgiften för såväl arbetsgivare som för den som har inkomst av annat förvärvsarbete höjs från 6,40 till av avgiftsunderlaget. Vidare föreslås att andelen som beräknas utgöra avgifter för inkomster överstigande 8,07 förhöjda prisbasbelopp förs till staten. Sjukförsäkringsavgifter förs enligt 4 kap. 1 § till staten för finansiering av bl.a. kostnader för sjukpenning, folkpension i form av förtidspension för personer som har rätt till tilläggspension i form av förtidspension, tilläggspension i form av förtidspension och rehabiliteringsersättning. Ett syfte med den förändrade avgiftsstruktur som beslutat med anledning av budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35) var att inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag skapa bättre samstämmighet mellan inkomster och utgifter i bl.a. sjukförsäkringssystemet. beräknas de kostnader som sjukförsäkringsavgiften avser att täcka uppgå till . Mot bakgrund härav föreslår regeringen att sjukförsäkringsavgiften höjs till för arbetsgivare och till för den som har inkomst av annat förvärvsarbete. Fördelningen av de statliga ålderspensionsavgifterna skall enligt 8 § lagen om statlig ålderspensionsavgift göras enligt följande. Den andel som beräknas motsvara pensionsrätt för premiepension förs till Riks gäldskontoret för tillfällig förvaltning. Återstoden förs till AP-fonden. Regeringen skall fastställa dessa andelar efter förslag från . Den statliga ålderspensionsavgiften skall i princip motsvara den ålderspensionsavgift som arbetsgivare respektive den som har inkomst av annat förvärvsarbete skall betala (prop. 1997/98:151). I propositionen föreslås därför att den statliga ålderspensionsavgiften höjs från 6,40 till av det beräknade underlaget. Vidare föreslås att det vid beräkning av avgiften skall bortses från i sig pensionsgrundande inkomster överstigande 8,07 i stället för 8,06 förhöjda prisbasbelopp. Det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift skall enligt pensionsuppgörelsen sänkas , dvs. från 33,06 till av avgiftsunderlaget. Till följd av de ovan föreslagna förändringarna avseende ålderspensionsavgiften och sjukförsäkringsavgiften föreslår regeringen därför att den allmänna löneavgiften för såväl arbetsgivare som den som har inkomst av annat förvärvsarbete sänks från till av avgiftsunderlaget.