sou · GNB397d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Denna lag träder i kraft och t illämpas första gången i fråga om beslut om rätt till äldreförsörjningsstöd som avser tid efter . Lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadst illägg till pensionärer Härigenom föreskrivs att 1, 5 och 7 §§ i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer skall ha följande lydelse Bostadstillägg enligt denna lag lämnas till den som är bosatt i samt uppbär 1.ålderspension, förtidspension, omställningspension, eller särskild efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2.hustrutillägg enligt lagen ( 1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, 3 änkepension med stöd av 3 änkepension med stöd av lagen (1988:881) om ändring i lagen (1988:881) om ändring i lagen om allmän försäkring lagen om allmän försäkring, 4. pension enligt lagstiftning- 4. pension enligt lagstiftning- en i en stat som ingår i Euro- en i en stat som ingår i Euro- peiska unionen eller Europeiska 5. äldreförsörjningsstöd en- ligt lagen (1999:00) om äldre- ålderspension för tid före den månad han fyller . Särskilt bostadstillägg kan lämnas enligt 7 § till pensionär som bär bostadstillägg enligt denna lag. 37 Senaste lydelse 1995:1486 8. socialbidrag9. bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag,10. familjebidrag enligt fa- miljebidragsförordningen (1991:1492), Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av pen- sionärens årsinkomst. Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som någon kan antas komma att erhålla . Som årsinkomst räknas inte 3.tilläggspension enligt lagen ( 1962:381) om allmän försäkring till den del pensionen föranlett minskning av pensionstillskott enligt 3 § lagen (1969:205) om pensionstillskott eller av barntillägg enligt 9 kap. 1 §sista stycket lagen om allmän försäkring i detta lagrums lydelse vid utgången av , 4.livränta som avses i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring i vad den enligt samma lagrum avdragits från pension eller understöd som någon på grund av släktskap eller svågerlag kan vara föranledd att utge, 5.vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, 6.studiehjälp och studiemedel enligt studiestödslagen, 9. äldreförsörjningsstöd, 10. bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostads- bidrag, 11. familjebidrag enligt familje- bidragsförordningen (1991:1492), 12. ersättning som avses i lagen (1971:118) om skattefrihet för ersättning till neurosedynskadade. Som årsinkomst skall inte heller räknas inkomst som är avsedd att vara en kostnadsersättning. Avdrag från årsinkomsten får göras på sådant sätt som anges i 33 § 1 mom. kommunalskattelagen för kostnader som hänför sig till intäkt av tjänst i den mån sådan inkomst ingår i årsinkomsten samt för under- hållsbidrag till före detta make i den utsträckning som anges i 46 § samma lag. För den som uppbär partiell förtidspension skall vid i nkomst- beräkningen bortses från ett belopp som motsvarar skillnaden mellan a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension jämte däremot svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall 38 Senaste lydelse 1997:1313 beräknat med beaktande av bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring och b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott. Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler som fastställs av regeringen. Avkastning av förmögenhet skall anses utgöra av förmögenhetsvärdet för år räknat. Vid beräkning av förmögenhets av- kastning skall dock denna höjas av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för den som är gift , och för annan . Vid beräkning av förmögenhet skall värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 § kommunalskattelagen och som utgör pensionärens permanentbostad inte beaktas. För pensionär som har sin bostad i särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostad som utgör permanentbostad för pensionärens make. I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av sjunde stycket skall i sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet. Årsinkomsten avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela tiotal kronor. Beräkning av särskilt bostadstillägg Rätten till särskilt bostadstillägg prövas utan ansökan. Särskilt bo- stadstillägg lämnas med skillnadsbeloppet, om den pensionsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat . Vid tillämpning av första stycket beaktas följande inkomster, näm- ligen 1.folkpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock inte handikappersättning, 2.pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott och tillläggspension enligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen föranleder minskning av pensionstillskott, det sammanlagda beloppet dock minskat av basbeloppet när fråga är om förtidspension, 3.särskilt pensionstillägg enligt lagen ( 1990:773) om särskilt pen- sionstilllägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, 4. bostadstillägg enligt denna enligt lagen (1999:00) om äldre- 5. hälften av den inkomst som 5. bostadstillägg enligt denna medräknas vid bestämmande av årsinkomst enligt 5 §. 6. hälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av årsinkomst enligt 5 §. En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall alltid anses utgöra lägst 1,22 gånger basbeloppet för den som är ogift och lägst 1,01 gånger basbeloppet för den som är gift. Inkomsterna enligt andra stycket 1 och 2 skall sammanlagda alltid anses utgöra lägst 1,515 gånger basbeloppet för den som är ogift och lägst 1,34 gånger basbeloppet för den som är gift. Som skälig bostadskostnad enligt första stycket skall anses en bostadskostnad som uppgår till högst . Denna lag träder i kraft och t illämpas första gången i fråga om beslut om rätt till bostadstillägg som avser tid efter . Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 och 7 §§ sekretesslagen (1980:100) i stället för dess lydelse enligt lagen (1998:709) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse Sekretess gäller inom för uppgift om enskilds person- liga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Sekretessen gäller dock inte beslut om omhändertagande, beslut om vård utan samtycke eller beslut om sluten ungdomsvård. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild som uppnått m yndig ålder om förhållanden av betydelse för att denne skall få vetskap om vilka hans biologiska föräldrar är. Inom familjerådgivning gäller sekretess för uppgift som enskild har lämnat i förtroende eller som har inhämtats i samband med Med socialtjänst förstås verk- Med socialtjänst förstås verk- lagstiftningen om vård av unga lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan sam- och av missbrukare utan sam- tycke samt verksamhet som i tycke samt verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av annat fall enligt lag handhas av hos annan myndighet som inne- hos annan myndighet som inne- fattar omprövning av social- fattar omprövning av social- nämnds beslut eller särskild till- uppföljning och utvärdering hos jämställs ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlän- 39 Senaste lydelse 1998:1658 tionsersättning för flyktingar och asylsökande och andra utlän- vissa andra utlänningar, ärenden ningar, ärenden om introduk- om tillstånd till parkering för tionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, ärenden om tillstånd till parkering för med uppgift att bedriva patient- med uppgift att bedriva patient- stöd och service till vissa funk- stöd och service till vissa funk- tionshindrade. Sekretess gäller i verksamhet som avser omhändertagande av perso- nakt enligt 70 c § socialtjänstlagen (1980:620) för uppgift om enskilds personliga förhållanden. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till socialnämnd om uppgiften be hövs för handläggning av ärende eller genomförande av beslut om stödinsatser, vård eller behandling och det är av synnerlig vikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio Sekretess enligt första stycket gäller inte 1.Beslut i ärenden om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvård, eller 2.Beslut i fråga om omhändertagande eller återlämnande av per- sonakt. Beträffande anmälan i ärende om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvård gäller sekretess om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos allmän försäkringskassa, Premiepen- sionsmyndigheten, Riksförsäk- ringsverket och domstol i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring, allmän ålderspension, arbetsskadeförsäkring eller handikappersättning och vård- bidrag eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, Sekretess gäller hos allmän försäkringskassa, Premiepen- sionsmyndigheten, Riksförsäk- ringsverket och domstol i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring, allmän ålderspension, äldreförsörjningsstöd, arbetsskadeförsäkring eller han- dikappersättning och vårdbidrag eller om annan jämförbar eko- 40 Senaste lydelse 1998:709 nomisk förmån för enskild, eller eller ersättning för sjukgym- om läkarvårdsersättning eller er- nastik, för uppgift om nå gons för sjukgymnastik, för hälsotillstånd eller andra person- uppgift om nå gons hälsotillstånd liga förhållanden, om det kan eller andra personliga förhållan- antas att den som uppgiften rör den, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon lider men om uppgiften röjs. honom närstående lider men om annan myndighet på vilken det gäller hos annan myndighet på ankommer att handlägga ärende vilken det ankommer att hand- enligt lagstiftning som har I fråga om myndighet som nu har nämnts. som anges i 8 § gäller dock be- myndighet som anges i 8 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess enligt första stycket gäller också i förhållande till en vård- tillstånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behand- lingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom. Sekretess gäller hos myndighet som avses i första stycket för anmälan eller annan utsaga av enskild om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon honom närstående utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäkring, lagstiftningen om allmän ålderspension, lagstiftningen om handikappersättning och vård- bidrag och lagstiftningen om sjuklön. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i år eller, i fall som avses i tredje stycket, i högst . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 19 § kom- munalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse 1.41 Socialbidrag, bistånd en- ligt lagen (1994:137) om mot- ningsstöd enligt lagen (1999:00) begravningshjälp samt underhåll, stånd enligt lagen (1994:137) om som har lämnats intagen i mottagande av asylsökande m.fl., begravningshjälp samt underhåll, på sjukhus, samt annan liknande som har lämnats intagen i ersättning utgör inte skattepliktig Detsamma gäller i fråga på sjukhus, samt annan liknande ersättning utgör inte skattepliktig Detsamma gäller i fråga ningshjälp behandlas inte tjäns- om till föreningar influtna med- tepension avseende tid efter den hjälp behandlas inte tjänste- pension avseende tid efter den Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligt vilken den för- säkrade äger utfå ersättning för skadestånd vartill han är berättigad på grund av personskada (överfallsskydd o.d.). Ersättning till följd av personskada som utgår i annan form än pe- riodisk utbetalning (engångsbelopp) och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur utgör skattepliktig intäkt såvida icke annat följer av övriga bestämmelser i denna lag. Om engångsbelopp, som utgår till följd av personskada, utgör er- sättning för framtida förlust av skattepliktig inkomst, skall dock 40 pro- cent av beloppet avräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär skatt- skyldig två eller flera sådana engångsbelopp till följd av samma per- sonskada, skall vad som har sagts gälla varje sådant belopp. Vad som avräknas från ett eller flera engångsbelopp under beskattningsåret får emellertid – förekommande fall tillsammans med vad som avräknats 41 Senaste lydelse 1998:233 – för samma personskada sammanlagt icke överstiga femton basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Härvid skall avräknad del av ett engångsbelopp uttryckas i det basbelopp, som har fastställts under vilket engångsbeloppet blivit tillgängligt för lyftning. Utbytes sådan livränta eller del därav, som utgår till följd av per- sonskada och utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot en- gångsbelopp, gälla bestämmelserna i föregående stycke beträffande sådant engångsbelopp. Utbytes annan livränta eller del därav, som utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, skall hela engångsbeloppet upptagas såsom skattepliktig intäkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annan livränta än nu sagts mot engångsbelopp, skall beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt. Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då denne på grund av 3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen om allmän försäkring äger uppbära arbetstagaren t illkommande ersättning från allmän försäk- ringskassa, är skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom i nämnda fall uppburna ersättningen från ävensom annan därifrån uppburen ersättning i anledning av kostnad för den an- ställdes räkning att betrakta som skattepliktig inkomst, dock att ersätt- ningen icke är skattepliktig för arbetsgivaren, därest den till den an- ställde utbetalda lönen eller den för honom havda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift i förvärvskälla. Ersättning, som annorledes än i form av pension eller annan livränta utbetalas av ar- betsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall, då arbetsgivaren står s.k. självrisk enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, räknas till skattepliktig inkomst enligt de grunder som skulle hava gällt vid försäkring enligt sistnämnda lag. Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat eller kommun, som ut- går enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestäm- melser, i samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa och partiellt arbetsföra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den mån bidragen avser traktamente och särskilt bidrag. Flyttnings- bidrag som lämnas av en arbetsmarknadsmyndighet utgör inte skatte- pliktig intäkt i följd varav avdrag inte medges för den kostnad som så- dant bidrag eller stöd är avsett att täcka. Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag från en allmän försäkringskassa till handikappade eller föräldrar till handikappade barn för anskaffning eller anpassning av motorfordon. Utgår bidraget till en näringsidkare för näringsverksam- heten tillämpas bestämmelserna om näringsbidrag i punkt 9 av anvis- ningarna till 22 §. Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår i samband med arbetsplacering som utgör led i omhän- dertagande av flyktingar. Skatteplikt föreligger inte för bidrag som stiftelsen till fullföljande av sitt ändamål lämnar för mottaga- rens utbildning. Inte heller föreligger skatteplikt för stipendium som lämnas enligt förordningen (1998:52) om stipendium efter genomfört basår inom gymnasial vuxenutbildning eller bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasie- skolan. Skatteplikt föreligger inte för sådant avdrag på ordinarie hyra som en hyresgäst får för att utföra förvaltningsuppgifter av enklare beskaffenhet på hyresfastighet inom ett öppet system för självförvaltning som bestämts i en förhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlings- lagen (1978:304) eller i ett annat avtal mellan en hyresvärd och en eller flera hyresgäster. Detta gäller endast till den del hyresavdraget inte överstiger den egna lägenhetens andel av den totala kostnaden för den eller de aktuella förvaltningsuppgifterna och under förutsättning att samtliga hyresgäster som deltar i självförvaltningen får avdrag på hyran med samma belopp. Vad som har sagts gäller i motsvarande ut- sträckning i fråga om avdrag på avgift i bostadsrättsförening, bostads- förening, bostadsaktiebolag och annan därmed jämförbar sammanslut- ning. Denna lag träder i kraft och t illämpas första gången i fråga om beslut om rätt till äldreförsörjningsstöd som avser tid efter . Förordning om ändring i förordning (1998:562) med vissa bemyndiganden för att meddela föreskrifter Regeringen föreskriver att 3 § förordningen (1998:562) med vissa be- myndiganden för skall ha följande lydelse får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av 1.lagen (1962:381) om allmän försäkring när det gäller 1 kap., 3-17 kap., 18 kap. 6 §, 20 kap. 4, 8 och 12 §§ samt 22 kap., 2.lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, 3.lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare, 4.lagen (1993:332) om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hivsmittade, 5.lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer i fråga – beräkning av bostadskostnad, – beräkning av årsinkomst, – beräkning av förmögenhet samt avkastning därav, – ändrad folkbokföring, – utbetalning av bostadstillägg, (1998:674) om (1999:000) om äldreförsörjningsstöd i fråga om med undantag för 7–11 kap. och 14 kap. 2–6 och avkastning därav, lagen (1998:674) om inkomst- – utbetalning av äldreför- undantag för 25 § och 37–40 §§. – ändrad bosättning till följd 42 senaste lydelse 1998:1515 meddela föreskrifter för verk- ställighet av dessa bestämmelser om det är klart att de inte avser kapitalförvaltning eller försäk- ringsteknisk verksamhet och om det behövs för att uppnå lik- formig tillämpning av bestäm- melser om inkomstpension och premiepension. Riksförsäkrings- verket skall samråda med Pre- miepensionsmyndigheten om föreskrifterna rör premiepen- sion. 7. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension med undantag för 7–11 kap. och 14 kap. 2–6 §§ och lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension med undantag för 25 § och 37–40 §§. får dock meddela föreskrifter för verk- ställighet av dessa bestämmelser om det är klart att de inte avser kapitalförvaltning eller försäk- ringsteknisk verksamhet och om det behövs för att uppnå lik- formig tillämpning av bestäm- melser om inkomstpension och premiepension. Riksförsäkrings- verket skall samråda med Pre- miepensionsmyndigheten om föreskrifterna rör premiepen- sion. Denna lag träder i kraft och t illämpas första gången i fråga om beslut om rätt till äldreförsörjningsstöd som avser tid efter . var utbyggnaden av socialförsäkringssystem och andra generella åtgärder dominerande frågor i utvecklingen på det soci- ala området. handlade socialvårdsdebatten om metoder, organisation och resurser inom socialvårdsarbetet i mera traditionell mening. Nykterhetsvårdlagen års barnavårdslag byggde på sina föregångare. Även om inslagen av förebyggande nykterhetsvård förstärkes genom den nya nykterhetsvårdslagen behöll lagen den äldre lagstiftningens auktoritära prägel. Kvar fanns t.ex. begreppen hemfallen åt alko- holmissbruk och lydnadsföreskrifter, samt i stort sett samma individ- och symptominriktade specialindikationer som . Barnavårdslagen speglade motstridande intressen – individens intresse av att få behandling och vårdbehov tillgodosedda respektive samhällets intresse av skydd mot den enskilde. Även om barnavårdslagen innehöll starkt auktoritära inslag gavs dock ökad tyngd åt förebyggande arbete. Den enskilde fick förbättrade möjligheter att hävda sina intressen gentemot barnavårdsnämnden 1. fick debatten om socialvården en ny inriktning. Socialarbetarnas fackliga och idéella organisationer och den då nya klientrörelsen formulerade kritik mot de grundläggande principerna för sociallagstiftningen. för socialvårdens målfrågor, som arbetade un- der åren 1968–1980, spelade en viktig roll för opinionsbildningen rörande socialvårdens framtid. Samhällsdebatten i präglades också av den "vänstervåg" som gick över . I debatten om social- vården aktualiserades sambanden mellan samhällsstrukturen och de sociala problemen och hjälpbehoven. Huvudlinjerna i kritiken var att vårdlagarna (barnavårdslagen, nyk- terhetsvårdslagen och socialtjänstlagen), trots att de var förhållandevis nya, var föråldrade, förtryckande och klassegregerande. 1 (1997) Socialpolitik och socialt arbete, s. 53 ff. fungera dåligt som stöd för behandlingsarbetet och vara opåverkade av kunskapsutvecklingen inom samhällsvetenskaperna liksom av samhällets demokratisering. Kritiken var stark mot de individuella tvångs- åtgärdernas omfattning och syfte att främst skydda samhället från den enskilde2. Den arbetade , en mycket enligt mångas mening. Men direktiven var omfattande och en helt ny sociallagstiftning, såväl till form som innehåll och med förankring i den tidens samhälle och dess värderingar, skulle tillskapas. Socialtjänstlagen 1980:620 (SoL) antogs och trädde 1982. De verksamheter och åtgärder som tidigare reglerats i lagarna om barnavård, nykterhetsvård och socialvård fördes därmed samman i en gemensam lag. , som inte hade varit lagreglerad, behandlades också i lagen. Dessutom bakades in, utan några större förändringar, bestämmelserna från lagen om barnomsorg. Till skillnad mot de gamla vårdlagarna har SoL i stora delar karaktä- ren av målinriktad ramlag. Detta bl.a. för att ska ha ut- rymme för insatser utifrån en helhetssyn. Men det stämmer också väl överens med den utveckling mot en ökad decentralisering i samhället och därmed ett ökat ansvar för kommunerna som är påtaglig. ska vara en serviceinriktad samhällstjänst, ha en er- bjudande hållning och visa respekt för den enskilda människans integ- ritet. Detta är lagens vägledande bestämmelser. Principerna om frivil- lighet och självbestämmande användes för att markera uppbrottet från den gamla lagstiftningen. Den fråga som kanske mer än någon annan präglade debatten under reformarbetet gällde tvånget inom socialvården – främst tvångsinsatser riktade mot vuxna missbrukare. Detta resulterade i att SoL inte inne- håller några bestämmelser om vård utan samtycke. I stället kom tving- ande insatser att regleras i två fristående lagar, lagen med särskilda be- stämmelser om vård av unga 1990:52 (LVU) och lagen om vård av missbrukare i vissa fall 1988:870 (LVM). En fråga som vållade mycket livlig debatt i samband med behand- lingen av socialutredningens förslag var förslaget om ett socialförsäk- ringstillägg (SOFT). Detta skulle administreras av försäkringskassorna och i stor utsträckning ersätta socialbidraget. Men förslaget föll dels därför att det bedömdes som alltför administrativt krångligt, dels för att socialbidragskostnader skulle föras över från kommunerna till staten. Förarbetena till socialtjänstlagen utformades i när den ekono- miska tillväxten var mycket god och tillät en kraftig expansion av den 2 , a.a., s. 82 f. Några prioriteringsdiskussioner med ekonomiska förtecken förekom knappast inom den sociala sektorn. Om frågan om prioriteringar över huvud kom upp handlade de snarare om vad som kunde betraktas som god service och vård, utbyggnadstakt med hänsyn till tillgänglig personal, byggnader m.m. än om de ekonomiska förut- sättningarna. Man utgick från att pengar fanns eller kunde göras till- gängliga.