sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — Någon motsvarighet till ATP-regeln eller att bosättningstid i vissa fall även kan tillgodoräknas på grundval av inkomster gäller inte för garantipension för pensionsberättigade som är födda eller . De flesta personer som omfattas av grundtryggheten för äldre- generationen har redan sin möjlighet att tjäna in försäkringstid bakom sig. I punkten 2 till övergångsbestämmelserna anges också att den för- säkringstid som den pensionsberättigade tjänat in före ikraftträdandet av denna lag skall tillgodoräknas som försäkringstid för garantipension och för bosättningstillägg. Detta gäller såväl för äldregenerationen som för personer födda eller . Personer som är födda eller tidigare och som vid ikraftträdandet av denna lag ännu inte uppbär ålderspension skall dock kunna tjäna in försäkringstid för garantipension och bosättningstillägg på motsvarande sätt som rätt till folkpension och pensionstillskott har kunnat tjänas in. Även detta regleras i punkten 2 i övergångsbestämmelserna Även de bestämmelser som finns i de gällande övergångsbestämmelserna till 5 kap. AFL föreslås i tillämpliga delar utgöra försäkringstid. Uttag och beräkning av garantipension och bosättningstillägg Kapitlet som innehåller bestämmelser om uttag och beräkning av ga- rantipension för personer födda eller senare, har kompletterats med bestämmelser om uttag och beräkning av garantipension och bosätt- ningstillägg för äldregenerationen. De inledande bestämmelserna om- fattar samtliga pensionsberättigade. Därefter regleras hur garantipen- sionen för personer födda eller tidigare skall beräknas. Be- stämmelserna om beräkning av garantipension för personer födda eller senare kommer därefter. I dessa föreslår vi inga andra för- ändringar än följdändringar. Slutligen innehåller kapitlet bestämmelser om beräkning av bosättningstillägget. I paragrafen finns en kvalifikationsregel som innebär att en förutsättning för att även en person som är född eller tidigare överhuvudtaget skall vara berättigad till garantipension eller bosättningstillägg är att personen i fråga kan tillgodoräkna sig försäkringstid om . Som nämnts ovan kan försäkringstid för äldregenerationen i detta avseende tjänas in såväl genom bosättning som med tillgodoräknade pensionspoäng för tilläggspension. För personer födda eller tidigare finns i motsats till vad som gäller yngre personer inte någon undre åldersgräns för rätt till uttag av garantipension eller bosättningstillägg. Garantipension eller bosättningstillägg skall kunna betalas ut i och med att lagen träder i kraft. Samtliga personer som om- fattas av vårt förslag föreslås ha rätt att göra nya eller fortsätta pågåen- de uttag av pensionen vid ikraftträdandet av våra förslag. Paragrafens första stycke motsvarar 6 kap. 1 § andra stycket AFL och paragrafens andra stycke avser uttag av garantipension för personer födda eller . För båda åldersgrupperna följer att den per- son som också har rätt till inkomstgrundad ålderspension enligt LIP kan ta ut garantipension eller i förekommande fall bosättningstillägg endast om uttag av inkomstgrundad ålderspension begärs . den pensionsberättigade gör ett partiellt uttag av den inkomstgrundade ålderspensionen skall garantipensionen eller bosättningstillägget utges med motsvarande andel. Personer ur äldregenerationen kan, till skillnad från personer födda eller senare, även göra partiellt uttag av garantipension eller bosättningstillägg på motsvarande sätt som gäller för uttag av folkpension, även om han eller hon inte har rätt till någon tilläggspension. I paragrafen anges beräkningsmetoden vid partiellt uttag av garantipen- sion och i förekommande fall av bosättningstillägg. Bestämmelsen är gemensam för båda åldersgrupperna. Beräkningen skall ske så att det först beräknas vad hel garantipension eller helt bosättningstillägg skulle ha blivit vid helt uttag av sådan pension. Därefter sker andelsberäk- ningen. Som anges i 4 § skall för beräkningen av garantipensionen för äldregenerationen i den pensionsberättigades beräkningsunderlag bl.a. ingå ett belopp motsvarande den tilläggspension, folkpension och pen- sionstillskott som den pensionsberättigade vid tiden för utbetalning av garantipensionen skulle haft rätt till. Om den pensionsberättigade gör ett förtida partiellt uttag vid t.ex. skall i beräkningsunderlaget således ingå en hel 63-års pension, som minskats på sätt som framgår av 6 kap. LIP respektive 6 kap. AFL i detta kapitels lydelse före . Vid ett uppskjutet uttag av ålderspension skall på motsvarande sätt nämnda belopp ha räknats upp före det att de läggs till beräkningsunderlaget. Andelsberäkning sker först efter det att garantipensionen eller bosättningstillägget beräknats. Beräkning av garantipension för den som är född eller tidigare. I den nya paragrafen anges på vilket underlag den årliga garantipensio- nen för äldregenerationen skall beräknas. Denna garantipensionen är i princip endast en översättning av det särskilda grundavdraget varför de inkomster som påverkar SGA också skall påverka storleken på garanti- pensionen. Reglerna för beräkning av andra pensionsförmåner skall inte ändras. För att beräkna garantipensionen skall därför ett beräknings- underlag som upptar alla de pensionsinkomster som påverkar storleken på SGA fastställas. Den pensionsberättigades garantipension skall fastställas varför ett beräkningsunderlag skall beräknas . Beräkningsunderlaget kan även behövas räknas om under året och nytt När så skall ske redovisas nedan och i avsnitt 7.8. I första och andra styckena anges vilka pensionsinkomster som skall ingå i beräkningsunderlaget. Vid omläggningen till garantipension från folkpension är det de pensionsinkomster som utges till den pensions- berättigade som skall ingå i beräkningsunderlaget. För den pensions- berättigade som inte uppbär ålderspension skall vid tiden för ansökan om ålderspension beräkningsunderlaget fastställas på de pensionsinkomster som skulle ha utgetts till den pensionsberättigade om de tidigare reglerna i AFL om folkpension m.m. alltjämt hade till- lämpats samt övriga pensionsförmåner som utges till den pensionsberättigade. Motsvarande gäller vid den årliga beräkningen av garantipensionen. Om förmånen har samordnats eller skulle ha sam- ordnats med annan förmån eller inkomst skall denna samordning ha skett innan beloppet läggs till beräkningsunderlaget. När någon av de pensionsinkomster som ingår i beräkningsunderlaget förändras, upphör eller ny sådan förmån tillkommer skall beräk- ningsunderlaget räknas om. Den tilläggspension som utges till den pensionsberättigade vid in- gången av skall ingå i beräkningsunderlaget. Den folkpension som utges i förhållande till antalet tillgodoräknade år med pensionspoäng kommer att utges i form av tilläggspension. Därför kommer den tilläggspension som skall ingå i beräkningsunderlaget även att omfatta en del av dagens folkpensionen. Den del av tilläggspensionen som utgörs av folkpension skall beräknas efter de i 6 kap. LIP gällande bestämmelserna. Detta belopp skall alltså fastställas i förhållande till antalet fastställda år med pensionspoäng. Hänsyn skall, med tillämpning av vårt förslag till ändring av 15 § lagen (1998:675) om införande av LIP (införandelagen), även tas till vissa år vilka enligt 5 kap. 4 § AFL i dess lydelse före likställs med poängår. Vid fastställande av detta belopp föreslår vi i samma paragraf att en kvinna som är född eller tidigare och som uppbär änkepension med stöd av övergångsreglerna till lagen (1988:881) om ändring AFL också skall få tillgodoräkna sig mannens ATP-år. Detta behandlas i författningskommentaren till vårt förslag om ändring i införandelagen. Följsamhetsindexeringen av tilläggspension kan på sätt som redovisas i avsnitt 8.7 medföra att tilläggspensionen minskar eller ökar i förhållande till vad den ursprungligen var fastställd till mätt i kronor. Härigenom kommer tilläggspensionens förändring att påverka beräk- ningsunderlaget. När detta sker kan det också innebära att även den del av tilläggspensionen som avser att ersätta den ATP-baserade folkpen- sionen sjunker under storleken av den grundtrygghet som den pen- sionsberättigade skulle haft rätt till enligt reglerna i AFL om folkpen- För att en pensionsberättigad som är född eller tidigare inte skall få en lägre grundtrygghet än vad han eller hon skulle haft rätt till före omläggningen finns i paragrafens första stycke en spärregel. Inne- börden av denna är att i beräkningsunderlaget skall tilläggspensionen alltid uppgå till minst vad den pensionsberättigade skulle haft rätt till i form av ATP-baserad folkpension Folkpension utges också i förhållande till antalet bosättningsår. Om den pensionsberättigade inte har tjänat in någon tilläggspension utges hans eller hennes folkpension enbart i förhållande till antalet bosätt- ningsår. Hela detta folkpensionsbelopp skall då ingå i beräknings- underlaget. Om den pensionsberättigade kan tillgodoräkna sig en bättre folkpension i förhållande till bosättningstiden än till antalet år med pensionspoäng, skall den del av folkpensionsbeloppet för vilket den pensionsberättigade inte får kompensation i form av tilläggspension ingå i beräkningsunderlaget. Kan han eller hon i stället tillgodoräknas ett fullt folkpensionsbelopp i form av tilläggspension, dvs. han eller hon kan tillgodoräknas med pensionspoäng eller därmed likställda år, skall något bosättningsbaserat folkpensionsbelopp inte ingå i beräknings- underlaget. Till vilket belopp denna folkpensionsdel skall fastställas och hur många bosättningsår som en pensionsberättigad som vid omläggningen ännu inte uppbär ålderspension kan tillgodoräknas, skall fastställas med tillämpning av bestämmelserna härom enligt 5-6 kap. AFL i dessa ka- pitels lydelser före . Vid fastställande av intjänad bosättningstid skall hänsyn även tas till därtill hörande övergångsbe- stämmelser. Vilka dessa bestämmelser är redovisas nedan under för- fattningskommentaren till punkten 2 i övergångsbestämmelserna. Det folkpensionsbelopp som ingår i beräkningsunderlaget vare sig det utges i form av tilläggspension eller inte skall vara relaterat till den pensionsberättigades civilstånd. Detta framgår av 6 kap. 2 § AFL i pa- ragrafens lydelse före och av 6 kap. 2 § LIP. Vid ändrat civilstånd kommer därför folkpensionsbeloppet att ändras och därför också beräkningsunderlaget att räknas om. I beräkningsunderlaget skall också ingå det pensionstillskott som vid omläggningen utges till den pensionsberättigade enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott. Har pensionstillskottet minskats på grund av förekomst av tilläggspension eller utländsk pension skall det belopp som betalas ut efter samordningen ingå i beräkningsunderlaget. Det samma skall gälla för den person som vid omläggningen ännu inte uppbär ålderspension. Vid beräkning av pensionstillskottsbeloppet kan, till skillnad från beräkningen av det bosättningsbaserade folkpensions- beloppet, hänsyn även tas till det antalet ATP-år som den pensionsbe- rättigade kan tillgodoräkna sig, om en sådan beräkning är förmånligare för den pensionsberättigade. Som nämnts är det den pension som vid omläggningen eller för ansökan om ålderspension utges eller skulle ha utgetts enligt tidigare gällande bestämmelser som skall ingå i beräknings- underlaget. Om ålderspensionen i form av tilläggspension och folkpen- sion ökat på grund av att den pensionsberättigade skjutit upp sitt uttag av ålderspension efter fyllda , skall den uppräknade tilläggspen- sionen och folkpensionen ingå i beräkningsunderlaget. Det samma gäller om tilläggspensionen och folkpensionen minskats på grund av förtida uttag, dvs. den minskade tilläggspensionen och folkpensionen skall då ingå i beräkningsunderlaget. För den som vid omläggningen ännu inte uppbär ålderspension skall folkpensionen och tilläggspensionen beräknas på motsvarande sätt med stöd av 6 kap. 2 § AFL i paragrafens lydelse före och 6 kap. 5 § LIP. För dem som tar ut en del av ålderspensionen skall till beräknings- underlaget läggas den tilläggspension och folkpension som hade utgetts vid helt uttag av ålderspension. Garantipensionen utges därefter med den andel som uttag begärts med. I första stycket anges att också den tjänstepension som utges till den pensionsberättigade skall ingå i beräkningsunderlaget. Även i denna situation är det den tjänstepension som den pensionsberättigade får ut- betald till sig som skall ingå i beräkningsunderlaget. Om tjänstepensio- nen är bruttosamordnad med den pensionsberättigades allmänna ålders- pension skall denna samordning ske med den tilläggspension och folk- pension som den pensionsberättigade skulle haft rätt till enligt reglerna i AFL i dess lydelse före . I 6 § anges vad som avses med tjänstepension. Yrkesskadelivränta som enligt 4 kap. 5 § har samordnats med till- läggs- och folkpension skall ingå i beräkningsunderlaget under vissa förutsättningar. I paragrafens tredje stycke anges att om den yrkesska- delivränta som den pensionsberättigade har rätt till, har reducerat hans eller hennes tilläggspension, folkpension och pensionstillskott skall yrkesskadelivräntan ingå i beräkningsunderlaget. Yrkesskadelivräntan skall ingå i beräkningsunderlaget med så stor del att detta uppgår till ett belopp motsvarande vad den pensionsberättigade hade haft rätt till i form av folkpension, pensionstillskott och ATP till den del denna har minskat pensionstillskottet. Om beräkningsunderlaget, trots att yrkesskade- livräntan minskat folkpensionsbeloppet, pensionstillskottsbeloppet och tilläggspensionen, överstiger den grundnivå som den pensionsberättigade enligt reglerna i AFL skulle haft rätt till skall inte någon del av livräntan ingå i beräkningsunderlaget. Om den pensionsberättigades grundbelopp på grund av uppskjutet uttag, överstiger 1,515 prisbasbelopp för en en- samstående och 1,34 prisbasbelopp för en som är gift, får livräntan dock inte ingå med större del än att beräkningsunderlaget uppgår högst till nämnda belopp. Liksom följer av paragrafens första stycke skall även i denna situation i beräkningsunderlaget ingå den tilläggspension, folkpension och pensionstillskott som den pensionsberättigade faktiskt får eller vid ansökan om ålderspension kommer att få utbetald till sig efter samordningen med yrkesskadelivräntan. Beräkningsunderlaget skall räknas om och när något av de belopp som ingår i beräkningsunderlaget ökar, minskar eller på annat sätt förändras. I denna paragraf finns bestämmelser om vilka förmåner som skall anses likställda med tilläggspension. Här anges att övergångsvis änkepension från tilläggspensionen beräknad enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL, skall likställas med tilläggspension och ingå i beräkningsunderlaget. Även utländsk socialförsäkringspension skall likställas med tilläggspension och ingå i beräkningsunderlaget. Ett krav för att utländsk pension skall ingå i beräkningsunderlaget är att den pensionsberättigade erlägger skatt i för pensionen. I paragrafen anges vad som avses med tjänstepension. Sådan tjänste- pension som påverkar storleken på SGA skall ingå i beräkningsunder- laget för beräkning av garantipension. Detta är sådan pension som utges till följd av föregående tjänsteförhållande. Med tjänstepension avses även pension till anställds efterlevande på grund av tidigare tjänste- förhållande. Vad beträffar utländsk tjänstepension ställs samma krav som gäller för annan utländsk pension, dvs. att den pensionsberättigade skall erlägga skatt i för utbetalning. I paragrafen anges att för rätt till garantipension krävs att den pen- sionsberättigade vid omläggningen uppbär folkpension eller vid tid- punkten för ansökan om ålderspension skulle ha varit berättigad till så- dan pension enligt 5 kap. AFL i dess lydelse före . Detta motsvarar i princip reglerna för SGA i 48 § kommunalskattelagen jämte anvisningar, men till skillnad från den regeln har en person som endast uppbär utländsk pension som är likställd med svensk folkpension inte rätt till garantipension. Det saknar betydelse om folkpen- sionsbeloppet är bosättnings- eller ATP-baserat. Inte heller ställs något krav på att folkpensionsbeloppet skall uppgå till något visst minsta be- lopp. Som framgår av 8 och 11 §§ kommer emellertid för en pensions- berättigad vars beräkningsunderlag inte överstiger 0,24 prisbasbelopp inte att göras någon beräkning eller utbetalning av ersättning för det slopade särskilda grundavdraget. För en person med så låg pensionsin- komst är det vanliga grundavdraget lika förmånligt som SGA. Vidare utges garantipension till personer födda eller tidigare endast om den pensionsberättigades samlade pensionsinkomster, i beräkningsunderlaget inte överstiger 3,0867 prisbasbelopp för den som är ensamstående respektive 2,709 prisbasbelopp för den som är gift. Dessa gränser är beräknade efter en punkt där det vanliga grundavdraget enligt 48 § första stycket kommunalskattelagen är lika förmånligt som eller förmånligare än SGA. Som framgår av 3 kap. 17 § och punkten 10 i övergångsbestämmelserna kan den pensionsberättigade i dessa fall vara berättigad till bosättningstillägg. Om beräkningsunderlaget överstiger 0,24 prisbasbelopp skall den pen- sionsberättigade ges kompensation för SGA. Det är storleken på beräk- ningsunderlaget som avgör hur stor kompensationen skall bli. I denna paragrafs första stycke beskrivs hur beräkningsunderlaget skall räknas upp om den pensionsberättigades beräkningsunderlag överstiger 0,24 prisbasbelopp men inte uppgår till 1,3 prisbasbelopp. Denna bestäm- melse är lika för gifta och ensamstående. Avdraget om 0,112 görs endast av beräkningstekniska skäl för att garantipensionen i den del den ersätter SGA skall motsvara storleken på det SGA som den pensionsberättigade hade erhållit med stöd av nuvarande skatteregler. I paragrafens andra stycke beskrivs hur beräkningsunderlaget skall räknas upp när de samlade pensionsinkomsterna uppgår till minst 1,3 prisbasbelopp men inte uppgår till 1,507 prisbasbelopp för den som är ensamstående eller 1,34 prisbasbelopp för den som är gift. För den senare motsvarar 1,34 prisbasbelopp fullt SGA. För en ensamstående ligger emellertid 1,507 prisbasbelopp något under fullt SGA. Att så är fallet beror endast på beräkningstekniska skäl. Genom uppräkningen kommer den pensionsberättigade att kompenseras för det SGA som han eller hon skulle ha erhållit med stöd av dagens SGA-regler. Paragrafens första stycke anger till vilket belopp beräkningsunderlaget skall räknas upp för en ensamstående när hans eller hennes samlade pensionsinkomster i princip motsvarar dagens grundtrygghet i form av oreducerad folkpension och pensionstillskott. Det saknar betydelse om den pensionsberättigade endast har rätt till folkpension och pen- sionstillskott eller om det i beräkningsunderlaget även ingår andra pen- sionsförmåner såsom t.ex. tilläggspension och tjänstepension. räkning av SGA görs ingen skillnad i vad pensionsinkomsterna utgörs av, utan det är uteslutande storleken på pensionsinkomsterna som avgör storleken på skatteavdraget. I andra stycket anges vad som gäller i motsvarande situation för den som är gift. Vid pensionsinkomster överstigande dagens grundtrygghet minskar storleken på SGA. I denna paragraf har denna minskning lagts in i be- räkningsmetoden för garantipension till personer vars samlade pen- sionsinkomster överstiger gränsen för fullt SGA. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som utgör den årliga ga- rantipensionen för personer födda eller tidigare. Sedan pensions- inkomster räknats upp och den inkomstrelaterade pensionen dragits av återstår garantipensionen. Tilläggspension i form av inkomstgrundad ålderspension och i form av änkepension, tjänstepension, utländsk pension samt livränta skall inte utges i form av garantipension, varför dessa pensionsförmåner skall dras från det uppräknade beräkningsunderlaget. Eftersom vi föreslår att den bosättningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet inte längre skall utges kommer garantipensionen också att ge kompensation för dessa pensionsförmåner. Garantipensionen utgörs således av ersättning för SGA och i vissa fall även för den bosättningsbaserade folkpensionen och pensionstill- skottet. I paragrafens andra stycke anges att för den som har så små pen- sionsinkomster att beräkningsunderlaget för ett visst år inte överstiger 0,24 prisbasbelopp ger garantipensionen endast ersättning för den bo- sättningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet. Bestämmelsen är lika för ensamstående och gifta. Beräkning av garantipension för den som är född eller senare Paragrafen betecknades tidigare 3 §. I paragrafen har gjorts följdänd- ringar. Paragrafen betecknades tidigare 4 §. I paragrafen har gjorts följdänd- ringar. Paragrafen betecknades tidigare 5 §. I paragrafen har gjorts följdänd- ringar Paragrafen betecknades tidigare 6 §. I paragrafen har gjorts följdänd- ringar Denna bestämmelse anger förutsättningarna för rätt till bosättnings- tillägg och hur detta skall beräknas. Bestämmelsen om bosättningstillägg gäller endast för personer födda eller tidigare. I paragrafens första stycke anges att rätt till bosättningstillägg har bara en pensionsberättigad, vars samlade pensionsinkomster överstiger gränsen för rätt till garantipension. Paragrafens andra stycke innehåller bestämmelser om med vilket belopp bosättningstillägg skall utges. Om det i den pensionsberättigades beräkningsunderlag ingår ett belopp motsvarande den bosättnings- baserade folkpension för vilket ersättning inte utges i form av tilläggs- pension enligt LIP, skall den pensionsberättigade erhålla kompensation för detta belopp i form av bosättningstillägg. Detta belopp motsvarar det belopp som den pensionsberättigade skulle ha erhållit i kompensation för denna pensionsförmån i form av garantipension om hans eller hennes beräkningsunderlag understigit de i första stycket angivna gränserna. Detta belopp skall alltid beräknas enligt bestämmelserna i 5–6 kap. AFL i dess lydelse före . I punkten 10 i övergångsbestämmelserna framgår att bosättningstillägg i vissa fall även kan ersätta den pensionsberättigade för pensionstillskottet. Utbetalning av pension m.m. I paragrafen har gjorts följdändringar. Reglerna om utbetalning m.m. av garantipension och bosättningstillägg är i huvudsak lika för personer födda eller tidigare och för personer födda år därefter. I paragrafen har gjorts en följdändring. I paragrafen, som motsvarar 5 kap. 16 § AFL, har gjorts följdändringar. I punkten 9 i övergångsbestämmelserna anges att en pensionsberättigad som är född eller tidigare och som vid utgången av uppbär folkpension vid bosättning utomlands med stöd av bl.a. 5 kap. 16 § AFL även skall få garantipensionen eller bosättningstillägget utbetalt till sig utan att någon ny prövning skall ske. Detta redovisas nedan. I paragrafen har gjorts följdändringar. Denna bestämmelse gäller endast för personer födda eller . I denna nya paragraf anges hur samordningen mellan garantipension och yrkesskadelivränta skall ske för en person född eller tidigare. Den samordning mellan å ena sidan yrkesskadelivränta och å andra sidan folkpension, pensionstillskott och ATP som sker enligt 17 kap. 2 § AFL skall även fortsättningsvis tillämpas för personer födda eller tidigare. Samordningen skall alltså ske med den folkpension och den ATP som den pensionsberättigade skulle haft rätt till enligt bestäm- melserna i AFL i dess lydelse före . I korthet innebär det att folkpension i form av ålderspension samt tilläggspensionen skall minskas med tre fjärdedelar av den pensionsberättigades tillkommande livränta för skada. Minskningen skall i första hand göras på tilläggspensionen. I praktiken minskas därefter pensionstillskottet och sist folkpensionen. Samordningen skall också ske med ATP och folkpension enligt AFL, men i beräkningsunderlag skall enligt 3 kap. 4 § ingå den tilläggspension som utges till den pensionsberättigade enligt LIP efter samordningen.