sou · GNB39 · 2000-01-01 00:00:00 — 160 , (1998) Vad är egentligen riktigt svenskt i den svenska rätten? ATT SLAKTA ETT FÅR I Vad är skyddat vid sidan av gudstjänst? Sedan inkorporeringen av Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (EKMR) i svensk lag är därtill uttrycket en del av svensk lag. utkom med rekom- mendationer om religiös tolerans i ett demokratiskt samhälle. uppmanas uppmärksamma med- lemsstaterna på att tillåta flexibilitet i att tillmötesgå olika religiösa handlingsmönster som exempelvis klädsel, matvanor och iakt- tagande av religiösa högtider.161 Redan till den Allmänna deklarationen om mänskliga rättig- heter sökte få in ett tillägg. Efter gudstjänst och iakt- tagande av religiösa sedvänjor ville man infoga förutsatt att detta inte menligt inverkar på någon annans personliga frihet. Detta har tolkats som ett försök att begränsa friheten att manifestera religion.162 Förslaget väckte intresse från vissa stater som såg det som motvikt mot proselytism men slutligen avvisades förslaget utifrån att vara alltför vagt för att vara till hjälp. Vilken rättslig ställning har då EKMR efter att ha inkorporerats genom vanlig lag som det i regeringsformen (2:23) fastslagits att lagar och föreskrifter inte får strida mot konventio- nen? I en bedömning mellan Djurskyddslagen, Religionsfrihets- lagen och EKMR blir det en fråga om vad som har företräde. Är den svenska lagregeln antagen före EKMR får den senare före- träde enligt lex posterior-principen (en äldre författning ger vika för en senare tillkommen). specialis-principen (en specialnorm gäller framför en generell norm) synes däremot inte tala för EKMR.163 En annan tolkning menar att båda dessa regler talar för EKMR.164 En lösning hävdar att tillägget i regeringsformen 2:23 161 Recommendation 1202 (1993) on religious tolerance in a democratic society. Parliamentary Assembly of . Forty-fourth ordinary session. 162Evans (1997) s. 186. 163Nergelius (1996) s. 684. 164Ögren (1994) s. 13. fastslår att en lagregel eller reglering som står i konflikt med konventionen också står i konflikt med grundlagen.165 hänvisar till att anslutit sig till de all- männa grunder och regler för konventionstolkning som kodifie- rades i om traktaträtten.166 I denna ansluter till att förarbeten till en konvention är en viktig källa för tolkning. En förutsättning för tolkningen av EKMR är att FN:s deklaration om mänskliga rättigheter är en del i tillkomsthistorien och vars text nära följs. Det innebär att tolkningsrummet som identifierar sedvänja med skäktning är tillämpbart och därmed inkluderat i idéinnehållet bakom den lag antagit.167 Djurskyddslagen ger ett generellt förbud mot skäktning medan EKMR skyddar skäktning under speciella förutsättningar. Enligt lex specialis ska därför ges företräde. Genom en tillämpning av kollisionsreglerna nås slutsatsen att skäktning som religiös sedvänja blir tillåten enligt svensk lag . En effekt av EKMR:s inkorporering med det svenska rättssystemet är således en väsentlig förstärkning av religionsfriheten.168 Att det här finns ett kritiskt moment visar också Konstitutions- utskottets betänkande som inför den fortsatta beredningen av frågan inom hävdar att förutom djurskydds- aspekter måste noga beaktas även vilka förpliktelser Europa- konventionen och andra internationella konventioner ålägger oss. Därvid ska också beaktas att är svensk lag.169 Den gällande rätten visar tydligt på en intressekonflikt där olika lagrum hamnar på kollisionskurs. I centrum hamnar rättskänslan byggd på värderingar och det praktiska livets behov. Det otvety- diga subjektiva elementet som vädjar till rättskänslan och vad som är det goda livet blir avgörande. Går det att finna en samsyn vars 165Cameron, (1998) An Introduction to Convention on Human Rights. : Iustus förlag, s. 144. 166Sveriges överenskommelser med främmande makt (1975):1. 167Ögren (1994). 168Ögren (1994) s. 13. 169Betänkande 1996/97:KU14. Fri- och rättigheter. ATT SLAKTA ETT FÅR I innehåll är acceptabelt och vilket erkänner de olika aspekterna? Vad blir viktigast – kränkningen av människans rättigheter eller djurens liv? Religionsfrihet som begränsning och måttstock En röd tråd genom denna skrift har varit frågan om religionsfrihet utifrån exemplet religiöst motiverad slakt. Det faktum att det existerar betydelsefulla grupper i det svenska samhället som hävdar att slaktmetoder är en viktig religionsfrihetsfråga visar att konflik- ten existerar. Därmed måste den också bearbetas. En uppenbar begränsning av religionsfriheten är att straffbara handlingar enligt inte skyddas därför att de begåtts i religiösa sammanhang. I och med att det är straffbart att slakta djur utan föregående bedövning så är skäktning en kriminell handling. Det är viktigt här att påpeka att det till exempel från judiskt håll inte är aktuellt att bryta mot det lands lagar i vilket man är medborgare. Innebörden är att grundläggande handlingar enligt judisk och traditionell muslimsk uppfattning kriminaliseras av det svenska samhället. Det är givetvis ett problem i ett mång- religiöst samhälle. Hur förhåller det sig då med den som bryter lagen på grund av sitt samvete eller sin religions krav? Är detta en rättighet som under några förhållanden är förenliga med demokratiska grund- principer? När dessa frågor ställs är det mot bakgrund av de skilda världsreligionernas långa och världsvida traditioner med före- skrifter till vägledning för människans liv. Ett svar på frågan är att i vissa fall kommer den religiösa tradi- tionen att få ge vika. Den absoluta religionsfriheten ställs mot andra grundläggande rättigheter och drar det korta strået. Om någon skulle hävda att kvinnlig omskärelse är en del av den religiösa tradition man bär med sig så vinner detta inget gehör utifrån samhällets värderingar. Om föräldrar av olika skäl vägrar medicinska ingrepp på sina barn tar principen om rätten till liv över. Exemplen skulle kunna vara flera och det finns inga enkla lösningar på var gränsdragningen går. Den legitimitet som författning och lagstiftning vilar på måste enligt bygga på ett frivilligt accepterande från medborgarnas sida, ett gemensamt åtagande, ett gemensamt syn- sätt på vad som är det goda samhället.170 Laglydnad hänger då samman med medborgarnas vilja att följa lagen och deras känsla av delaktighet. Problem uppkommer för den som önskar följa den demokratiska ordningen och respektera lagar och författningar som det goda samhället upplevs kollidera med samvetets och/eller religionens röst. Om en eller flera tydligt definierade grupper i en minoritetssituation vilka lever i ett pluralistiskt sam- hälle entydigt upplever lagarna som ett hinder måste deras upp- fattning och omdöme tas på allvar. I jämlikhetens namn har varje individ i en demokrati rätt till lika hänsynstagande, rätt att er- kännas som och respekteras som den myndiga människa hon är.171 Det som i samhällets och rättsstatens ögon blir betraktat som ett brott blir en konflikt mellan plikten att följa lag och att följa den rätt man menar härstammar från religionens lagsystem. Det inne- bär att det är en frågeställning som hör hemma inom demokratins ramar och som måste upprepas eftersom demokratins och religionsfrihetens möjligheter och gränser måste tydliggöras. Att det svenska samhället tillsammans med företrädare för inblandade religioner hittar en lösning på slaktfrågan – ur djur- skydds- och religionsfrihetsaspekt – är livsavgörande för den lång- siktiga välfärden för fromma muslimer och judar. Liksom 1800- talets främmande trosbekännare blivit ett med samhället så kommer dagens upplevda främmande trosbekännare att bli en integrerad del av samhället om både deras unika identitet och deras olikhet gentemot andra godtas. 170Habermas, (1995) Civil olydnad - den demokratiska rätts- statens grundbult i Magasin 4. (1995) är stor! Bajen är bäst! i Magasin 4. ATT SLAKTA ETT FÅR I , teologie doktor i religionshistoria, är hög- skolelektor vid , och kursansvarig för utbildningen i Mänskliga rättigheter och demokrati. SOU och Ds som ingår nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. För remissutsändningar av SOU och Ds som ingår nummerserie svarar Fakta Info Direkt på uppdrag av . Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6440, 113 82 Tel: , Fax: Grafisk formgivning: ,