sou · GNB33 · 2000-01-01 00:00:00 — Det är fråga om reglerna vid fartygsbyte (fartygsfonder) och möjligheten att göra ett s.k. yrkesfiskaravdrag. Före skattereformen kännetecknades skattesystemet bl.a. av höga skattesatser och en oenhetlighet som till stor del be- rodde på att skattesystemet användes för att tillgodose olika gruppers önskemål om lösningar av just deras individuella problem genom åtgärder inom inkomstbeskattningens om- råde. Genom skattereformen minskades progressiviteten i skat- tesystemet avsevärt för fysiska personer. Vidare halverades bolagsskatten. Detta var möjligt genom långtgående bas- breddningar. Ett stort antal fonder och reserveringsmöjlig- heter avskaffades. En grundläggande tanke bakom reformen var att skattesystemets huvuduppgift är att ge intäkter för det allmänna. Det skall inte användas för att tillgodose olika sär- intressen. Om stöd behövs i något enskilt fall skall det ges Ambitionen är att det allmännas utgifter skall prövas i den årliga budgetprocessen och inte döljas genom olika slag av undantag på budgetens inkomstsida. Vid skattereformen fick alla avstå något för att uppnå en bra helhetslösning. Det är inte minst av neutralitetsskäl vik- tigt att även fortsättningsvis försöka upprätthålla en likformig beskattning. Vissa branscher och/eller grupper får inte favori- seras genom subventioner och stöd via skattesystemet. Ett in- förande av fartygsfonder (negativ saldometod) skulle inne- bära en avvikelse från denna norm. Det är mot denna bak- grund viktigt att framhålla att regelverken för uppskov med beskattningen för vinst på avyttrade inventarier är generella i och . En särreglering kan därtill väntas ge upphov till krav på undantag från andra grupper, den sk smittoeffekten. Dessa krav behöver inte gälla samma problematik utan kan avse för den enskilda gruppen speciella frågor. Den sammanlagda ef- fekten blir bortsett från ett skattebortfall som måste finansie- ras ett avsevärt sämre skattesystem. Det hävdas att yrkesfiskarnas problem är den skattemäs- siga konsekvensen av att sälja huvudinventariet, fartyget. Eftersom fartygets värde oftast reduceras snabbare skatte- mässigt än reellt blir ersättningen högre än det skattemässiga värdet och en skattepliktig vinst uppkommer. Ett exempel klargör. En yrkesfiskare köper ett fartyg för 10. är fartyget helt avskrivet enligt dagens regler. När fiskaren säljer båten för 8 uppstår en vinst på samma belopp. Hade inventariet varit marknadsvärderat i bokföringen hade ingen vinst uppkommit. En förklaring till yrkesfiskarnas problem är med andra ord att ett fartyg med en livslängd på kanske upp till 30 till kan skrivas av . Det är dock inget tvång att skriva av i denna takt och det bör också påpekas att av beskattningsårets inkomst kan sättas av till en periodiserings- Maximalt av försäljningsvinsten behöver alltså skattas av när fartyget säljs. Anskaffas ett ersättnings- fartyg kan den skattepliktiga vinsten helt elimineras genom avskrivningar på ersättningsfartyget. Skulle fartygsfonder införas innebär det förbättrade möj- ligheter för fiskaren att utnyttja generösa möjlig- heter till överavskrivning och medföljande skattekredit. Det kan vidare anmärkas att utredarens resonemang kring de kostnader som förslaget kan medföra bygger på antaganden som vi inte har haft någon möjlighet att kontrollera. De principiella invändningar vi har mot ett införande av fartygsfonder kan i och för sig riktas även mot det s.k. yrkes- fiskaravdraget. Enligt vår mening är det, som framgått ovan, av flera skäl utomordentligt olämpligt att använda skatte- systemet för att ge branschstöd av det här slaget. Subven- tioner bör på ett transparent sätt redovisas på statsbudgetens utgiftssida. Det finns dessutom svagheter vid den offentlig- finansiella bedömningen av yrkesfiskaravdraget. Ekonomiskt och statsrättsligt är en del av socialavgifterna skatt (se prop. 1997/98:1 s. 169), vilket beaktats på ett felaktigt sätt av utredaren. Resultatet har blivit en missvisande kostnads- bedömning. Enligt utredningens direktiv skall den nuvarande politi- kens effekter på bl.a. svensk fiskenäring (inkl. berednings- industrin) redovisas. Utredningen hade i detta sammanhang vunnit på att redovisa i vilken mån ett införande av ett yrkes- fiskaravdrag har förutsättningar att leda till prissänkningar eller enbart kan förväntas leda till inkomstförstärkningar till enskilda fiskare. Vidare saknas en djupare analys av såväl den nuvarande politikens som utredningsförslagens effekter på sysselsättningen i fiskenäringen och beredningsindustrin samt påverkan på import- och exportvolymer av fisk. Utred-ningen hade vidare vunnit på att analysera huruvida en minskning av sysselsättningen i fiskenäringen har effekter på möjligheterna att utnyttja de svenska fiskekvoterna. Utredarens kommentar till det särskilda yttrandet Tre av experterna har beretts tillfälle att avlämna ett särskilt yttran- de. Tyvärr har de frångått principen att i yttrandet endast ta upp det de under utredningsarbetets gång har haft synpunkter på. Yrkesfiskaravdraget som sådant har det inte framförts syn- punkter mot under utredningens gång. Det är först i yttrandet sådana anförs. Däremot har det med hänvisning till prop 1997/98:1 anförts att en del av socialavgifterna skall betraktas som skatt när det gäller kostnadsberäkningen av yrkesfiskaravdraget. Detta har beaktats i kapitel 7 i utredningens betänkande. Det är därför förvå- nande att denna synpunkt likväl redovisas i yttrandet. Vidare sägs, att utredningens kartläggning av yrkesfiskets villkor gentemot konkurrentländerna i huvudsak begränsats till att i princip avse en jämförelse av skattereglerna för yrkesfiskare i , och . I kap 2, 3 och 4 redovisas utförligt fiskets situation, fiskeföretagen, sysselsättningen inom fisket och yrkesfiskets konkurrenssituation i ett internationellt perspektiv. Vidare redovisas yrkesfiskets förutsättningar efter EU-inträdet såväl i fråga om marknadsordning som struktur- och regionalpolitiskt. Villkoren inom arbetslöshetsförsäkringen redovisas också. Mot bakgrund av detta framstår slängen i det särskilda yttrandet som oöverlagd. Jag förutsätter nämligen att experterna läst be- tänkandetexten. Att sedan den jämförelse utredningen gjort inte föranlett några förslag är en helt annan sak. I direktiven sägs uttryckligen att kartläggning och analys också skall omfatta en jämförelse av skattevillkoren. Därför omfattar granskningen också skattevillkoren. Detta arbete har i enlighet med 124 Utredarens kommentar till det särskilda yttrandet direktiven genomförts oavsett experternas synpunkter. När det gäller jämförelsen på skattesidan är det i två avseenden som denna pekar mot att svenska yrkesfiskare har sämre villkor än de danska och norska fiskarena. I direktiven sägs Om utredaren med anledning av denna granskning finner att åtgärder behöver vidtas skall förslag till sådana lämnas. Utredningen har funnit starka skäl att i två avseenden lämna sådana förslag. Det gäller dels det av regeringen tidigare aktualiserade yrkesfiskaravdraget, dels skattefrågor vid byte av fartyg. Jag vill erinra om att skatteutskott ånyo aktualiserade frågan om yrkesfiskaravdrag som man önskade en belysning av de svenska yrkesfiskarnas skatte-villkor. Som jag ovan redovisat anförde experterna inga invändningar mot yrkesfiskaravdraget som princip under utredningsarbetets gång. Detaljsynpunkterna har ovan bemötts. När det gäller skattefrågor vid byte av fartyg anfördes syn- punkter i stort sett i enlighet med skrivningen i yttrandet. Jag be- gärde då av experterna att de skulle ta fram förslag för att lösa de problem som finns – redovisade i betänkandet – på området. Några sådana förslag fick jag trots påstötning inte. Därför har jag valt att framlägga det alternativa förslag, som jag ansåg enklast och minst komplicerat för såväl fiskare som myn- dighet. Därtill kommer att systemet redan finns i . Något förslag om Fartygsfonder, som sägs i yttrandet är det dock inte. Påståendet att en skattepliktig vinst vid fartygsbyte helt kan eli- mineras genom avskrivningar mot ersättningsfartyget gäller under förutsättning att ersättningsanskaffningen sker samma beskatt- ningsår. Så är oftast inte fallet. Avsikten med det framlagda förs- laget är att lösa de problem som därvid uppstår I avslutningen av yttrandet framförs önskemål om ett antal ana- lyser man anser utredningen borde gjort. Under utredningsarbetets gång har det från sekretariatets sida framförts att det inte finns tillräckligt underlag för att göra dessa analyser. Ex- perterna har inte själva kunnat bidra med erforderliga expert- synpunkter. SOU 1999:3 Utredarens kommentar till det särskilda yttrandet 125 Jag har funnit det nödvändigt att göra dessa kommentarer på grund av att det särskilda yttrandet dels tar upp synpunkter som in- te redovisats under utredningsarbetets gång, dels innehåller flera felaktiga påståenden. Konkurrenssituationen för det svenska yrkesfisket En särskild utredare tillkallas med uppgift att kartlägga och analy- sera det svenska yrkesfiskets långsiktiga konkurrensförutsättningar och konkurrensvillkor i den förändrade situation som medlemskapet i Europeiska unionen innebär. Livsmedelssektorn, inräknat primärproduktion i jordbruk och fiske, industri och serviceföretag, har stor betydelse för bl. a. landsbygds- utveckling och regional utveckling. I få sektorer av den svenska ekonomin är råvaruförsörjning och tillverkning så integrerade som inom livsmedelssektorn. Goda råvaror ger bättre förutsättningar för bra livsmedelsprodukter hos konsumenterna. Förutsättningarna för en fortsatt expansion inom den svenska livsmedelssektorn är goda. Internationaliseringen av livsmedelssektorn har förbättrat möjlighe- terna till en ökad export. I detta sammanhang är den del av livsme- delssektorn som omfattar fiskeberedningsindustrin beroende av en jämn råvaruförsörjning till konkurrenskraftiga priser. Svenskt havsfiske bedrivs i , dvs. , och , samt i . Även i inlandsvatten bedrivs ett yrkesmässigt insjöfiske, framför allt i de , dvs. , , och . har varit det viktigaste fångstområdet för svenskt fiske. utvidgade och EG- länderna sina fiskegränser , vilket innebar att måste föra årliga förhandlingar med EG och för att få tillgång till de traditionella fångstplatserna. Antalet yrkesfiskare i med yrkesfiskarlicens uppgår till ca 3 000. Av dessa är det emellertid många som nått pensionsåldern eller har så låga inkomster att det är tveksamt om verksamheten verkligen kan betraktas som yrkesmässig. Antalet aktiva yrkesfiskare kan därför beräknas till ca 2 000. Genom medlemskap i har förutsättningarna för den svenska fiskerinäringen förändrats. Fiskeflottan får åter tillträde till traditionella fiskevatten och även till nya havsområden. Möjlighe- terna att förse beredningsindustrin med råvara har således förbätt- rats. har medlemskapet medfört ökade expansionsmöjlig- heter för beredningsindustrin. Exporten av beredda fiskprodukter till EU-marknaden har mångdubblats. Om den svenska fiskenäringen skall kunna möta beredningsin- dustrins önskemål om råvara av hög kvalitet krävs det att fiskenä- ringen är konkurrenskraftig. För framgång krävs dock jämbördiga villkor med omvärlden. Det finns behov av att redovisa hur svensk fiskenärings konkurrenssituation förändrats genom medlemskapet i EU och i vilka avseenden konkurrensmöjligheterna avviker från vad som gäller för fisket i övriga medlemsländer. I ett flertal motioner har det gjorts gällande att de svenska yrkesfiskarna inte har möjlighet att konkurrera på samma villkor som yrkesfiskare i t.ex. och . En av anled- ningarna till detta är att yrkesfiskarna i dessa länder har möjlighet att göra ett särskilt s.k. yrkesfiskaravdrag. Utredningen om fiskerinäringens utvecklingsmöjligheter föreslog i sitt slutbetänkande Svenskt fiske (SOU 1993:103) att schablonav- draget för ökade levnadskostnader för yrkesfiskare borde höjas till den nivå som gäller för heldagstraktamente för löntagare. 1993/94:158 uttalade regeringen att den höjning av scha- blonavdraget som föreslagits av utredningen stred mot det grund- läggande synsättet att ett sådant avdrag endast skall täcka verkliga merkostnader. Med hänsyn till det av utredningen påpekade behovet av att ge yrkesfisket jämbördiga konkurrensvillkor med andra län- ders fiskare föreslog regeringen att förutsättningarna för ett särskilt yrkesfiskaravdrag skulle undersökas. 1993/94:JoU24) ställde sig bakom regeringens förslag. Även skat- teutskottet (bet. 1993/94:SkU25) förutsatte att de svenska yrkesfis- karnas skattevillkor skulle komma att bli belysta i utredningsarbetet samt att de förslag som kan behövas för att uppnå konkurrensneut- ralitet skulle läggas fram. aktualiserades frågan om yrkesfiskaravdrag ånyo av skatteutskottet (bet. 1996/97:SkU13 Lättnad i ägarbeskattningen i små och medelstora företag). I sitt betänkande förutsätter utskottet att regeringen slutför beredningen av frågan om yrkesfiskarnas konkurrenssituation i förhållande till grannlän- derna och därefter återkommer till med förslag som till- godoser motionärernas krav på konkurrensneutralitet. har beslutat i enlighet med utskottets hemställan (rskr. 1996/97:133). Utredaren skall kartlägga och analysera svenskt yrkesfiskes konkur- renssituation och konkurrensvillkor i den förändrade situation som medlemskapet i den Europeiska unionen innebär. En med våra främsta konkurrentländer jämförande analys skall belysa grundläg- gande förutsättningar för svenskt yrkesfiske samt hur fiskeripoliti- ken i form av främst regelverk och offentligt stöd påverkar konkur- rensförhållandena. Kartläggningen och analysen skall även omfatta en jämförelse av skattevillkoren. Analysen skall även belysa den nuvarande politikens effekter på svensk fiskenäring och effekter på statsfinansiella utgifter samt sysselsättning. Om utredaren med an- ledning av denna granskning finner att åtgärder behöver vidtas, skall förslag till sådana lämnas. Förslagens effekter på svensk fis- kenäring och effekter på statsfinansiella utgifter samt sysselsättning skall redovisas. Redovisningen skall även omfatta eventuella effek- ter på svensk beredningsindustri. För eventuella förslag som innebär utgiftsökningar eller inkomstminskningar för staten skall utredaren redovisa konkreta förslag på finansiering. Utredaren skall vidare kartlägga om EG:s stöd (t.ex. EG:s strukturstöd) och andra statliga insatser kan användas i syfte att förändra konkurrenssituationen. I arbetet skall restriktioner såsom krav på konkurrensneutralitet och beaktas. Det står utredaren fritt att ta upp till behandling och analysera alla de omständigheter som kan bedömas vara av betydelse i sam- manhanget. I utredningsarbetet bör samråd ske med näringen och andra in- tressenter. Utredaren skall beakta regeringens direktiv om skyldigheten att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att prö- va offentliga åtaganden (dir. 1994:23) och om att redovisa jäm- ställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:123) samt om att redovi- sa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande ar- betet (dir. 1996:49).Redovisning av uppdraget Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Skatteeffekten nominellt för svenskt, danskt och norskt av- drag %-uell effekt i skatt Effekten efter borttandande av värnskatten och höjningen av påslaget till Summa ink sk enl %-uell effekt i skatt %-uell effekt i skatt Effekten efter borttandande av värnskatten och höjningen av påslaget till Summa ink sk enl %-uell effekt i skatt %-uell effekt i skatt Effekten efter borttandande av värnskatten och höjningen av påslaget till Summa ink sk enl %-uell effekt i skatt +/- kap indk - lign m fradr = sk pl indk Kom,fylke mm +/- kap %-uell eff i skatt +/- kap indk - lign m fradr = sk pl indk Kom,fylke mm +/- kap %-uell eff i skatt +/- kap indk - lign m fradr = sk pl indk Kom,fylke mm +/- kap %-uell eff i skatt + Intäker el mlot - Saerfr o kont Diff i sk = avdr eff %-uell effekt i skatt + Intäker el mlot - Saerfr o kont Diff i sk = avdr eff %-uell effekt i skatt + Intäker el mlot - Saerfr o kont Diff i sk = avdr eff %-uell effekt i skatt