sou · GNB39 · 2000-01-01 00:00:00 — Att slakta ett får i – om religionsfrihet och demokrati spådde samhällsforskarna att religionens betydelse för politik och utveckling skulle klinga av i takt med modernisering och sekularisering. De hade fel. forskas det intensivt kring såväl politikens religionisering som religionernas politisering. Över hela världen får religionsfrågorna en stor, och på många håll växande, politisk betydelse. Tvisterna avgörs inte bara i teoretiska samtal utan också genom korståg och krig. I den här skriften beskrivs vårt land som ett land med en efter- släpande religiös självförståelse. Den dominerande bilden tecknar ett samhälle utan religionsmöten. Uppenbarligen tror många att religio- nen kan få vara en privatsak i en demokrati. De kan därför tycka att den tafflighet och valhänthet som politiker och myndigheter visar i den här studien är ganska harmlös. Men den här skriften kom inte till bara för att beskriva den religiösa oskuldsfullhetens ibland rentav komiska effekter. Den vill väcka till debatt om religionsfriheten och demokratin. I svensk politik har det, som författaren också åberopar, ibland hettat till kring religionsfriheten. Det borde göra det igen, av den här lilla skriften att döma. För bakom taffligheten och valhäntheten kan gömmas något mycket mer oacceptabelt, nämligen en brist på demo- krativärden som respekt och tolerans. Demokratin eftersträvar inte att göra om medborgarna så att vi blir likadana. Till skillnad från sina konkurrenter accepterar demokratiteorin att vi är olika. ledamöter hoppas att den här skriften ska ge underlag för reflektioner om religionsfrihet och svensk demokrati. De har dock inte tagit ställning till författarens synpunkter. Ä t s v e n s k t k ö t t . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . S y n e n p å d j u r . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . D j u r s o m o f f e r . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . K o s h e r s l a k t . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . H a l a l s l a k t . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . V i l d d j u r s j a k t . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . D j u r s k y d d s l a g e n . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . F r ä m m a n d e t r o s b e k ä n n a r e – e t t h i s t o r i s k t n e d s l a g . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . S k y d d f ö r r e l i g i o n s f r i h e t e n . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . D j u r s k y d d k o n t r a r e l i g i o n s f r i h e t . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . D e m o k r a t i o c h r e l i g i o n s f r i h e t . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Att slakta ett får i – om religionsfrihet och demokrati Bibeltexter hämtade ur: översättning av 1981 och Svenska varsamma språkliga revision av översättning av . Korantexter hämtade ur: budskap i svensk tolkning av med kommentarer av . : Proprius förlag 1998 Kristliga Ynglingaföreningens Ekumeniska Stipendiefond och . har bidragit med medel för materialets framtagande. Kött från den egna gården. Fråga efter utmärkt. Uppmaningen hämtad från den svenska TV-reklamen syftar till att få tittarna att köpa svenskproducerat kött. Bilden tonar bort med en nöjd bonde som påbörjar sin måltid. kan inte alla svenskar följa reklamens uppmaning eftersom religionen ställer specifika krav vid djurets slakt. Det är självklart att djur i ska slaktas på det sätt den svenska lagen föreskriver men det inne- bär att bland annat judar och delar av den muslimska gemen- skapen i får problem med att äta svenskt kött. Demokra- tiskt fattade beslut om djurskydd med bedövning av djuret före slaktögonblicket upplevs av religiösa minoriteter som en in- skränkning i rätten att utöva sin religion. Demokrati och samvetets röst I religionernas värld påbjuder etiska och religiösa villkor hur en from efterföljare skall kunna leva det dagliga livet utan att hamna i konflikt med religionens föreskrifter och samvetets röst. I en en- hetskultur byggd på religiösa grundpremisser är detta aldrig något dilemma. Religionen har färgat samhällets lagar och normer liksom individens moraliska och etiska bedömnings- grunder. Majoritetsreligionen och samhället lever i en form av ömsesidighet där religiösa påbud och den livsstil som styr den religiösa individens handlingsmönster upplevs tillhöra det normala och självklara. I det demokratiska svenska samhället är inte längre stat och religion en enhet och enhetskulturen är på många håll en svunnen epok. Ett samhälle som sett sig som en förkämpe för demokrati och mänskliga rättigheter har genom den pågående omvandlingen till ett mångkulturellt och mångreligiöst samhälle kommit1 att ut- 1 Klassificeringen av ett samhälle som homogent eller pluralistiskt är inte lätt. talar om ett homogent land om eller mer ATT SLAKTA ETT FÅR I manas av trosbekännare från olika religioner och vitt skilda kultu- rella mönster. anger medborgarskapets kärna vara byggd på idén om människors lika värde.2 Vilka är de krav en medborgare med lika värde kan ställa på samhället och vilka är de krav samhället kan ställa på sina medborgare? Individens personliga frihet ska skyddas genom likhet inför lagen avseende liv och egendom liksom skydd till yttrande-, tanke- och trosfrihet. Sam- tidigt registreras ökande skillnader mellan olika grupper i sam- hället och invandrares känsla av utanförskap intensifieras. Protester mot muslimers lagstadgade rätt att ha lokaler för religionsutöv- ning3 har fokuserat demokrati, religionsfrihet och frågan om tole- rans eller till och med respekt. Inför mötet med nya religioner och kulturer sätts majoritets- samhällets tradition och demokratiskt fattade majoritetsbeslut på prov genom att öppenhet och gränsdragningar fokuseras. Så till exempel när företrädare för världsreligionerna hävdar att religions- frihet ingalunda råder eftersom grundläggande handlingsmönster utifrån det för religionen självklara hamnat utanför det av svensk lag tillåtna. Självklart finns gränser för vad ett samhälle kan acceptera i religionens namn och allt kan inte tillåtas. Men ska gränsen gå där den är satt? Ett konkret exempel som skall diskuteras i det följande är religionsfrihet i relation till möjligheten att slakta djur enligt för judarna kosher- och enligt muslimerna halal-föreskrifter. Vad händer när mångtusenåriga världsreligioners av en befolkning tillhör samma religion. Enligt en dylik definition skulle fortfarande vara ett icke-pluralistiskt samhälle. Lijphart, , (1984) Democracies. Patterns of Majoritarian and Consensus Government in Twenty-One Countries. 2Demokrati och medborgarskap (1998) . 3Karlsson, och (1995) Moskéer i . En religions- etnologisk studie i intolerans och administrativ vanmakt. : Tro & Tanke, nr 7 och Alwall, (1998) and Plights. The Religious of a Minority in . traditioner i ett sekulariserat samhälles lagstiftning reduceras till en samhällsfråga kring djurskydd? Den religiöst motiverade slakten och religionsfrihetsaspekten ignoreras eller ställs mot djurskydds- aspekter i svensk lagstiftning. Det handlar om religionernas krav på rätt att slakta djur enligt de metoder som uppfattas föreskrivna i heliga skrifter och i enlighet med traditionen. Ur religiös synvinkel kan problematiken rubriceras som rätten att fullt ut kunna leva som from enligt sin religions föreskrifter vilket för den troende inkluderar den slaktmetod som vanligen betecknas skäktning. Fokus på islam och judendom Människans relation till djur, användningen av djur till föda och behandlingen av djur i samband med slakt finns reglerat i flera av religionerna. Frågan om religiös slakt berör en vidare krets av religionsutövare även om problematiken här kommer att behandlas utifrån judendom och islam. Halal är det arabiska ord som betyder det som är tillåtet eller i enlighet med lagen. Motsatsen är haram som står för det förbjudna eller det som är mot lagen. Mat betecknad halal respektive haram är alltså födoämnen som är tillåtna respektive förbjudna för en . Den muslimska slaktmetoden kallas med ett arabiskt ord för dhabh med innebörden rening. I det svenska språkbrukets be- skrivningar av muslimsk slakt har dock aldrig beteckningen dhabh fått något genomslag. Kosher är den hebreiska term som i används för lämp- lig eller rätt.4 I den rabbinska litteraturen står kosher för objekt som är rituellt korrekta och utan fel. De svarar mot de halakiska kraven och markerar därmed det tillåtna. Den judiska slakten, shechita, har på svenska betecknats skäktning. I Multi- media Lexikon återfinns följande förklaring till ordet skäktning: Judisk rituell slaktmetod, sker genom att de stora blodkärlen på djurets hals skärs av. Tillåten i efter fullständig narkos.5 4Ester 8:5, Predikaren 10:10 och 11:6. 5Bonniers Multimedia Lexikon (1996). ATT SLAKTA ETT FÅR I Etymologiskt är kopplingen mellan skäktning och shechita helt följdriktig. Ses däremot skäktning som beskrivning av en slakt- metod så inskränkes det inte till judisk slakt utan bör beteckna all slakt som utförs enligt samma metod. I detta inkluderar det svenska uttrycket skäktning också slakt enligt muslimsk tradition, alltså både dhabh och shechita. Rituell slakt har i använts för att beteckna den judiska slaktmetoden, både i uppslagsverk och skrivelser från myndigheter. I propositionen inför Djurskyddslagen 1988 skrev dåvarande jordbruksministern att det var angeläget att det även fortsättningsvis skall vara förbjudet att i utföra ritual- slakt.6 Internationellt återfinns också ordet rituell slakt (ritual slaughter). I Encyclopaedia Judaica7 liksom hos forskare8 talas om skäktning som ritual slaughter. I en presentation av praktisk juden- dom på initiativ av () hävdas att boskap och fåglar skall slaktas ritualenligt.9 Ritual får i dessa sammanhang närmast associeras med, för en religion, heliga handlingar liksom har vissa ritual genom vilka det gudomliga förväntas bli förmedlat. Från judiskt håll i har man vänt sig mot språkbruket rituell slakt. I ett remissvar på om slakt av obedövade djur menar de judiska församlingarna att ordet ritualslakt är förkastligt eftersom konstruktionen är gjord för att leda tanken till ritualmord.10 Samma uppfattning återkommer i brev till statssekreteraren i Jordbruksdepartementet11 och i 6Proposition 1987/88:93, s. 28. 7 Shehitah (1971) i Encyclopaedia Judaica. : Keter Publ. House, s. 1338. 8Exempelvis Milgrom , (1990) Ethics and Ritual: of the Biblical Dietary Laws i . Firmage m.fl., Religion and : Biblical-Judaic and Islamic Perspectives. Wiona : Eisenbrauns, s. 169. 9Grape, (1979) Praktisk Judendom. : Hillelförlaget, s. 19. 10Remisssvar på (1992:37) Slakt av obedövade djur. Remissinstans: Judiska Församlingarnas i Centralråd. tidningsdebatter om skäktning12. Eftersom ordet så starkt avvisas i det svenska sammanhanget bör givetvis beteckningen rituell slakt helt undvikas. Beteckningen kosherslakt indikerar en slakt- metod som medför att kött blir tillåtet ur judiskt religiöst hän- seende. På ett motsvarande sätt innebär då halalslakt tillåtet kött i enlighet med islams påbud. Skäktning kan användas som den sam- lande beteckningen för metoden att slakta djuret genom att skära av halsen. I en religionssociologisk avhandling vid har undersökt ett urval av 1000 medlemmar i . Av de tillfrågade uppgav att de i det egna hemmet hade en strikt koshermathållning medan I föräldrahemmet hade en strikt kosherhåll- ning medan svarade nej. Av cirka 12.000-13.000 judar var 1995 5.149 medlemmar i församlingen. Av dessa skulle därmed drygt 800 personer strikt hålla på kosherföreskrifterna.13 Av undersökningsresultatet framgår också att uppger att de äter griskött i det egna hemmet och blandar kött och mjölk- mat.14 I en äldre dansk undersökning som omfattade av judiska befolkning uppgav att de strikt höll på kosher och att de följde en del av kosherföreskrifterna.15 Antalet muslimer i är inte lätt att fastställa beroende på hur definieras men den övervägande majoriteten är immigranter med början och deras barn. för statsbidrag till trossamfund anger antalet 11Brev till statssekreteraren i från i genom Hans W. . 12Exempelvis , Hans W. (1994a) Skäktning snabb slaktmetod i och , Hans W. (1994b) Älgjakten mera plågsam i . 13Fischer, (1996) Judiskt liv. En undersökning bland medlemmar i . : Megilla-förlaget, s. 242, 54 och 47. 14Fischer (1996) s. 243. 15Blum, (1973) Dansk og/eller Jøde? ATT SLAKTA ETT FÅR I muslimer /97 till 85.000.16 Religionssociologen hävdar att antalet muslimer i är så många som 200.000 och möjligen 250.000.17 I en undersökning om intresset för religion bland immigranter och flyktingar konstateras att av muslimerna i bad i moskén åtminstone en gång per vecka.18 Muslimerna i representerar ett tvärsnitt av de muslimska troende i världen som en svenskt baserad islam växer fram. Inställningen till vad som är tillåtet kött varierar. En del muslimer hävdar att inget får- eller nötkött slaktat i är tillåtet så länge lagen kräver bedövning. Andra menar att kött slaktat med en lättare bedövning före det att snittet läggs av en muslimsk slaktare är tillåtet. Ytterligare andra hävdar att kött slaktat av någon tillhörande bokens folk (en ) är tillåtet och därmed allt svenskt får- och nötkött. Inom är det , och som upp- rätthåller förbud mot religiöst tillämpad slakt. har löst frågan om halal-slaktat kött på ett helt annat sätt än . Vikten av export av jordbruksprodukter föranledde att bli pionjärer bland de europeiska staterna på export till världen. var exempelvis representanten för i den auktoritet som garanterade att den danska exporten var halal. Detta gällde särskilt kyckling och en majoritet av kycklingexporten gick till muslimska länder. En konsekvens är att det i danska affärer är lätt att finna halal-märkt kött liksom informationstexter på arabiska.19 En europeisk utblick ger vid handen att möjligheten till halal- och kosherslakt nått längst i . Lagen tillåter utifrån religiös grund undantag från bedövning av djuret före slakt. Lokala myndigheter utfärdar tillstånd för lokala slakthus. 16Årsbok 1998 med redovisning för . : för statsbidrag till trossamfund. 17Alwall (1998) s. 180. 18Mella, (1996) Searching for the Sacred. A comparative study of popular religiosity among refugees in . 19Jørgen (1995) in Western Europe. , s. 78. inte helt löst frågan om halal-slakt. Den lag som reglerar slakt med religiös motivering tillåter undantag från regeln att djuret skall vara medvetslöst innan slaktögonblicket. En person föreslagen av den religiösa auktoriteten skall få fullmakt av att utföra slakten. Oenigheten mellan olika muslimska grupper har dock lett till att ingen auktoritet finns som kan föreslå ansvarig person. I praktiken utser Departe- mentet individer som indirekt får lokala muslimska gruppers stöd. En rad slaktare finns därför och olika muslimska grupper inspek- terar och ger fullmakt som garanterar köttet inför de egna.20 Tilläggas kan att i och den muslimska världen är kosher respektive halal-slaktat kött det självklara alternativet. Köttbullarna är något som mamma eller pappa rullat och stekt. Hamburgarna har blivit mer än uppskattad mat genom att sam- mankopplas med lek. Köp en hamburgare i Happy meal och en leksak följer med. Barn tycks komma allt längre från att tänka sig köttbiten som en tidigare levande varelse. Kvar i barnens djurvärld finns i stället små keliga husdjur som aldrig riskerar att hamna på matsedeln. fylls barnsängen med tygdjur väl placerade på armen under nattens timmar. Det är lamm, får och kor liksom hela menageriet av vilda djur som får en ny innebörd som tröstare i nöden under nattens mörka timmar. För de lite äldre barnen fylls tillvaron av tecknade djurfigurer som i allt uppträder som männi- skor. Till och med krokodiler och lejon blir, om inte harmlösa, så goda vänner. Ända in i döden följer djuren med. I svenska döds- annonser över barn blir bilden av björnen Bamse med mössan i hand allt vanligare. Därtill kommer en växande medveten djurrättsrörelse inte minst bland ungdomar. Plädering sker för en artism och mot diskriminering av individer endast på grund av tillhörighet till en art. Det handlar inte om en jämlikhet mellan människa och djur 20 (1995) s. 20. ATT SLAKTA ETT FÅR I utan om en uppvärdering av djuren. En konsekvens blir att avstå från allt eller allt onödigt dödande av och lidande för djur. Att det i västvärlden förekommer olika utformningar av djurens hävdade rätt visar den militanta aktivismen och den debatt den orsakat. Avgörande i dagens samhälle är måhända att en allt mindre skara människor lever på landsbygden intimt samman med lant- bruk, fiske och jakt. Djurens liv och verklighet har flyttat allt längre bort från stora skaror av barn och vuxna. Det medför också en frånvaro av medvetande om dessa djurs död. bygger det svenska systemet för matförsörjning på att kött ingår som en grundläggande komponent. Så länge kött används är slakt oundviklig. I religionernas värld finns många exempel på omsorg och med- vetenhet om djurens situation och behovet av skydd för djuren. finns i västvärlden ett allt större främlingsskap för att argumentera och söka förstå verkligheten med religionens språk- bruk och perspektiv. Det innebär att det är av vikt att söka utröna hur man inom judendom och islam betraktar djuren. Judisk syn på djur Redan i första berättelser framträder djurskötsel som en viktig syssla. De första människornas andre son blev en fåra- herde. Hans sysselsättning nämns till och med före den förstfödde sonens åkerbruk. I bibelberättelsen har uttryckligen sagts att till föda skall användas alla fröbärande örter och alla träd med frö- bärande trädfrukter.21 och efterföljare levde därmed enligt traditionen utifrån en vegetarisk livsstil. När blir den förste att ta ett liv är det inte i avsikt att få mat. Med en offergåva av fettet från hjordens förstfödda behagade han , ett offer vilket sedan förorsakade brodersmordet.22 omsorg om djuren framkommer i flera : 211 Mos 1:29. 221 Mos 4:1-8. är god mot alla och förbarmar sig över alla sina verk. Du öppnar din hand och mättar allt levande med nåd. Höj lovsång till med tacksägelse, lovsjung vår till harpa, honom som täcker himmelen med moln, honom som bereder regn åt jorden, honom som låter gräs skjuta upp på bergen, honom som ger föda åt djuren, åt korpens ungar som ropar. Din rättfärdighet är som väldiga berg, dina lagar som det stora havsdjupet, både människor och djur hjälper du, Herre.23 Den mänskliga attityden gentemot djur återfinns i Ordspråks- bokens uttryck: Den rättfärdige vet hur hans boskap känner det.24 Traditionellt i judisk undervisning betonas att djuren är en del av skapelse och har del i förbund.25 Därför har människan ett särskilt ansvar för dem. Baserat på utläggningar av bibelverser betonas exempelvis att en person inte själv skall äta och dricka innan djuren setts till och att djur liksom människan har rätt att vila på sabbaten.26 En grundläggande etisk föreskrift i den judiska religionen är zaar baalei chayyim som förbjuder lidande som förorsakas någon levande varelse. Talmud, liksom auktoriteter som Maimonides (1135-1214), bygger på framför allt ängelns fråga till Bileam om varför han slagit sin åsninna.27 Därav betonas att männi- skan måste behandla djuren humant och följden blir ett förbud att orsaka djuren lidande.28 Judisk tro undervisar om att man måste behandla djuren med medkänsla. Djuren har en särställning genom att uppfattas ha en levande själ.29 Texterna i Torah anger blodet hos människa och djur som själva livskraften, själen. 23Ps 145:9, 16, Ps 147:7-9 och Ps 36:7. 251 Mos 9:9-10 och Hos 2:18. 265 Mos 11:15 och 2 Mos 20:8-10. 274 Mos 22:32. 28Maimonides, (1995) Guide of the Perplexed. : Hackett; 3:17. 291 Mos 1:29-30. ATT SLAKTA ETT FÅR I Ty allt kötts själ är i blodet, och jag har gett er det till altaret, till att bringa försoning för era själar. Ty blodet är det som bringar för- soning, genom själen som är i det. Ty så är det med allt kötts själ, att blodet är det som innehåller själen. Därför säger jag till barn: Ni skall inte förtära något kötts blod. Ty blodet är allt kötts själ. Var och en som förtär det skall utrotas. Ni skall inte äta något med blod i. Ni skall inte befatta er med spådom eller teckentyderi.30 hävdas människans åtskillnad från och överhöghet över djuren. Denna ställning har människan förtjänat genom att und- vika bestialiskt uppträdande.31 har därmed enligt judisk tro tillåtit människans köttsliga drifter genom att tillåta djur som mat. Detta är dock tillåtet endast under strikta restriktioner. Endast om dess regler, kosher, följs har människan fortsatt rätt att utnyttja detta privilegium. Muslimsk syn på djur Alla levande varelser har fått liv och existens från . Det innebär att människan liksom djuren tillhör och ur den aspekten är de jämställda. Detta framgår med tydlighet av en ofta citerad text ur . Det finnes inte ett enda av markens djur, inte en fågel som bärs av sina vingar, som inte bildar samhällen liksom ni själva; ingenting har Vi förbisett i Vårt beslut. Och skall de samlas åter till sin Herre.32 Denna vers uppfattas av muslimer tala om livets helgd i islam där människa och djur tillhör det skapade. Ett ofta använt ordspråk för 303 Mos 17:11, 14 och 19:26. Jfr även 3 Mos 7:26-27. 31Benstein, (1996) Others, Brothers i The Report. October 17, s. 36. att karakterisera människans ansvar inför djuren är barmhärtighet. Ett talesätt säger: En person kan komma till paradiset genom att ge en törstig hund dryck! En person kan hamna i helvetet genom att låta en katt svälta!33 har djuren skapats till männi- skans hjälp. Detta tolkas så att människan har skyldigheter gent- emot djuren och blir ansvarig inför för en rätt behandling av dem. En grundläggande ståndpunkt är att djur inte får dödas. Från denna regel har undantag gjorts för skadedjur och för föda. För att människan över huvud taget skall få använda vissa av djuren till föda krävs en särskild human behandling av djuren och att de dödas på ett värdigt och skonsamt sätt. Allt från de gamla kulturerna i civilisationens vagga till dagens har bondekulturer spelat en viktig roll. Djuren föds upp för att ge mjölk, ull eller till att vara handelsvara. Det innebär att varje djur representerar ett kapital och en ekonomisk försäk- ring som inte enkelt äts upp. Vid speciella tillfällen som besök vid heliga platser eller vid händelser som markerar avgörande steg i livet kan djuret användas till måltid. Även själva dödandet av djuret gjordes till ära och en heder sattes i att dela köttet med andra. Grundläggande för både judar och muslimer är att lagen anses stå i samklang med som en del av en gudomlig verk- lighet. Parashat Vaikra34 utgör den del av 3 Mos 1:1-5:26 som läses i syna- gogan en gång och som behandlar olika former av offer, 33Katme, (1986) An up-to-date assessment of the method of slaughter. Symposium on Humane Slaguhter and Euthanasia at . 18-19 Sept 1986 (stencil). 34Vaikra är namnet på 3 , , och kommer av bokens in- ledning Och han () kallade. ATT SLAKTA ETT FÅR I I texten specificeras bland annat typen av djur och hur många djur som skall offras. Inte minst i finns ortodoxa grupper, haredim, som starkt betonar texten eftersom man menar att när kommer så måste prästerna känna offerlagarna för templet. Allt är förberett för att offren återigen skall upptas i ett framtida uppbyggt tempel. måste sägas att antalet med- lemmar i dylika grupper är litet även om de i dagens judiska kvarter i , gör sig påminda på många håll.