sou · GNB373 · 2000-01-01 00:00:00 — Ut- redaren skall utvärdera upplysnings-, informations- och opinionsbildande verksamhet och lämna för- slag till hur detta arbete bör bedrivas . arbetsfält omfattar hela samhälls- livet. Ombudsmannen måste därför välja vilka verksamhetsområ- den och arbetsuppgifter som skall prioriteras. Utredaren skall be- lysa de prioriteringar som gjort mellan olika arbetsuppgifter och vilka konsekvenser detta har haft för hur myndigheten fördelat sina resurser. Utredaren skall, utifrån de dokument som reglerar myndighetens verksamhet, bedöma än- damålsenligheten och kostnadseffektiviteten i de prioriteringar ombudsmannen gjort sedan starten . arbete med ärendehandläggning genom att ge vägledning och råd till enskilda personer och han- tera s.k. anmälningsärenden har stadigt ökat i omfattning. En stor del av rådgivningen är av juridisk karaktär. Utredaren skall utvär- dera dels juridiska rådgivning, dels den informationsverksamhet som har till syfte att verka för att ingen missgynnas eller på annat sätt utsätts för kränkande be- handling på grund av funktionshinder. Utvärderingen skall främst belysa de direkta effekterna av myndighetens insatser på området. Inrättandet av föregicks av diskus- sioner om ombudsmannafunktionen som sådan riskerar att tunnas ut och bli mindre verkningsfull om allt fler medborgargrupper får sin egen ombudsman. Förutsättningarna för att eventuellt slå samman flera av dagens ombudsmän till en eller ett fåtal om- budsmän för att på så sätt dels förstärka ombudsmännens infly- tande, dels samordna administration m.m. behöver kartläggas. Den särskilde utredaren skall därför beskriva likheter och olikhe- ter mellan roll och arbetssätt och andra statliga ombudsmäns. Om det finns överlappningar mellan och andra ombudsmäns roller och ansvarsområden skall utredaren beskriva dessa. Utredaren skall även analysera möjligheterna respektive hindren för att samordna med någon eller några av de övriga ombudsmannafunktioner som finns. Förslaget om att inrätta en för att be- vaka funktionshindrade personers rättigheter i samhället presente- rades urspungligen av handikapputredning (S 1988:03) i slutbetänkandet Ett samhälle för alla (SOU 1992:52). Handi- kapputredningen föreslog att ombudsmannen, utöver sin rådgi- vande och upplysande roll även skulle kunna driva processer inom prioriterade områden. Enligt handikapputredningen var för- utsättningen för detta att det finns sanktionerade förbudsbestäm- melser inom de aktuella områdena. Utredningen föreslog att be- stämmelser om förbud mot diskriminering och sanktioner skulle införas inom områdena arbetsliv och näringsverksamhet – förut- sättningar som inte gällde när inrätta- des. Utredningen (A 1997:01) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder (FUDA) utreder frågan om en lagstiftning mot diskriminering i arbets- livet. FUDA skall enligt sina direktiv (1997:8) bl.a. utreda och lämna förslag på vilka förfaranderegler som skall vara tillämpliga hos om en lagstiftning mot diskrimi- nering av personer med funktionshinder i arbetslivet införs. FUDA har även i uppdrag att utreda om det behövs en av personer med funktionshinder motsvarande och diskriminering, eller om eventuella uppgifter för en sådan nämnd kan utföras av redan befintliga myndigheter eller domstolar. Enligt sina direktiv skall FUDA i sitt arbete samråda med bl.a. Handi- kappombudsmannen. Den särskilde utredaren med uppgift att se över roll och arbetsuppgifter skall därför inte behandla denna fråga i detalj men bör beakta eventu- ella förslag från FUDA. Utredaren skall emellertid mer principi- ellt belysa frågan om roll och arbets- uppgifter med utgångspunkt i huruvida ombudsmannen även huvudsakligen skall utföra mer generella arbetsuppgif- ter som uppföljning och utvärdering. har lämnat tre årsrapporter och ett flertal andra rapporter till regeringen. De har bl.a. inne- hållit en rad förslag till ändringar i lagar och andra författningar som rör funktionshindrade personers livsvillkor. Utredaren skall ge förslag till hur rapportering till regeringen kan utformas och på vilket sätt ombuds- mannen kan verka för att brister i lagar och andra författningar avhjälps. Utredaren skall därvid överväga om Handikappom- budsmannen även i fortsättningen skall lämna en särskild rapport till regeringen och vilka uppgifter som i sådana fall skall redovisas i denna och vilka uppgifter som skall redovisas i myn- dighetens årsredovisning. En av uppgifter är att långsiktigt följa och bevaka EU:s insatser på olika samhällsområden och analysera och beskriva vilka konsekvenser dessa kan få för perso- ner med funktionshinder. skall också ge regeringen underlag och förslag till åtgärder som syftar till att stärka handikappfrågorna i EU-samarbetet. Detta har skett genom dels en plan för den långsiktiga strategin för myndighetens EU- arbete , dels en skrivelse med förslag om hur roll i EU-samarbetet skulle kunna utformas. Utredaren skall pröva om Handikappombuds- mannen skall ha någon roll i EU-samarbetet och hur avgränsning- arna i så fall skall se ut gentemot och andra myndigheter i detta samarbete. Regel nr 17 i för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet (FN:s stan- dardregler för funktionshindrade) ställer krav på att det inom varje land skall finnas nationella samordningskommittéer för handikappfrågorna. Samordningskommittéerna skall vara själv- ständiga men underställda respektive regering. I propositionen om framhölls att ombudsmannen, med den inriktning som där föreslogs, skulle passa väl in i den be- skrivning av en nationell samordningskommitté som ges i för funktionshindrade. Regeringen fick dels en skrivelse från , dels en gemensam skrivelse från Handikappförbundens samar- betsorgan (HSO), (), Sveri- ges dövas riksförbund (SDR) och () i vilka frågan om behovet av en svensk samordningskommitté tas upp. Skrivelserna behandlar även roll i en sådan samordningskommitté. Utredaren skall beskriva för- och nackdelar med en eventuell roll för Handikappombudsman- nen som nationella samordningsorgan för handikappfrå- gor enligt regel nr 17 i för funktionshindrade. I flera motioner till har förslag framförts om att stärka och effektivisera ombudsmannafunktionen bl.a. genom att samordna alla eller några av de befintliga om- Motionärerna har även framfört att myndigheter med ombudsmannaansvar lämpligen bör sortera under i stället för att som vara myndigheter under regeringen. Den särskilde utredarens arbete med en översyn av Handikappom- budsmannens roll och arbetsuppgifter kan komma att påverkas av resultatet av behandling av dessa motioner. Utredaren skall i sitt arbete ha kontakter med Handikappom- budsmannen, andra berörda myndigheter och organ samt med handikapporganisationerna. Utredaren skall beakta regeringens samtliga generella direktiv till kommittéer och särskilda utredare (dir. 1992:50, dir. 1994:23, dir. 1994:124 och dir. 1996:49). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Enkäter och diskussionsfrågor vid sammanträffanden Jag har fått uppdrag att se över Handi- kappombudsmannen. Syftet med uppdraget är att belysa vilken betydelse haft för utvecklingen inom handikappområdet och ta ställning till dennes framtida roll och arbetsuppgifter. Bl.a. ska jag bedöma vilken betydelse Handikappombudsman- nens arbete med nationell uppföljning och utvärdering haft för andra myndigheters ansvar härför inom handikappområdet. Hit hör också att belysa om det föreligger oklara gränsdragningar mellan myndigheter med uppgifter inom handikappområdet och och vilka konsekvenser detta eventu- ellt medfört för myndigheten. Jag skulle därför vilja ha myndighetens synpunkter på följande frågeställningar. Har det i myndighetens arbete uppstått oklarheter i gräns- dragningen mellan och myndighet, genom att a.Handikappombudsmannen har tilldelats uppgifter, till följd av sitt ansvar för utvärdering och uppföljning, som tidigare an- sågs ankomma på myndigheten, b.Handikappombudsmannen i något avseende har utfört upp- gifter inom eller verkat på ett område som det författningsmässigt ankommer på myndigheten att svara för, c.det finns oklara gränsdragningar mellan myndighetens för- fattningsmässiga uppgifter och om- rådesansvar? Om ni svarar ja på någon eller några av dessa frågor vill vi gärna att ni ger något exempel. 2.Har arbete lett till att myndig- heten fått större medvetenhet och kunskap om viktiga förhållan- den inom handikappområdet? 3.Har arbete resulterat i att ni kommer att ta ett större ansvar för vissa uppgifter än vad ni tidigare gjort? Om så är fallet vill vi att ni ger exempel. 4.Har verksamhet i övrigt haft någon betydelse för myndighetens arbete eller för utformningen av myndighetens lokaler med avseende på tillgängligheten för personer med funktionshinder? Om så är fallet vill vi att ni ger exempel. 5.Har myndigheten tagit del av information om ? 6.Har dessa standardregler implementerats i myndighetens ar- bete? Om så är fallet vill vi att ni ger exempel. 7.I "lag om " stadgas att myndigheter på uppmaning skall lämna uppgifter om sin verksamhet. De är också skyldiga att på ombudsmannens uppmaning komma till överläggning med denne. Har denna skyldighet gentemot a. varit ett instrument för att stärka myndighetens ansvar inom handikappområdet, b. påverkat samarbetsklimatet mellan myndigheten och om- budsman. 8.Har myndigheten i något avseende samarbetat med Han- dikappombudsmannen? Om ni svarar ja på denna fråga vill vi att ni närmare beskriver form och innehåll i detta samarbete. Har myndigheten i övrigt några synpunkter på funktionen och vilka dess uppgifter skall vara? Det vore värdefullt för mig att kunna få myndighetens synpunkter på dessa frågor . Om myndigheten anser det viktigt att få diskutera dessa frågor vid ett sammanträffande är jag eller min sekreterare öppen för att komma till myndigheten eller inbjuda er till . Jag har fått uppdrag att se över Handi- kappombudsmannen. Syftet med uppdraget är att belysa vilken betydelse haft för utvecklingen inom handikappområdet och ta ställning till dennes framtida roll och arbetsuppgifter. Bl.a. ska jag bedöma vilken betydelse Handikappombudsman- nens arbete med nationell uppföljning och utvärdering haft för andra myndigheters ansvar härför inom handikappområdet. Hit hör också att belysa om det föreligger oklara gränsdragningar mellan myndigheter med uppgifter inom handikappområdet och och vilka konsekvenser detta eventu- ellt medfört för myndigheten. Jag skulle därför vilja ha synpunkter på följande frågeställningar. 1.Vilken betydelse har natio- nella uppföljning och utvärdering haft för ansvar för uppföljning och utvärdering av handikappfrågor inom länet? 2.Har upplysnings-, informa- tions- och opinionsbildande verksamhet haft någon betydelse för länsstyrelsernas tillsyn av kommuners och landstings uppgifter enligt LSS, SoL och andra lagar? Har verksamhet i övrigt haft någon betydelse för länsstyrelsernas verksamhet eller miljön i lokalerna? 3.Har i något avseende enligt mening utfört uppgifter inom eller verkat på ett område som det författningsmässigt ankommer på att svara för? 4.Finns det några oklara gränsdragningar mellan länsstyrel- sernas författningsmässiga uppgifter och Handikappombudsman- nens områdesansvar? 5.Har i övrigt några synpunkter på funktionen och vilka dess uppgifter bör vara? Det vore värdefullt för mig att kunna få synpunkter på dessa frågor . Om skulle anse det värdefullt att få diskutera dessa frågor vid ett samman- träffande är jag öppen för att komma till eller in- bjuda er till . Jag har fått uppdrag att se över Handi- kappombudsmannen. Syftet med uppdraget är att belysa vilken betydelse haft för utvecklingen inom handikappområdet och ta ställning till dennes framtida roll och arbetsuppgifter. Bl.a. ska jag bedöma vilken betydelse Handikappombudsman- nens arbete med nationell uppföljning och utvärdering haft för myndigheters och landstings ansvar härför inom handikappområ- det. Hit hör också att belysa om det föreligger oklara gränsdrag- ningar mellan myndigheter med uppgifter inom handikappområ- det och landsting å ena sidan och å den andra samt vilka konsekvenser detta eventuellt medfört för myndigheterna och landstingen. För att få svar på ett antal frågor som berör Handikappom- budsmannens arbete, sänder jag ut enkäter till olika intressenter. Förutom landstingen skickas enkäter till statliga myndigheter, kulturinstitutioner, företag och handikapporganisationer. Jag skulle därför vilja ha synpunkter på följande frågeställningar. 1.Handikappombudsmannen har tilldelats ett ansvar för ut- värdering och uppföljning på handikappområdet. Anser ni att det behövs ett statligt organ med denna uppgift?. 2.Anser ni att det kan finnas svårigheter i gränsdragningen mellan ansvar och det ansvar som åvilar andra myndigheter som t.ex. ? 4.Anser ni att ansvar för upp- följning och utvärdering har haft en positiv betydelse för lands- tingets ansvar för handikappfrågor? Om ja, ge gärna något exempel. 5.Om ni finner det svårt att ange betydelsen av Handi- kappombudsmannens arbete, anser ni att dennes ansvar enligt ovan kan få en positiv betydelse för ansvar för han- dikappfrågor? Om ja, ange ge gärna på vilket sätt. 6.Har politiska beslutsfattare och/eller personal inom lands- tinget deltagit i konferenser som arrangerats av Handikappom- budsmannen? 7.Har politiska beslutsfattare och/eller personal inom lands- tinget tagit del av annan kunskapsöverföring/information från eller på annat sätt varit i kontakt med denne? Om svaret är ja har dessa kunskapsöverföringar lett till att a.vidtagit åtgärder för att förbättra tillgängligheten i lands- tingets lokaler och anläggningar, b.genomfört attidtydpåverkande utbildningar/informations- insatser riktade till anställda? Om svaret är ja kan ni ge exempel på insatser. Har , genomfört åt- gärder som motsvarar dem ovan, utan att det kan hänföras till in- satser från ? Om svaret är ja ge gärna exempel 11.Har politiker och anställda i tagit del av Han- dikappombudsmannens information rörande ? Om svaret är ja kan ni ge exempel på information? 12.Har implementerats i ar- bete med handikappfrågor? Om svaret är ja, ge gärna exempel på hur de har implemente- rats 13.Vilka frågor anser ni att i första hand skall arbeta med? 14.Anser ni att prioriterar rätt frå- har ombudsmannen utgått från och där prioriterat tillgänglighet, utbildning, arbete, lagstiftning och handikapporganisationer. 15.Övriga kommentarer rörande . Det vore värdefullt för mig att kunna få synpunkter på dessa frågor . Om anser det viktigt att få diskutera dessa frågor vid ett sammanträffande är jag eller min sekreterare öppen för att komma till eller inbjuda er till . Jag har fått uppdrag att se över Handi- kappombudsmannen. Syftet med uppdraget är att belysa vilken betydelse haft för utvecklingen inom handikappområdet och ta ställning till dennes framtida roll och arbetsuppgifter. I detta ingår bl.a. att ta del av handikapprörelsens synpunkter på arbete. Jag skulle därför vilja ha svar från er på ett antal frågor som jag ställer nedan. Enkäten kommer att kompletteras med en hearing . Jag återkommer med ytterligare information rörande hearingen men reservera gärna redan nu åt denna. 1.Anser ni att har prioriterat handikappolitiska frågor som är viktiga för er organisation? Om inte ge gärna exempel på frågor som borde prioritera. 2.Hur skulle ni vilja karaktärisera relationen mellan er orga- nisation och om vi ser till begrepp som samverkan och er möjlighet till påverkan? in det alternativ som stämmer bäst. Hur skulle ni vilja karaktärisera relationen om vi ser till kvan- titet, dvs. antal träffar med . in det alternativ som stämmer bäst. klart tillräckliga knappast tillräckliga otillräckliga obefintliga producerar en årsrap- port. Har er organisation, a.stor nytta av rapporten, b.liten nytta av rapporten, c.ingen nytta av rapporten. in det alternativ som stämmer bäst. 4.a Hur ser er organisation på in- formationsverksamhet? På vilket sätt anser ni att den har påver- kat motsvarande verksamhet hos er organisation? in det alternativ som stämmer bäst. positiv påverkan ingen påverkan Det vore bra om ni mer utförligt kunde kommentera ert svar. 4.b Hur ser er organisation på På vilket sätt anser ni att den har påverkat motsvarande verksamhet hos er organisation? positiv påverkan ingen påverkan Det vore bra om ni mer utförligt kunde kommentera ert svar. Enligt , regel 17 skall det finnas en nationell samordningskommitté för handikappfrågor i varje land. Kan åläggas denna uppgift? Skulle råd kunna utgöra denna kommitté? Ni får gärna mer utförligt kommentera varför Handikappom- budsmannen eller råd bör respektive inte bör utgöra samarbetskommittén. Vilken organisation (befintlig eller nybildad) skulle kunna tilldelas uppgiften om den inte bör läggas på eller dennes råd? Det vore värdefullt för mig att kunna få era synpunkter på dessa frågor . Om ni anser det viktigt att få disku- tera dem vid ett sammanträffande är jag eller min sekreterare öp- pen för att komma till er. Enkät till näringsliv, serviceorganisationer, kulturinstitutioner och samfund Jag har fått uppdrag att se över Handi- kappombudsmannen. Syftet med uppdraget är att belysa vilken betydelse haft för utvecklingen inom handikappområdet och ta ställning till ombudsmannens framtida roll och arbetsuppgifter. har ett mycket brett verksamhets- fält, som omfattar stora delar av samhällsområdet. För att få svar på ett antal frågor om arbete sänder jag ut enkäter till intressenter som på olika sätt berörs eller kan beröras av detta arbete. Förutom nämnda på sändlistan skickas enkäter till statliga myndigheter, landstingen och handikapp- organisationer. Jag skulle därför vilja ha era synpunkter på följande frågor. Har ni vidtagit åtgärder för att göra det möjligt för funk- tionshindrade att ta del av era tjänster? Vad har i så fall utgjort anledningen till era åtgärder? Stryk under det svar som är mest relevant. Egen kunskap Information från Information från handikapporganisationer Annat Ge gärna exempel på åtgärder som gör det möjligt för funktions- hindrade att ta del av era tjänster. 2.Har ni uppfattat om det föreligger några oklara gränsdrag- ningar mellan verksamhet och annan myndighets verksamhet och ansvar för handikappfrågor? 3.Har ni tagit del av för att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet? På vilket sätt har ni i så fall fått kunskap om dessa regler? 4.Hur skulle ni ställa er till en lagstiftning om förbud mot dis- kriminering av funktionshindrade i samhället? Vilken roll skulle spela inom ramen för en sådan lag- stiftning? 5.Finns det andra, enligt er uppfattning, bättre alternativ att komma tillrätta med en eventuell diskriminering av funktions- hindrade i samhället? Vilken roll skulle Handikappombudsman- nen spela inom ramen för detta alternativ? Ge gärna exempel på alternativ. Har ni några synpunkter i övrigt på Handikappombuds- mannen som myndighet? Vilka frågor bör denne enligt er upp- fattning prioritera? Det vore värdefull för mig att få era synpunkter på dessa frågor . Från utredningens sida kommer vi att kon- takta några av er för att få ytterligare information om hur ni ser på frågor som gäller funktionshindrades möjligheter till full delak- tighet och jämlikhet i samhället. Det vore därför bra om ni i sva- ret till mig kunde ange vem som i så fall är er kontaktman. Jag skulle vilja ha kommunens synpunkter på följande frågeställ- ningar. 1.Handikappombudsmannen har tilldelats ett ansvar för ut- värdering och uppföljning på handikappområdet. Anser ni att det behövs ett statligt organ med denna uppgift?. 2.Anser ni att det kan finnas svårigheter i gränsdragningen mellan ansvar och det ansvar som åvilar andra myndigheter? 3.Anser ni att det kan finnas svårigheter i gränsdragningen mellan ansvar och det ansvar som åvilar kommunen? 4.Anser ni att ansvar för upp- följning och utvärdering har haft en positiv betydelse för kommu- nens ansvar för handikappfrågor? Om ja, ge gärna något exempel. 5.Om ni finner det svårt att ange betydelsen av Handi- kappombudsmannens arbete, anser ni att dennes ansvar enligt ovan kan få en positiv betydelse för kommunens ansvar för han- dikappfrågor? 6.Har politiska beslutsfattare och/eller personal inom kommu- nen deltagit i konferenser som arrangerats av Handikappom- budsmannen? 7.Har politiska beslutsfattare och/eller personal inom kom- munen tagit del av annan kunskapsöverföring/ information från eller på annat sätt varit i kontakt med denne? 8.Om svaret är ja har dessa kunskapsöverföringar lett till att kommunen a.vidtagit åtgärder för att förbättra tillgängligheten i kom- munens lokaler och anläggningar, b.genomfört attidtydpåverkande utbildningar/informations- insatser riktade till anställda? Om svaret är ja kan ni ge exempel på insatser. 9.Har kommunen , genomfört åt- gärder som motsvarar dem ovan, utan att det kan hänföras till in- satser från ? Om svaret är ja ge gärna exempel 10.Har privata näringsidkare i kommunen ökat sin tillgänglighet? Kan det hänföras till Handi- kappombudsmannen eller annan? 11.Har politiker och anställda i kommunen tagit del av Han- dikappombudsmannens information rörande ? Om svaret är ja kan ni ge exempel på information? 12.Har implementerats i kommunens ar- bete med handikappfrågor? 13.Vilka frågor anser ni att i första hand skall arbeta med? 14.Anser ni att prioriterar rätt frå- 15.Övriga kommentarer rörande . Det vore värdefullt för mig att kunna få kommunens synpunkter på dessa frågor . Om kommunens anser det viktigt att få diskutera dessa frågor vid ett sammanträffande är jag eller min sekreterare öppen för att komma till kommunen eller inbjuda er till . Frågor till ledamöter i råd. utvärdera effekterna av HO:s arbete att övervaka rättigheter för funktionshindrade i relation till andra myndigheters an- svar för frågorna. utvärdera arbetet med att förmedla den samlade kunskapen på området bedöma dels hur ombudsmannen har prioriterat mellan olika arbetsuppgifter och dels fördelat sina resurser mellan olika områden och uppgifter utvärdera den juridiska rådgivningen och informationsverk- samheten kartlägga likheter och olikheter mellan HO´s och övriga ombudsmäns verksamhet. Finns oklarheter i fördelning av arbetsuppgifter och ansvarsområden mellan ombudsmännen och finns det möjligheter att samordna verksamheterna Kortfattat har ombudsmannen följande huvudsakliga uppgifter, enligt instruktionen.. upprätthålla kontakter med funktionshindrade personer och med organisationer, företag, myndigheter och andra vars verk- samhet rör funktionshindrade följa FOU på området följa tillämpning av lagar och föreslå ändringar i författningar för att funktionshindrades rättigheter skall tillgodoses regelbundet utvärdera åtgärder som vidtas för att förverkliga följa den internationella utvecklingen och särskilt vad som händer inom EU genom upplysnings- och informations- och opionsbildnings- verksamhet förmedla kunskap Kan Du utifrån Din erfarenhet som ledamot i rådet bedöma hur väl instruktionen överensstämmer ombudsmannens uppgifter? Vilka frågor har dominerat diskussionen inom rådet? Vilka frågor anser Du att ombudsmannen bör prioritera? Finns det uppgifter som Du anser borde ligga på ombudsman- nens ansvarsområde men som inte gör det ? Har Du upplevt att det råder oklarheter och gränstvister mellan ombudsmannen och andra myndigheter och samhällsorgan när det Med myndigheter och samhällsorgan inkluderas regering och departement. Har Du upplevt ovan nämnda oklarheter och gränstvister mel- lan ombudsman och handikapprörelse? Hur ser Du på styrningen av ombudsmannen? Har ombuds- mannen en tillräcklig fri ställning att agera eller har regeringen för stora möjligheter att styra ombudsmannens arbete? Vad anser Du vore lämpligast, att ombudsmannen ligger under Tror Du att en sammanslagning mellan Handikappombuds- mannen och övriga ombudsmän (dock inte JO) skulle gagna Han-