sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — Här är det således fråga om anbudens storlek och i vil- ken utsträckning även anbud under tröskelvärdena skall utannonseras. Enligt utredningen är det viktigt att den ofta kostnadssänkande konkur- rens som kan åstadkommas vid inhämtande av anbud under trös- kelvärdena tas till vara. För att nå de små företagen krävs dock att kommunala och statliga myndigheter förfogar över en professionell upphandlingsorganisation som besitter kompetens vad gäller marknaden samt den juridiska och affärsmässiga bedömningen. En väl genomförd upphandling i denna anda kan leda till en rad positiva effekter. Småföretag som tidigare haft en tämligen undanskymd roll i den offentliga upphandlingen får en allt större betydelse. I praktiken innebär detta bl.a. ökad tillväxt och syssel- sättning. Dessa förslag ligger helt i linje med EU:s tankegångar om att Förekommer etnisk diskriminering? man bör främja små och medelstora företags tillgång till den offentliga marknaden. Härvid bör även betalningsvillkoren uppmärksammas. inrättades innan trädde i kraft med uppgift att bl.a. informera om lagen och utöva tillsyn över den offentliga upphandlingen. Mot bakgrund av den problembild som har vuxit fram på upphandlingsområdet har regeringen tillsatt en utredning för Översyn av (Nou- utredningen, Fi 1998:08). skall analysera behovet av tillsyn såväl över offentlig upphandling som över . Regeringen har avsatt medel till för att öka kun- skaper om offentlig upphandling. Detta sker bl.a. genom en webbsida med information som framför allt små och medelstora företag har nytta av. Vidare kommer möten, kurser och konferenser att anordnas genom samarbete mellan , m.fl. Aktivi- teterna är inriktade på att företagen i en ökad utsträckning skall upp- märksamma exportmöjligheter men bidrar till att öka upp- märksamheten för offentlig upphandling i . Utredningen föreslår att av regeringen får som särskild uppgift att speciellt observera invandrarföretagandets beroen- de av upphandlingsförfarandet. Vidare bör få i upp- drag att uppmärksamma den framväxande rollen av EG-rätten och sociala klausuler, inklusive antidiskrimineringsklausuler (se nedan). Antidiskrimineringklausul i samband med upphandling har gett ut en s.k. grönbok om offentlig upphandling inom EU eftersom offentliga inköp kan vara ett viktigt medel att påverka ekonomiska aktörers agerande. I grönboken påpekas bl.a. möjligheten att främja anställning av kvinnor eller skydd mot vissa missgynnade kategorier. har uttalat att det är möjligt att i ett upphandlingsavtal skriva in krav på leverantören att anställa långtids- arbetslösa (Rec 1988 s. 4635). I betänkandet Översyn av lagen mot etnisk diskriminering (SOU 1997:174) föreslås bl.a. att statliga myndigheter åläggs att i största möjliga utsträckning skriva in s.k. antidiskrimineringsklausuler i avtal med leverantörer av varor och tjänster. Klausulens syfte skall vara att säkerställa att leverantören aktivt arbetar med etnisk mångfald i för- hållande till sina anställda och inte heller göra sig skyldig till brott mot diskrimineringslagstiftningen. I och används antidiskrimineringsklausuler för att motverka diskriminering och öka mångfalden på arbetsmarknaden. 86 Förekommer etnisk diskriminering? finns således möjligheter att vid offentlig upphandling kräva att leverantören anger mål och tidsplaner för när de kommer att anställa kompetena personer som tillhör de underrepresenterade grupperna, om leverantören inte redan har en tillfredsställande fördelning. Utredningen stödjer det ovan nämnda förslaget om införande av an- tidiskrimineringsklausul vid offentlig upphandling. Sådana klausuler kan fungera som en tydlig signal och budskap från den offentliga sektorn att gällande diskrimineringslagstiftning skall följas. Myndig- heterna bör enligt utredningen gå i första ledet när det gäller att mot- verka all sorts diskriminering. 5.5.4Rätt för förvärvare av rörelse att få överta hyresrätt till den lokal där rörelsen drivs Anskaffning av affärslokal (lägenhet) aktualiseras dels när ett företag startar och dels när verksamheten utvidgas. Antingen hyrs en tom lokal direkt av hyresvärden eller annars kan hyresrätt övertas i samband med att en rörelse köps. Därvid utgör affärslokalen för köparen en integrerad del av förvärvet av rörelsen och övertagandet av affärslokalen utgör en nödvändig förutsättning för att verksamheten skall kunna drivas vidare under de förutsättningar som köparen avsett. I ett hyreskontrakt skrivs in vilket slag av rörelse som får bedrivas i lokalen. Hyresgästen skall också, när hyresförhållandet upphör, åter- ställa lokalerna i objektivt godtagbart skick. Detta innebär att hyres- gästen, om ändringar skett, skall återställa lokalerna i godtagbart skick och att skador utöver normalt slitage skall repareras. För affärslokaler gäller marknadshyra, dvs. hyresvärden och hyres- gästen kommer fritt överens om hyran. Hyrestiden löper som regel för en bestämd tid - ofta tre eller - men kan också överenskommas att löpa tills vidare. Hyresbeloppet skall i princip vara bestämt i hyres- avtalet. Bestämmelse i 12 kap. 36 § jordabalken föreskriver att en innehavare av en hyresrätt som i huvudsak används för att bedriva handel, hantverk, industri eller annan förvärvsverksamhet endast kan överlåta hyresrätten till den som även övertar själva rörelsen. Tillstånd kan sökas hos om hyresvärden inte går med på överlåtelsen. Har hyresgästen innehaft lägenheten mindre än får tillstånd (av ) dock lämnas endast om synnerliga skäl föreligger. Lagen innefattar således en lägenhet där det bedrivs en verksamhet som är inriktad på ett ekonomiskt utbyte. Ideell verksamhet faller där- med utanför lagens definition. Förekommer etnisk diskriminering? Förutsättningarna för överlåtelse är dels att den nye hyresgästen be- driver samma typ av verksamhet som överlåtaren, dels att värden inte har befogad anledning att motsätta sig överlåtelsen. Enligt förarbetena till bestämmelsen6 innebär det sistnämnda kravet att en bedömning skall göras av efterträdarens möjlighet att betala hyran samt hans eller hennes förmåga att själv eller tillsammans med medhjälpare driva rörelsen. Det är dock bara överlåtaren som kan söka tillstånd hos . Skulle överlåtaren inte vilja fullfölja en överlåtelse om en värd har vägrat tillstånd genom en ansökan till , kan förvärvaren inte genomdriva sitt förvärv. Det förekommer också att affärslokaler inklusive affärsverksamhet hyrs ut i andra hand. Eftersom hyreskontrakt inte tecknats med hyres- värden, saknar andrahandshyresgästen det juridiska skyddsnätet. Den som förvärvat en bostadsrätt men sedan vägrats medlemskap i föreningen kan inom en månad från den dag han eller hon fick del av beslutet om detta hänskjuta tvisten till som kan ändra beslutet och bevilja medlemskap. Förvärvaren av en bostadsrätt kan således vända sig till få dess godkännande av medlemskapet. Någon motsvarande rätt finns inte för den som i samband med förvärv av en rörelse förvärvar en hyresrätt. är förvärvaren beroende av överlåtaren för att hos kunna få sin rätt prövad. Utredningen föreslår att en självständig rätt att begära tillstånd införs för den som i samband med förvärv av en rörelse förvärvar en hyresrätt. En bestämmelse om detta bör införas i 12 kap. 36 § jordabalken. Frågor om förekomsten av diskriminering och om dess mekanismer har inte ställts som ett medvetet prioriterat forskningsområde i mer än ett fåtal studier och då på arbetslivets område. De problem och möjligheter som finns för invandrare som företagare är även ett område som enligt utredningen inte blivit tillräckligt belyst. Ännu hade relativt få studier av invandrarföretagsamhet genomförts i . Som det framgår av detta betänkande är invandrarföretagandet en fråga med flera dimensioner. Här finns frågor som avser integration och rent företagsekonomiska frågor samt frågor om invandrares för- väntningar på offentliga organ och privata företag. Vidare finns frågor om vilka krav på förändringar som kan ställas på myndigheter och 1967:141 Ny hyreslagstiftning. 88 Förekommer etnisk diskriminering? företag, för att ge lika möjligheter till personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag. Detta innebär att antalet aspekter och frågeställningar kring invand- rarföretagande är många. En grundfråga är vad som gör att personer med invandrarbakgrund i allmänhet - och vissa grupper i synnerhet - startar egna företag i större utsträckning än landets ursprungsbefolkning. En annan viktig fråga är varför invandrare lokaliserar sina företag i stort sett till de tre storstadsregionerna och inte till andra delar av landet. Empiriskt baserad kunskap om sociokulturella faktorers betydelse för invandrarföretagande i är inte bara av praktisk betydelse, utan också av teoretiskt intresse eftersom det föreligger mycket lite empirisk forskning i vad gäller invandrarföretagens perspektiv. Sådan kunskap är t.ex. av intresse vid utformning och utvärdering av speciellt riktade stödåtgärder. Även de mest elementära uppgifter, exempelvis de som rör invand- rares totala företagande i och hur dessa utvecklas saknas. Den statistik som finns tillgänglig om invandrare som företagare är bristfällig i många avseenden. I det följande lämnas några uppgifter som enligt utredningen visar behovet av en förbättrad statistik om invandrare som företagare. Behovet av bättre statistik rörande invandrarföretagande har ett nära samband med kvaliteten på statistik om småföretag i allmänhet. En viktig uppgift för småföretagsforskning - och därmed för invandrarföretagandet - är att förbättra den statistiska metoden kring hur stort nyföretagandet egentligen är. Nyföretagarstatistik mäts på olika sätt av olika organisationer och siffrorna berättar därför inte samma saker. SCB och , () samt and Society presenterar väsentligt olika siffror för antalet nystartade företag. Grunden till de delade meningar som råder om antalet nya företag är att dessa myndigheter och organisationer har olika kriterier för att mäta nyföretagandet. SCB gör , på uppdrag av , en undersökning om nyföretagandet i . SCB baserar undersökningen på ett urval av de företag som nyregistreras som verksamma i Centrala företags- och arbetsställeregistret (CFAR). Källorna till CFAR är () och (). Uppgifter om att företag är verksamhetsdrivande erhålls från RSV. Ett urval på 24 000 av dessa företag görs sedan för att få vetskap om hur många företag som verkligen är genuint nya. Av de företag som nyregistreras visar det sig att omkring häften är genuint nya, resten är antingen omregistreringar eller övertaganden. Definitionen genuint nya företag kvalificerar nyföretagandet genom att företaget skall bedriva en helt nystartad Förekommer etnisk diskriminering? I denna definition ingår även företag som startats i en verksamhet som företagaren sysslat med som anställd. Också verk- samheter som legat vilande före omstarten räknas in. Däremot ingår inte nystartade dotterbolag eller verksamhet som tagits över, även om denna registrerats om. och använder sig av samma underlag och presenterar i stort sett samma siffror. hävdar emellertid att det inte ger en riktig bild av nyföretagandet om man räknar företag som startas vid sidan av ett vanligt heltidsjobb eftersom antalet företagare i själva verket har minskat i rad. anser dock att potentialen i dessa företag inte skall underskattas. Frågan är vilka siffror beslutsfattare skall stödja sig på när de gör bedömningar och fattar beslut. Regeringen får information från olika håll. De siffror som SCB och publicerar kommer ut sent , först , och det ger sämre underlag för snabba beslut. Politiker behöver aktuella uppgifter. Därför används ibland uppgifter från exempelvis and Society som enbart anger nyregistrerade företag och presenterar aktuella siffror sex gånger . startades 28 700 genuint nya företag enligt kri- terier. angav och en siffra på över 40 000 nya företag. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att den statistiska meto- den för mätning av nyföretagandet bör förbättras och att forskare och organisationer som ansvarar för nyföretagarstatistik bör samverka för att åstadkomma mera enhetliga kriterier för mätning av nyföretagan- det. Utredningen föreslår också att en bättre och kontinuerlig bild av in- vandrarföretagande tas fram. Statistiken bör vara uppdelad på flera generationers invandrare samt fördelad på etnicitet snarare än på endast nationalitet. Vidare föreslås att regeringen ger , som har en samordnande och utredande funktion för frågor om bl.a. småföretagen, följande uppdrag. ·Att ta fram utbildningsmaterial samt att vara resursorgan för de invandrarkonsulter som svarar för invandrarföretagande hos , kommuner etc. ·Att initiera och uppmuntra nätverksbildande dels mellan olika former av invandrarföretagare, dels mellan invandrarföretagare och andra företagare samt organisationer av olika slag. ·Att initiera forskning och utredningar om invandrarföretagande samt följa upp och sprida resultat, ordna konferenser m.m. 90 Förekommer etnisk diskriminering? Utredningen föreslår sammanfattningsvis att avsätts för forskning, utredningsverksamhet m.m. för att förbättra beslutsunderlaget för utveckling av invandrares företagande och för att förbättra möjligheterna för invandrare som företagare. Utredningen föreslår regeringen att denna förhållandevis blygsamma satsning finansieras vid omprioritering inom ramen för rådande forskningsresurser. Den kan exempelvis aktualiseras i samband med beredningen av utredningen 2000. 6Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv Integrationspolitiken för nyanlända till skall i huvudsak in- riktas på att stärka den enskildes förutsättningar för egenförsörjning, varvid eget företagande utgör en viktig del. Många av dagens ny- anlända till kommer från länder, där eget företagande utgör en del av en kulturtradition. Utredningen anser därför att man bör ta vara på detta intresse och stimulera fler nyanlända till att starta eget redan under den kommunala introduktionsperioden. Detta kan dock inte åstadkommas utan grundläggande förändringar i dagens system, vilket fortfarande till alltför stor del kännetecknas av socialpolitiska åtgärder, som för det mesta resulterar i ett långvarigt bidragsberoende i form av i första hand socialbidrag. Staten har betalat ut ca till landets kommuner . I många fall har dessa medel inte ut- nyttjats för tillräckligt aktiva åtgärder. Resultatet är att mellan av dessa flyktingar står för egenförsörjning efter en introduktionsperiod på . Det finns självfallet flera orsaker till ovan beskrivna verklighet, och det krävs en rad förändringar för att vända utvecklingen. Utred- ningen anser att en del av problemen och lösningen kan spåras i dagens mottagnings- och ersättningssystem. Kommunernas arbete med att tidigt stimulera eget företagande bland flyktingar har inte varit tillräckliga. Bland den arbetsföra flyktinggruppen som mottagits av kommunerna hade eget företag eller stimulerats till att starta eget. Ur ett långsiktigt perspektiv är detta ett bortfall av tillväxt och sysselsättning med tanke på att en stor andel nyanlända har förutsättningar från sitt hemlands tradition att driva eget företag. Dessutom är företag som drivs av invandrade personer ofta familje- företag och utgör en stor sysselsättningspotential för övriga familje- medlemmar. Till detta bör också tilläggas att en företagsamhetsform baserad på familjetradition har en självgenererande effekt på små- 92 Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv företagsetablering i och med att entreprenörsandan i många grupper förs vidare genom familjen. Dagens mottagningssystem för flyktingar bygger på en samverkan mellan stat och kommun. Staten skall genom träffa överenskommelser om mottagande. Utredningen anser att systemet för överenskommelser med kommuner har spelat ut sin roll och bör ses över. Dagens förhandlingar mellan stat och kommun bidrar dessutom till att invandrarna och invandringen ses som en börda som skall fördelas. Målet måste i stället vara att man får ett system som synliggör människors kunskaper, som främjar sysselsättning och tillväxt. Utredningen anser att integrationspolitiken för nyanlända och regionalpolitiken för tillväxt bör samordnas så att kollisioner mellan olika regelverk kan undvikas och att invandrarnas roll som resurs för samhället tidigt tydliggörs på lokal och regional nivå. Introduktion av nyanlända och ersättning till kommunerna måste enligt utredningen ingå som ett led i de generella tillväxtstrategierna, varvid de regionala tillväxtavtalen utgör en väsentlig del. Utredningen vill fästa regeringens uppmärksamhet på att även om årets tillväxtavtalsförslag skall lämnas har ändå regeringen möjlighet att överväga utredningens förslag inom höstens tillväxtavtalsförhandlingar med regionerna. Utredningens förslag stämmer väl överens med betänkandet om validering av utländsk gymnasial yrkeskompetens (SOU:1998:165), som föreslår att kompetensutvärderingen måste, redan under intro- duktionsperioden, finnas på regional nivå och vara en naturlig del av regionernas arbete med tillväxtavtalen. Med utgångspunkt i regionala tillväxtstrategier för introduktion och integration föreslår utredningen följande: 1.Se över ersättningssystemet för flyktingmottagande så att kom- munernas arbete med introduktion av nyanlända tidigt knyts till de regionala tillväxtavtalen inom ramen för varje regions egna förutsättningar för tillväxt. På så sätt kan kommunernas arbete med att stimulera nyanlända till egenförsörjning och eget företa- gande bättre anpassas till de skilda förutsättningar för näringsliv, arbetsmarknad och tillväxt som finns i varje län. Detta förutsätter att det administrativa ansvaret för ersättningarna till kommunerna förs över från till länsstyrelserna så att medlen strategiskt kan fördelas till kommunernas introduktionsprogram för nyanlända inom ramen för samordning av de regionala till- växtavtalen. 2.Ge länsstyrelserna ett samordnings- och tillsynsansvar för integrationsarbetet på regional nivå så att integrationsarbetet blir Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv 93 en del av de regionala utvecklingsstrategierna och bättre anpassas till de skilda förutsättningar som finns i varje län på samma sätt som arbetet med att främja regional tillväxt. 3.Ge Ombudsmannen mot etnisk diskriminering en regional platt- form för arbete mot etnisk diskriminering så att främjandet av mångfalden i arbetslivet integreras i de regionala strategierna på samma sätt som jämställdhetsarbetet. 6.1Behovet av ett makroperspektiv på eget företagande Utredningen anser att det är viktigt att anlägga ett mikro- och makro- perspektiv både vad gäller analysen och förslagen. Makroperspektivet gäller dels regionalpolitikens betydelse för att främja eget företagande bland nyanlända flyktingar och andra personer med utländsk bakgrund, dels system som hämmar företagande. I en del fall omfattar dessa system ersättningar till kommuner i samband med flyktingmottagande. I andra fall handlar det om generella bidragssystem som hämmar tillväxt generellt och eget företagande i synnerhet. I direktiven till utredningen sägs att kommittén skall utreda hinder för att starta eget företag bland personer med utländsk bakgrund. Det kunde ha föranlett utredningen att avgränsa intresset till de företag som startas av invandrade entreprenörer. Men med utgångspunkt i ett makroperspektiv valde utredningen att även peka på hinder och nyckel- faktorer för att främja eget företagande bland hela befolkning. Utredningen har försökt identifiera hinder för företagande som hänger samman med bristande samordning mellan olika politikområden, system- krockar och målkollisioner för olika politikområden: t.ex. målkollision mellan den socialpolitiska inriktningen av de statliga ersättningssystemen för det kommunala flyktingmottagandet och egenförsörjningsmålet inom integrationspolitiken, skatteutjämningssystemets hämmande effekter på tillväxt, sysselsättning och företagsamhet, målkollision mellan stats- bidragssystemets fördelningspolitiska effekter och den regionaliserade näringslivspolitikens tillväxtmål samt regionala obalanser i entreprenörs- kulturen. Utredningen har uppdragit åt fil , expert vid Inte- grationsverket, att fördjupa det regionalpolitiska perspektivet på eget företagande samt att analysera hinder för eget företagande bland perso- ner med utländsk bakgrund ur ett generellt tillväxtperspektiv. Analysen bifogas i en separat bilaga (bilaga 3) med titeln samhet till generell tillväxtdynamik. Här återges en kortfattad version 94 Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv av de delar i analysen och förslagen som utredningen har valt att lägga fram. Utredningen föreslår ett makroperspektiv på eget företagande, där de nationella målen för att den alltmer regionaliserade tillväxtpolitiken tydligare kan framhävas som en samlad strategi för att i integrationsprocessen främja eget företagande bland personer med utländsk bakgrund. 6.2Flyktingmottagande och tidiga hinder för eget företagande I den integrationspolitiska propositionen (1997/98:16) betonas vikten av ökad sysselsättning genom eget företagande och att nyanlända som är inriktade på att starta eget företag stimuleras redan under introduk- tionsperioden att få tillgång till branschkontakter och träffa potentiella företagarpartner i ett tidigt skede. Detta mot bakgrund av att många av dagens nyanlända har sitt ursprung i länder där eget företagande ingår i en kulturtradition och utgör en huvudförsörjningsstrategi. 6.2.1Tidig stimulans till eget företagande saknas Mottagningssystemet för flyktingar bygger på en samverkan mellan stat och kommun. Staten har det övergripande ekonomiska ansvaret och kommunerna är skyldiga att genom introduktionsprogram underlätta för flyktingar att snabbare få en förankring i arbets- och samhällsliv. Trots kommunernas stora ansträngningar att ge nyanlända en bra introduktion är arbetet med att stimulera eget företagande under intro- duktionsperioden nästan obefintligt. En sammanställning av flera rap- porter om den statliga ersättningen till kommunerna (Inrikesdeparte- mentet , och ) visar att andelen nyanlända som försörjer sig genom eget företag eller starta-eget bidrag är mycket låg (se tabell 6.1). Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv 95 Tabell 6.1 Andel egenföretagare i procent bland flyktingar mottagna . (undersökning i 41 kommuner). Egenförsörjning genom eget företag eller starta-eget bidrag efter i procent 1992: 18 500 1993: 25 220 1994: 62 335 Ovanstående siffror visar klart att det är väldigt få som stimuleras till att starta eget . har gjort en rapport om bl.a. hur resurser som satsas på eget företagande kan utnyttjas på bästa sätt och vad som görs i kommunerna för att underlätta eget företagande . I sin rapport om hinder och möjligheter för invandrare att få arbete () pekar på flera hinder för samverkan mellan kommun, arbets- förmedling och andra berörda parter. 6.2.2Bristande samverkan och glapp mellan SFI och arbetsmarknadsåtgärder I Integrationspolitiska propositionen (1997/98:16) påpekas en rad brister i den nuvarande introduktionen, inte minst i form av dålig samordning mellan huvudmännen för olika delar av introduktionen. Ett strukturellt hinder är att ersättningssystemens utformning är av sådan karaktär att den skapar ett glapp mellan svenska för invandrare (SFI) och arbetsmarknadsåtgärder. Arbetsförmedlingarna deltar sällan i början av introduktionsarbetet och väntar passivt till dess att nyanlända uppnått godkänd SFI-nivå. Bland annat kan följande hinder nämnas: ·Det råder brist på språkundervisning anpassad till de flyktingar som har realistiska möjligheter att starta eget. ·Det är sällsynt med samverkan mellan myndigheter och organisatio- ner när det gäller att stimulera flyktingar och invandrare till eget företagande. ·EU-projekt, som syftar till att främja eget företagande bland flyk- tingar, förekommer . 96 Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv