sou · GNB3106 · 2000-01-01 00:00:00 — Det område som går att avgränsa som reklamforskning – all forskning som i någon mening har reklam som undersökningsobjekt - ger dock knappast några entydiga svar på mer övergripande frågor om reklamens påverkan och effekter. Dessutom är det oerhört svårt att skaffa sig en överblick över den forskning som har bedrivits inom detta område. Inte ens de flesta forskare som sysslar med forskning på området torde ha överblick över 10 , Granskning av forskningen om reklamens påverkan och effekter, i Nord 1993:558, s. 65. Marknadsför ing på Internet till... 181 mer än begränsade delar av det. 11 De svar som forskningen ger har överlag en begränsad räckvidd och är behäftade med en rad reservationer. Detta beror inte i första hand på att forskningen är bristfällig, utan snarare på att verkligheten är komplicerad. Ingen kan ge ett mer definitivt svar på frågan om reklamens påverkan och effekter, allt som finns är en rad pusselbitar som tillsammans klarlägger en del av verkligheten.12 Detta innebär dock inte att forskningen inte har gett några svar alls. Inom vissa områden är kunskaperna relativt solida, medan de är betydligt mer vaga och också motsägelsefulla inom andra områden. Forskningen ger svar på vissa frågor, men långt ifrån alla. Detta till trots kommer jag i detta avsnitt att redovisa de slutsatser som är förhållandevis solida, dvs. där det finns flera fristående undersökningar som pekar i samma riktning. En stor del av forskningen på området har skett inom ramen för olika projekt initierade av för Konsument- frågor (NÄK eller NEK), som under har ansvaret för samarbetet mellan de nordiska länderna på det konsumentpolitiska området. De nordiska länderna har en lång tradition av att skydda barn och unga mot kommersiell påverkan.13 har stora insatser gjorts för att avgöra om och i så fall på vilket eller vilka sätt barn och unga påverkas av reklam. Forskningen inleddes i men har ökat i omfattning även i och i . Motsvarande forskningsinsats när det gäller reklam till sjuka har inte gjorts. Översikten i detta avsnitt tar därför sikte endast på konsumentgruppen barn och unga. Begreppet barn och unga lider av en viss oklarhet när det gäller vilka åldersintervall som avses. Med barn avses i allmänhet ett åldersintervall upp till . Begreppet unga täcker åldersintervallet upp till eftersom myndighetsåldern internationellt sett tenderar att ligga vid denna ålder.14 11Bjurström, Barn och tv-reklam, /94:29, s. 6. 12Bjurström, Barn och tv-reklam, /94:29, s. 9. 13Björnebekk, Det kommersielle fjernsynets barnreklame, i Børn og tv-reklame, Nord 1992:4., s. 49 och , Reklame rettet mot barn på Internettet – en forstudie, nr. 2, 1998, s. 14Bernitz, Åtgärder mot otillbörlig reklampåverkan på barn och unga, NEK- rapport 1989:6, s. 182 Marknadsföring på Internet till... Barn och unga kan vara huvudföremål i reklamsammanhang på olika sätt. De kan framstå som 1.målgrupp för marknadsföringen, dvs. 2.målgrupp för att utöva köptryck på föräldrarna, 3.redskap i reklamen, dvs. barn och unga används i reklamen för att marknadsföra produkter. I alla dessa avseenden har särskild kritik riktats mot reklam till barn och unga och särskilt i tv på grund av att tv som reklammedium har egenskaper - närmast kombinationen text, ljud (bl.a. musik) och rörliga bilder - som tidigare inget annat medium haft. När det gäller punkten 3. finns det forskningsresultat som tyder på att om barn uppträder i reklamen påverkas barn och unga i större utsträckning än om barn inte uppträtt.16 Merparten av forskningen har inriktat sig på reklam till barn och unga i tv. Jag redovisar nedan huvudlinjerna i forskningsresultatet när det gäller sådan reklam eftersom jag tror att tv-reklamen är den bästa parallellen till framtidens reklam på Internet. Genom exempelvis teknikerna har barn och unga tillgång till musik, film och andra sändningar över nätet i realtid, s.k. streaming media, precis som tv-sändningar, även om det inte är direktsändning i egentlig mening. Du kan se och lyssna som det sänds till datorn. Teknikerna har blivit standard och de går att använda med de flesta operativsystem. Barn kan vidare genom Virtual Reality Modeling Language (VRML) ladda ner tredimensionella objekt via nätet. Objektet kan man sedan navigera i och vrida och vända på. 17 En annan teknik som används av framförallt unga är MPEG Audio Layer 3. Med denna teknik sänds s.k. mp3-filer,18 som består av komprimerad musik, över Internet. Ljudåtergivningen är mycket bra. Dessa och liknande tekniker kräver visserligen viss kapacitet på datorn. Nya datorer har dock ofta erforderlig prestanda. Kvaliteten blir bättre med ökande hastighet på modem, nät och processor. Det utvecklas nya och bättre tekniker för att överföra text, bild och ljud. utvecklas hårdvaran och det blir allt enklare att använda även oerhört komplicerad hård- och mjukvara. 15 , Åtgärder mot otillbörlig reklampåverkan på barn och unga, NEK- rapport 1989:6, s. 11. 16Børn og tv-reklame, Nord 1992:4, s. 17Se , Reklame rettet mot barn på Internett – en forstudie, nr. 2, 1998, s. 18Filsuffixet .mp3 används för att identifiera ljudfilerna. Marknadsför ing på Internet till... 183 kommer med stor sannolikhet en stor del av teknikerna att finnas färdiga och installerade i datorerna. Kombinerat med möjligheten för konsumenten att vara aktiv gör det att Internet sannolikt kommer att bli ett mer flexibelt reklammedium än t.ex. digital-tv. Möjligheten att snabbare uppdatera en dator med nya program och tekniker kommer sannolikt att ge datorn en fördel. Reklam sprids i form av spel och tävlingar på nätet. Allt sammantaget gör att jag anser att Internet som reklammedium har potential att bli minst lika stort som tv. Kombinationen av text, ljud, musik och rörliga bilder gör att effekterna och den eventuella påverkan som reklam på Internet har sannolikt inte är mindre än tv-reklamens. Detta är den primära orsaken till varför jag valt att göra en studie av reklam i tv till barn och unga liksom av dess eventuella effekt och påverkan på barn och unga. Internet som reklammedium skiljer sig dock från tv i ett avseende och det är interaktiviteten (se avsnitt 6.3). 6.11.2Forskning om reklam till barn och unga i allmänhet Reklamens påverkan är komplicerad och diffus och verkar i samspel med ett flertal andra sociala faktorer. Det är därför som regel omöjligt att spåra verkningar tillbaka till ett särskilt reklaminslag. Många forskare menar att t.ex. tv-reklamens förmåga att fånga barns och ungas uppmärksamhet förändras, eller visar sig på allvar, först när ett reklam- inslag har upprepats åtskilliga gånger. En del av dessa forskare fram- håller också att yngre barn (upp till ) uppfattar repetitioner i sig som både njutnings- och meningsfullt, ungefär på samma sätt de älskar att höra samma saga eller se samma film gång på gång. 19 Medan informativ reklam ger förutsättningar för bättre produktval, leder suggestiv reklam ofta till mindre välgrundade köp. En hel del av forskningen om barn och unga och reklam präglas mer eller mindre omedvetet av grundsynen att barn och unga begriper mindre och påverkas mer av medieinnehåll än vuxna. Situationen kan rimligtvis inte alltid vara sådan, eftersom förståelse och påverkan också kräver aktivitet från individens sida, och mycket av medieinnehållet intresserar inte barn och unga. Rimligtvis är förståelsen och de intryck man tar i stället annorlunda i olika åldrar i livet. Dessutom har barn och unga, dels därför att de är unga, dels på grund av det föränderliga samhället, ofta 19Bjurström, Barn och tv-reklam, , rapport /94:29, s. 25. 20Færden/Stokke, Kriterier för värdering av reklame, i Barn, ungdom och reklam, NEK Nord 1988:20, s. 184 Marknadsföring på Internet till... kunskaper som vuxna saknar. I mycket behöver vuxna lära av och anpassa sina liv till barnen. Eftersom barn och unga i vissa avseenden blir bättre rustade för den nära framtiden än vuxna som växte upp i ett annorlunda samhälle, kanske vuxna ibland begriper medieinnehållet sämre och påverkas mer av det än barn och unga. Detta resonemang har använts för att motivera behovet av forskning med barn, unga och vuxna samtidigt.21 Forskningen när det gäller reklam till barn och unga är i många fall inriktad på en undersökning av reklamens effekter dels på lång sikt, dels på kort sikt. Den kortsiktiga effekten är påverkan på önskan att konsumera och mer långsiktiga effekter är den eventuella påverkan på barns eller ungas värderingar.22 De långsiktiga effekterna reklam kan ha påverkar den s.k. socialiserings- eller socialisationsprocessen, dvs. utvecklingen från biologisk varelse (spädbarnet) till samhällsmedborgare (den vuxne individen).23 Socialiseringsprocessen är mycket mer påverkad av medier än för några decennier sedan. En stor del av de värderingar som skapas på väg till den vuxne individen understöds av stereotyper i massmedia, kanske huvudsakligen tv. Det finns forskningsresultat som tyder på att föräldrarnas syn på reklam inverkar på hur barnen ser på reklam. Synen på reklam skiljer sig från kultur till kultur, från land till land. Exempelvis visar en nordisk undersökning att svenska föräldrar är mer kritiska mot reklam till barn än vad danska föräldrar är. 25 Även den sociala och ekonomiska bakgrunden kan spela in. Enligt en svensk undersökning är det föräldrarnas utbildningsstatus som ger upphov till de mest tydliga skillnaderna. De lägst utbildade och högre tjänstemän är mest positiva till reklam medan grupperna däremellan är mest negativa till reklam. 21 Feilitzen, Forskningen om barn och medier, status, perspektiv och framtid, i Nord 1993:558, s. 22Jarlbro, i Børn og tv-reklame, Nord 1992:4, s. 121. 23Færden/Stokke, Kriterier för värdering av reklame, i Barn, ungdom och reklam, NEK Nord 1988:20 sida I. Se även närmare om socialisationsprocessen i /, Barn, ungdom och rörlig reklam, i Barn, ungdom och reklam, NEK Nord 1988:20 s. 93. 24Færden/Stokke, Kriterier för värdering av reklame, i Barn. ungdom och reklam, NEK Nord 1988:20, s. 25Børn og tv-reklame, Nord 1992:4, s. 24. 26Jarlbro, i Børn og tv-reklame, Nord 1992:4, s. 125. Marknadsför ing på Internet till... 185 6.11.3Forskning om tv-reklam till barn och unga såg barn i svensk barn-tv inte annat än snälla, vänliga och ibland pedagogiska program, . I slutet av 80- talet kom tv via kablar och satelliter. Den kommersiella barn-tv:n har utvecklats och förfinats på den internationella marknaden för att bli så effektiv som möjligt. Genom TV3 kom den kommersiella tv:n in i svenska hem och på svenska. De politiska partierna var eniga om att man inte ville ha tv-reklam riktad till barn. Men genom att sända via satellit från till undgår TV3 de svenska reglerna och kan fortsätta med reklam till barn (se mer om detta i avsnitt 6.12.1).27 En rad undersökningar har visat att tv-reklamens förmåga att fånga barns och ungas uppmärksamhet skiftar mycket påtagligt beroende på deras ålder. Generellt sett minskar tv-reklamens förmåga att fånga barns och ungas uppmärksamhet med stigande ålder. 28 Det finns framförallt två konsumentskyddsaspekter när det gäller reklam till barn och unga i tv, dels har tv som medium större påverkanspotential än tryckta medier, dels ses tv av alla och det är därför svårare att skydda särskilda grupper som barn och unga.29 Föräldrarnas inställning till reklam är en viktig faktor när det gäller vad barn ser på tv och hur barnen ser på och uppfattar reklam. Tv-reklam tycks vara den reklamform som har störst inflytande på barn och unga. Detta bekräftas av forskningsresultat från flera olika länder.31 Reklaminslagen i tv är ofta utformade så att de knyter an till barnens fantasi. Inslagen utgår från barnens lust att vilja leka. I inslagen ser barnen leksaker, oftast i närbild, och händer som leker med dem. Betoningen ligger på användningen av leksakerna. Reklaminslagets övertalningsförsök bygger sålunda på att skapa en kort bildhistorik som man tror liknar barnets leksituation.32 Genom tv kan reklambudskapet föras in i hemmiljön där konsumenten är särskilt avspänd och mottaglig. Tv-reklam innehåller normalt andra medel för påverkan än andra media då tv för fram reklambudskapet både i ljud, 27Wall, Vad sänder TV3 till barnen?, , rapport /96:12, s. 28Bjurström, Barn och tv-reklam, , rapport /94:29, s. 25. 29Børn og tv-reklame, Nord 1992:4 s. 30Børn og tv-reklame, Nord 1992:4, s. 16, se även Björnebekk i Det kommersiella fjernsynets barnreklame, s. 91 och 109 i samma rapport. 31Bjurström, Barn och Tv-reklam, , rapport /94:29, s. 19. 32Wall, Vad sänder TV3 till barnen?, , rapport /96:12, 186 Marknadsföring på Internet till... text och bild. Reklamen kommer ofta överraskande och tittaren har små möjligheter att direkt värdera reklamen på grund av det höga tempot. Karaktäristiskt för tv-reklam är också att den i stor utsträckning appellerar till känslor i stället för att ge konkret produkt- eller köpinformation. Många undersökningar har visat på att den primära effekten är påverkan av viljan att köpa. 35 Nordiska undersökningar har visat att barn och unga känner en särskild påverkan av behovet att konsumera, framförallt när det rör sig om saker som de redan känner till, t.ex. saker som kamrater har.36 Medan några barn har en kunskapsmässig förmåga att skilja mellan reklam och program redan , utvecklas denna förmåga hos de flesta barn först och det är först som så gott som alla barn har utvecklat denna förmåga. 37 Större barn (9-åringar) kan, enligt en svensk undersökning av 7-9-åringar, i allmänhet redogöra för vuxenreklamens syfte och innebörd. Beträffande reklam som riktar sig direkt till barn hade, enligt samma undersökning, dock inte någon av de studerade grupperna den klarsynthet som kunde noteras för den s.k. vuxenreklamens vid- kommande. Barnen förstod att det var reklam, men att syftet var detsamma som för vuxenreklam upplevdes däremot inte. Leksaksreklam upplevdes närmast som någon form av bruksanvisning eller saklig information om att produkten nu fanns i handeln. Barnen () kunde sålunda inte ens tänka tanken att leksaker visades på tv i ett kommersiellt syfte.38 Sammantaget visar de undersökningar som har genomförts på ett relativt entydigt sätt att de flesta barn inte kan förklara reklamens bakomliggande syfte verbalt . Barn förstår avsikten med reklam men t.o.m. 14-16-åringar kan ha problem med att identifiera och känna igen dolda former av tv-reklam som saknar reklamens traditionella kännetecken.39 En rad undersökningar visar att 33 , Åtgärder mot reklampåverkan på barn och unga, 1989:9, s. 11. 34 , Åtgärder mot otillbörlig reklampåverkan på barn och unga, NEK- rapport 1989:9, s. 35 Se Børn og tv-reklame, Nord 1992:4, s. 15 och hänvisningen till , 1988. 36 Børn og tv-reklame, Nord 1992:4, s. 28my och Færden/Stokke, Kriterier för värdering av reklame, i Barn. ungdom och reklam, NEK Nord 1988:20, s. 37Bjurström, Barn och tv-reklam, , rapport /94:29, s. 28. 38Jarlbro, i Børn og tv-reklame, Nord 1992:4, s. 139ff, och i Barn, ungdom och reklam, Arbetsrapport nr 47, 1995, masskommunikation, , s. 14. 39Borch, Reklam rettet mot barn på Internett - en forstudie, nr. 2, 1998, s. SOU 1999:106 Marknadsför ing på Internet till... 187 om barn inte förstår reklamens bakomliggande syfte är sannolikheten stor för att de inte ifrågasätter det budskap som den förmedlar. Förståelsen av reklamens övertalande syfte förefaller med andra ord vara en viktig förutsättning för att barn skall kunna ifrågasätta och kritiskt värdera olika reklambudskap.40 I forskningen diskuteras mycket en marknadsföringsmetod vad som ibland kallas totalreklam eller totalmarknadsföring. Begreppet syftar på en blandning av reklambudskap och exempelvis lek/spel, dvs. där reklam inte bara är ett enkelt budskap utan blandat med underhållning, spel, målarböcker, godis etc. Med begreppet brukar även avses marknads- föring där reklam förekommer i mer än ett medium samt där tecknade figurer eller liknande marknadsförs även med hjälp av andra produkter. Enligt forskningsresultaten har barn svårare att förstå det kommersiella syftet med sådan i viss mån dold reklam, 41 och det gäller även för 10-12- åringar.42 Barn har således svårt att särskilja reklam från underhållning. Typiskt för tv-reklamen till barn är dessutom att den i princip inte innehåller någon saklig information 43 utan i stället kombinerar text, ljud och bild på ett sätt som kan antas ha särskild attraktionskraft på barn och unga.44 Totalreklam förekommer ibland i form av - ofta tecknade - barnserier. Serierna är skapade och finansierade t.ex. av leksaks- industrin, med det primära målet att sälja de figurer som ingår i hand- lingen.45 Upphovsrättsinnehavaren till serierna säljer sedan licens- rättigheter till andra företag, som använder seriefigurerna vid marknads- föring av helt andra produkter. 46 Typexempel från senare år är olika tecknade filmserier och – för de minsta barnen – Teletubbies från engelska BBC. Man säljer alltså en symbol eller en figur och filmen/serien är ett dragplåster när det gäller att sälja licensierade 40Bjurström, Barn och tv-reklam, , rapport /94:29, s. 30. Se även , Åtgärder mot otillbörlig reklampåverkan på barn och unga, 1989:9, s. 12. 41Forbrukerombudet, om praksis – Marknadsforing – Barn og unge, , s. 25, , Reklame rettet mot barn på Internett – en forstudie, nr. 2, 1998, s. 7 och även Tufte, i Børn og tv-reklame, Nord 1992:4, s. 186. 42Børn og tv-reklame, Nord 1992:4, s. 43Færden/Stokke, Kriterier för värdering av reklame, i Barn, ungdom och reklam, NEK Nord 1988:20, s. 44Borch, Reklame rettet mot barn på Internett – en forstudie, nr. 2, 1998, s. 12. 45Tufte, Tv-reklame – ny medietekst – ny mediepedagogik?, i Nord 1993:558, Se även () Reklamens utveckling, i Kommersiell påverkan på barn och unga, 1988:9, s. 20. 46 , Dold reklam till barn och ungdomar, 1991, s. 8. 188 Marknadsföring på Internet till... Denna totala marknadsföring är en mycket medveten marknadsföringsmetod med bindningar mellan produkter, företag och medier som byggs upp. Syftet är att göra produktreklamen till en icke särskiljbar, naturlig del av den vardagliga miljön. 47 Användningen av seriefigurer i tv-reklam som också förekommer i programinnehållen, gör det generellt svårare för barn att skilja mellan reklaminslag och program, medan tydliga visuella och auditiva markeringar när ett reklaminslag börjar och slutar gör det lättare för dem att göra denna åtskillnad. 48 Detta är tanken bakom några av bestämmelserna i radio- och tv-lagen (se avsnitt 6.12.1) bl.a. den om förbud mot att personer eller figurer som spelar en framträdande roll i program som huvudsakligen vänder sig till barn , uppträder i tv-reklam. En faktor som blivit en allt viktigare del i marknadsföring till barn och unga i tv är musik. Musiken har, visar en dansk studie, en mycket större betydelse än man tidigare antagit. Utan att gå närmare in på det vill jag dessutom nämna att forskningsresultaten entydigt visar att reklam till barn och unga ofta är könsrelaterad, dvs. riktad till enbart pojkar eller flickor, och att könsrollerna i reklam till barn och unga är oerhört stereotypa. 50 Pojkarna och flickorna matas med olika värderingar. Det finns en klar risk för att könsroller befästs redan i låg ålder. Här föreligger dock ett komplicerat samspel med hur könsrollerna ser ut i den egna familjen och det närmare umgänget.51 Några slutsatser om hur reklamen påverkar barns och ungas värderingar i dessa avseenden har jag därför inte dragit. Begreppet livsstilsreklam förekommer ofta i forskningen om barn och unga, och framförallt när det gäller tonåringar. I reklamvärlden liksom i verkligheten finns vissa återkommande strukturer, t.ex. i form av könsrollsvärderingar, attityder till våld, sexualitet, kärlek och olika sysselsättningar, samt uppfattningen om det goda livet och det goda samhället. Dessa värderingar och attityder, det som kan kallas reklamvärldens ideologi, visar sig främst i form av frekvenser för vissa handlingar, miljön, sysselsättningar, personlighetsdrag och relationer i det samlade utbudet av reklam. Den effekt reklaminslag har på barns och ungdomars värderingar, normer och livsstil kommer förmodligen till 47Konsumentverket, Dold reklam till barn och ungdomar, 1991, s. 35. Se även Wall, Vad sänder TV3 till barnen?, , rapport /96:12, s. 31. 48Bjurström, Barn och tv-reklam, , rapport /94:29, s. 27. 49Wall/Tufte, I hovedet på en ung trendsetter, TemaNord 1994:586. 50Se t.ex. Færden/Stokke, Kriterier för värdering av reklame, i Barn, ungdom och reklam, NEK Nord 1988:20, s. 31. 51Bjørnebekk, Det kommersielle fjernsynets barnreklame, i Nord 1994:2, s. Marknadsför ing på Internet till... 189 stånd just genom kontakt med det samlade reklamutbudets innehåll, snarare än genom att de utsätts för något enskilt reklaminslag. 6.11.4Forskning om reklam till barn och unga på Internet Internet blev öppet för kommersiell information först . Några svenska studier om hur marknadsföringen ser ut på Internet riktad till barn och unga ser ut, har såvitt jag kunnat finna, inte gjorts. Såväl traditionella som nya mindre vanliga marknadsföringsmetoder förekommer på Internet (se avsnitt 6.4). Exempelvis sprids reklam på Internet via spel och tävlingar. En slutsats man kan dra av Internets interaktiva karaktär är att framförallt äldre barn som ogillar eller inte är intresserade av reklam, lättare kan undvika reklam på Internet jämfört t.ex. med tv-reklam. I en färsk norsk undersökning har en analys gjorts av tre kommersiella webbplatser – , AS:s och LEGO:s. Undersökningen visar att marknadsföringen blandar reklam med sakinformation, underhållning etc. på ett sätt som gör det svårt för barn och unga att avgöra var gränsen går för vad som är reklam.53 Samma slutsats har jag själv kunnat dra när jag studerat olika webbplatser som huvudsakligen riktar sig till barn och unga. Någon större undersökning har jag dock inte haft möjlighet att utföra inom ramen för mitt uppdrag. En jämförelse kan göras med radio- och tv-lagen som innehåller några regler som tar sikte på marknadsföring till barn och unga i tv. Enligt radio- och tv-lagen får reklam i tv inte syfta till att fånga uppmärksamheten hos barn . Inte heller får det i tv-reklam uppträda personer eller figurer som spelar en framträdande roll i program som huvudsakligen vänder sig till barn . Reklam får slutligen inte förekomma före eller efter ett tv-program 52 /, Barn, ungdom och rörlig reklam, i Barn, ungdom och reklam, NEK Nord 1988:20, s. 163. 53 , Reklame rettet mot barn på Internett – en forstudie, nr. 2, 1998, s. 9. 190 Marknadsföring på Internet till... eller en del av ett tv-program som huvudsakligen vänder sig till barn . Förbudet mot barnreklam är närbesläktat med frågan om annonsidentifikation. Bakgrunden till förbudet är att yngre barn har svårt att skilja mellan reklam och andra program samt att barnen inte alltid förstår att avsikten med ett reklaminslag är att locka dem till köp. I ett uppmärksammat mål i - de Agostini-målet55 - lämnade ett s.k. förhandsavgörande, av vilket man kan dra slutsatsen att EU:s tv-direktiv, som är implementerat i radio- och tv-lagen, i princip inte hindrar att en medlemsstat ingriper med stöd av generella konsumentskyddsföreskrifter mot en annonsör till följd av reklam som sänts från en annan medlemsstat, om återutsändning i egentlig mening av tv-sändningar som härrör från den andra medlemsstaten inte hindras genom ingripandet och det följaktligen inte införs en andra kontroll av tv-sändningar utöver den som den sändande medlemsstaten är skyldig att utföra enligt tv-direktivet. I fråga om tillämpningen av barnreklamförbudet i radio- och tv-lagen gäller dock att den mottagande medlemsstaten inte längre, under några omständigheter, får tillämpa bestämmelser som särskilt har till syfte att kontrollera innehållet i tv-reklam riktad till underåriga eftersom detta skulle innebära en sådan andra kontroll som sades. En annan parallell är köp-tv.