sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — Flera rapporter visar fram hur IKT innebär en de svagas möjlighet att presentera en produkt som går att läsa. iakttas hur en ny typ av elev framträder: elever med IT-svårigheter. ·Det finns ett emancipatoriskt spår som kan skönjas. I grundsko- lan handlar det i stor utsträckning om den enskilda elevens in- flytande över sin egen lärprocess. I gymnasiet kan nya platser där man bestämmer och diskussion uppstår tillskapas med olika vir- tuella tekniker. Kanske IKT och nya mötesplatser ersätter klassråd och elevråd. Detta är skolans motsvarighet till digital direktdemokrati. Slutligen vill jag upprepa de frågor som vi ständigt måste ställa oss rörande all teknikintroduktion i samhället: på vems villkor? är det angeläget att införa ny teknik i en verk- samhet. Detta eftersom de ställer den viktiga frågan om tolknings- företrädet i centrum. Och i fallet skola, IT och demokrati finns det anledning att reflektera över slutord i Demokra- tiens problem (1960:159): i dagens läge är det kanske befogat att främst understryka, att demokratien förutsätter personlig självstän- dighet, och att den icke kan motiveras annat än som en strävan att frigöra och utveckla personligheten. **** Jag vill rikta ett tack till kollegorna för värde- fulla kommentarer på tidigare versioner av denna text. , , , , , , , (1999) Verktyg som förändrar. En rap- port om 48 skolors arbete med IT i undervisningen. Andersson-Skog, (1996) På spaning efter informationssamhället. Ekonomisk-historiska perspektiv på IT- kulten i Häften för kritiska studier, nr 2:1996 Archibugi, D. (1998) Principles of democracy, s. 198– 230 i D. Archibugi, D. and M. (red.) Re-imagining Political Community. (1991) Technobabble. , (1990) Teknik, makt, vanmakt i (red.) Teknokrati, arbete, makt. , (1995) En världsbildande teknik i (red.) Världens största maskin. Människan och det globala telekommunikationssystemet. : , s. , (1998) IT och framtidens lärande 1998:36 och TELDOK rapport 125 : TELDOK och KFB – Kom- munikationsforskningsberedningen Bolter, (1986) : Western Culture in the Compu- ter . Harmondsworth: Penguin Books. av : , 1984] , (1993) Paradox lost? Firm-level evidence of high returns to information systems spending Publice- rad på Internet Även publicerad i on In- formation Systems, 1993, som Is information systems spending productive? New evidence and new results Castells, (1996) The Information : Economy, Society and Culture; Volume I. The of the . , UK: Blackwell Publishers Castells, (1998) The Information : Economy, Society and Culture; Volume III. End of Millennium. , UK: Blackwell Publishers (red.) (1986) Imagining Tomorrow: History, Techno- logy and the American Future. SKOLA, IT OCH DEMOKRATI Cuban, (1986) Teachers and . The Classroom Use of Technology Since 1920. Delegationen för IT i skolan (1999) ITiS. EN nationell satsning på IT i Skolan. , Information Infrastructure Task Force (1993) Information Infrastructure: Agenda for Action. , , , 1993. , , et al. (1997) Informationsteknik i skolan. En fråga om ekonomi och pedagogik? En lägesbestämning via 97 svenska kommuner. , (1997) Yrkeskompetens och lärande i processoperatö- rers arbete. En översikt av teori och forskning. : psykologi; av människa, teknik och organisation Engeström, (1987) Learning by Expanding. Essler, (1998) Analyzing Groupware Adoption: A Framework for and three Studies in Lotus Notes Deployment (Diss.) : Tekniska högsko- lan, European Union (1994) Europe and the . Recommendations to Council. 1994: 24–25. : European Commission. (den s.k. ) Habermas, (1968) Erkenntnis und Intresse. am : Suhrkamp (eng. övers. Knowledge and Human Interests. : , 1972) Hernwall, (1998) Från undervisningsmaskin till informations- teknik – en kultursemiotisk analys av teknikdebatten för den svenska skolan 1957–1997. , rapport nr 4. Pedago- giska institutionen, (1998) IT i skolan – vision och verk- lighet. TELDOK rapport 126 : TELDOK Ilshammar, (1995) Gapet mellan i-värld och u-värld i (red.) Världens största maski. Männi- skan och det globala telekommunikationssystemet. : Carls- sons, s. Ingelstam, (1991) Computers and people in the welfare state: information technology and the social security in , Informatization and the Public Sector, Vol. 1, No. 1, 1991, p. (1994) Vingar åt människans förmåga. Jasanoff, et al. (red.) (1995) Handbook of Science and Technology Studies. Jedeskog, (1996) Lärare vid datorn. Sju högstadielärares undervisning med datorer 1984–1994. Jedeskog, (1997) IT – den tredje vågen, paper presenterat vid i , 6– , , , (1998) IT- ism. Informationstekniken som vision och verklighet. , (1997) Smart, Fast and Beautiful. On Rhetoric of Technology and Computing Discourse in –1995. (Diss.) Studies in Arts and Science, 164. , (1991) Retorik för informationssamhället i Facta et Futura. Kritiska studier av framtidsbilder, 1991:2, s. 21–32. universitet: av männi- skors villkor , (1996) Surfing the wave of national initiatives and the international policy diffusion Information Infra- structure and Policy, Vol. 5, No. 3, 1996, p. , (red.) (1995) Världens största maskin. Människan och det globala telekommunikationssystemet. (1996) Where are the payoffs from computerization? Technology, learning, and organizational change i (red.) Computerization and Controversy. (2nd revised edition) : Academic Press Kling, (red.) (1996) Computerization and Controversy. Value Conflicts and Social Choices (2nd revised edition) : Aca- demic Press SKOLA, IT OCH DEMOKRATI , (red.) (1985) The Social Shaping of Technology: How the Refrigerator its Hum. , (1995) Being Digital. (1987) Computer [Dream ]. Red- mond, Wash. : Tempus Books of Microsoft Press [org utgåva ] , (1993) Pojkarna vid datorn. Unga entusiaster i datatek- nikens värld. (diss.) , (opubl. manuskript) TV-undervisning vid . (för publicering i kom- mande antologi on utbildningsradions historia, redaktör ) , (1985) Datalära på högstadium. En ögonblicksbild från tre kommuner och sex skolor /85. Ds C 1985:15, : (1998) Bästa sökmotorn hittar bara var tredje sida på webben, 1998:19, s. 20 (1994) Nataures : Mimesis, the analog com- puter and the rhetoric och technology i (red.) Compu- ting With Biological Metaphors. & (1993) Fri att välja? Hierarki, individu- alism och hypermedia vid två amerikanska gymnasier i & (red.) Om informations- överflödet, kunskapen och människan. : , s. (1982) Orality and Literacy. The Technologizing of the Word. , (1997) The computer delusion, The Monthly, 1997 Papert, (1993) The Childrens . in the of the Computer. , (1998) Informationstekniken i skolan. En forskningsöver- sikt. Poster, (1995) The Second Media . Regeringens skrivelse 1997/98:19 Utvecklingen i informationssamhället (daterad , 1997) Regeringens skrivelse 1997/98:176 Lärandets verktyg – nationellt pro- gram för IT i skolan (daterad , 1998) Regeringens proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (daterad , 1996) , (1998) De dolda IT-kostnaderna: en väg till problemfri IT. , (1987) Datalära på högstadium – Utvärdering av en treårssatsning. Tema T-arbetsnotat 36. , (1991) Skolan och datorn. Satsningen Datorn som pedagogiskt hjälpmedel 1988–1991. Tema T-rapport 24, 1991. , et al. (1997) Pedagogik, teknik eller eko- nomi? En baslinjebestämning av kommunbaserade skolutvecklingsprojekt. Robins, (1989) The Technical : Education, Computers and Industry. Roszak, (1986) The Cult of Information. The Folklore of Computers and the True Art of Thinking. (1998) utvecklingen beror då inte på användningen av datorer. (1980) Läroplan för , Lgr80. (1984) Utbildningen inför datasamhället. Utgångs- punkter och inriktning. över svenska språket (1998) författningssamling (1998) SKOLFS 1998:4. Förord- ning om ändring i förordningen (SKOLFS 1994:3) om kursplaner för . Stahlke, . Nyce (1996) Reengineering higher education: reinventing teaching and learning i CAUSE/EFFECT, Volume 19, Number 4, 1996, p. 44–51. och Kompetensutveckling (1999) årsredovisning . , (red.) (1998) Den attraktiva bilen och den proble- matiska bilismen. KFB rapport 1998:39. : KFB – Kommuniukationsforskningsberedningen. SKOLA, IT OCH DEMOKRATI (1999) , Kanal , 25/2 –99 , (1960) Demokratiens problem. : Bokförla- get Aldus/ (1996) IT i skolan. Om IT som en föränd- ringskraft i skolans utveckling. (Ds 1996:67) : (1998) Läroplan för det obligatoriska skol- väsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, Lpo 94 anpassad till att också omfatta förskoleklassen och fritidshemmet. , (1995) Theories of the . , (1999, under utgivning) Local practices in Swedish municipalities i ce does IT make? KFB rapport nr XX:1999 Winner, Langdon (1986) Mythinformation i The Whale and the Reactor. A Search for Limits in an of . (1999) Skoldebatt med inlägg av och 16/2, 22/2, och 3/3 (1999) 3 000 000 svenskar närsurfar 19/2 1999 För att bryta isolation och politiskt ointresse, med sjunkande val- deltagande som följd, behöver politiken flyttas närmare medbor- garna. Det behöver analyseras hur medborgarinflytandet i de poli- tiska beslutsprocesserna kan ökas. Detta kan utgå från att i ökande grad sådana politiska spörsmål tas upp som verkligen intresserar medborgarna. För att få reda på vilka dessa är, och för att intensifi- era den politiska dialogen, kan demokratiska redskap för utbildning, dokumentation och sammanställning av lokala samråd, elektroniska studiecirklar m.m. tas fram i samhällelig regi. Med sådana redskap kan medborgarnas genomtänkta politiska vilja sammanställas och föras fram. Detta kan utgöra en ny typ av samhällstäckande tjänster (services). I denna text diskuteras formen för sådana med- borgarredskap. I många sammanhang övervägs – vid seklets slut – i vilken utsträckning och hur informationsteknik kan användas för att främja den demokratiska processen. I di- rektiv pekas på att relationerna mellan teknikanvändning och demo- kratisk samhällsutveckling bör analyseras. I olika sammanhang, t.ex. hos Barber (1998), och (1998), (1997), (1998) m.fl. – diskuteras intresseområdet från olika infalls- vinklar. Frågorna uppmärksammades inte minst vid konferensen () i , benämnd Politics and Internet, av flera inter- nationella paneler. Frågeställningar om IT och demokrati utgjorde också huvudfrågor vid , IT- kommissionens och KFB:s demokratiseminarium . Både Barber och /Slaton har besökt . IT för bättre demokrati. Är frågeställningen väldefinierad? Vilken sorts informationsteknik? Det finns många typer av tekniska system för databearbetning och kommunikation. Och – vilka delar av den demokratiska processen kan anses nära berörda av IT? Eftersom IT inte definitionsvis äger den ena eller andra egen- skapen, det är ett numera allmänt tillgängligt tekniskt redskap, kan man i stället formulera Bättre demokrati – med nya hjälpmedel?. Tekniken måste ses som underordnad den demokratiska processen, dialogen mellan medborgarna och det demokratiska samtalet. Det är naturligt att närma sig frågeställningen från medborgar- håll. Demokrati bygger på kontakt med folket, medborgarna. Finns riktigt medborgarnära teknik tillgänglig? Internet, t.ex., är det med- borgarnära? Demokrati syftar åt samverkan kring folkets röst, hela folkets röst. Om Internet bara når vissa grupper, då är det ett otill- räckligt redskap i detta sammanhang. Dessvärre är dess användning ojämn, , även om den expanderar kraftigt. Internetanvändningen i –1998. Forsknings- gruppen för Samhälls- och informationsstudier, FSI, T. /J. April Juni/April Okt Dec/98 /Sept Nov/Dec Mars Nov Feb/mar 97Maj-Jun Sept I diagrammen framgår att personlig användning av Internet i kännetecknas av flera klyftor. Det rör inte bara kön, enligt ovan, utan också skillnader stad/land, inkomst, utbildning, och fackföreningstillhörighet, enligt nedan. För att detta nät ska kunna utgöra en fundamental demokratisk länk, erfordras att dessa klyftor överbryggas. Olika åtgärder behövs för detta. Men nätet kan då fungera som stödjande förmedlare. Internetanvändningen i –1998. Forsknings- gruppen för Samhälls- och informationsstudier, FSI, T. /J. över 200 tusen/år Ort >30000 inv. Ort <30000 inv. 100-199 tusen/år Låt oss antaga att det går att definiera en viss resurs som kan anses som ett värdefullt hjälpmedel för att främja en ökad medborgerlig demokratisk aktivitet. Hur ska då denna resurs spridas, för att komma medborgarna till del? Vi har uppenbarligen två steg att be- trakta: En diskussion om uttrycksformen kan på ett naturligt sätt utgå från kontaktmöjligheterna. Hur kan medborgarna nå kontakt med de samhälleliga demokratiska strukturerna, dels för att informera sig, och dels för att uttrycka sig? Vilken ambitionsnivå är lämplig? Hur långt är medborgarna belåtna med dagens möjligheter att informera sig, för att därefter ge synpunkter inom de redan existerande poli- tiska formerna? Påläsning, samråd, kontakt med valda förtroende- personer. Kan eller vill medborgarna gå längre? Det finns skäl att anta att många medborgare principiellt vill gå längre. Olika typer av missnöje med dagens demokratiska form framförs ofta. Ett sjunkande deltagande i de allmänna valen förstärker intrycket av medborgerlig otillfredsställelse med dagens situation. Står vi inför ett kommunikationsproblem? Internet har från och med 80-talet utvecklats från att vara en teknisk apparat för några få till att bli en fundamental demokratisk möjlighet. Men nätet är alltså ännu ojämnt utnyttjat. Trots det kan det snart användas demokra- tiskt, som stödstruktur. Många samhälleliga organisationer använder sig numera av nätet. Stat, kommun, landsting m.m., har egen hemsida. I ett demokra- tiskt perspektiv är emellertid en egen hemsida knappast tillräckligt intressant i alla situationer. Det finns redan många hemsidor, och det har inte kunnat visas att det demokratiska deltagandet blivit mer lockande för det. Tillgång till kunskap må kunna ökas för medbor- garna. Det är viktigt. Men – en aktivare demokrati önskar mer än att medborgarna blir rimligt pålästa i samhällsfrågor. Vi kommer då in på uttrycksmöjligheterna. Här är tillgänglighe- ten för Internet en utgångspunkt. befinner sig långt fram i detta avseende. Vi har inte bara, tillsammans med , högst telefonispridning i världen, vi har också ett ökande bruk av Internet, även om det ännu är ojämnt. Vi kan emellertid se fram emot den tid- punkt då åtkomst finns för alla medborgare. Men kommer alla att spontant utnyttja dessa möjligheter? Förutom användningen av nätet som informationsmedium finns anledning att överväga dess användbarhet för att förmedla det de- mokratiska ordet, uppfattningarna från medborgarna. Detta är en utmaning, ty därmed kommer man i kontakt med den grundläg- gande demokratiska organisationen, i vårt fall det representativa systemet. Kan och bör detta utvecklas för att nå bättre och mer tillfredsställande medborgerlig aktivitet? Inom detta fält finns en tung vetenskaplig kunskap inom stats- vetenskapen. Olika demokratiska organisationsformer har analyse- rats ingående. Men medborgarna är alltfort kritiska. Har for- merna brister, eller brister det i motivation? En aktuell diskussion ges i (1999). I och med den nya möjligheten av ett samhälleligt dialogförfa- rande finns det anledning att överväga formerna för kontakt mellan medborgare och folkvalda. Är vår nuvarande form den ideala slut- punkten? De obalanser som kan noteras, antyder att så inte är fallet. Steg åt mer direkt kontakt mellan medborgarna, samt mellan med- borgarna och de folkvalda, har föreslagits av många, t.ex. i referenser- na nedan. I begynnelsen, i debatten , betrak- tades mer direkt medborgarkontakt som ointressant av många. har emellertid ett ökat positivt intresse kunnat noteras. Amnå frågar explicit i förordet till (1998) rapport åt om det är dags att revidera den uppfattningen att vår representativa demokrati inte är mogen för vidgade folkomröstningar. Ungdomens IT-Råd har i flera sam- manhang, bl.a. sitt slutbetänkande, förordat försök med mer direkt medborgarinflytande. Internationellt är debattintensiteten dessutom hög inom detta fält. Och många praktiska försök pågår. För att kunna svara på frågor om intensifierad dialog är önskvärd erfordras ökat kunnande, baserat på experiment och mätningar kring effekter av det mer eller mindre direkta politiska deltagandet. Personval prövades i det svenska allmänna valet , och befanns intressant och viktigt. Lokala gruppvisa politiska diskussioner med användning av olika typer av hjälpmedel för den politiska kommu- nikationen har emellertid studerats endast i begränsad utsträckning. Det är anmärkningsvärt att så få sådana mätningar har ge- nomförts i vårt land. Empiriska studier av olika typer av medborgerligt engagemang kan traditionellt omfatta analys som bygger på utsagor om konsum- tion av t.ex. massmedier eller mer eller mindre generellt samhälls- informationsmaterial. De kan också bygga på bruk av medborgar- kontor, en viktig institutionell länk i vårt system av kontakter mel- lan medborgare och samhällsinstitutioner. Utvecklingen kring be- greppet medborgarkontor har i vårt land särskilt uppmärksammat rättsliga och organisatoriska frågor. Detta har varit viktigt, för att möjliggöra en integrering av ett mångfacetterat serviceutbud. är det önskvärt att gå vidare. Den politiska dialogen behöver studeras med ökad skärpa. Det är sålunda önskvärt att främja experiment med i ökande grad distribuerat beslutsfattande. På den kommersiella marknaden har kundkontaktsystem av dialogtyp redan börjat analyseras ingående. Det vore olyckligt om ett dominerande kunnande om sådan nätbu- ren dialog skulle komma att samlas enbart kring kommersiella pro- jekt. Samhällsintresset behöver främjas i detta sammanhang. En skarp formulering ges av Barber i inledningsuppsatsens rubrik i denna volym: En plats för kommers eller en plats för oss? Det är viktigt att steg åt ökat medborgarinflytande uppmärksammar demokratins koppling till tröghetsbegreppet. Många författare anser att denna tröghet ligger nära själva begreppet demokrati. Men detta kan diskuteras, demokrati behöver inte nödvändigtvis omfatta tröghet i sig, snabba och sant demokratiska yttringar kan mycket väl skapas och förmedlas. Men förankringen av det demokratiska med- borgerliga samrådet tar vanligen – med de former som varit aktuella – tid i anspråk. Det finns emellertid anledning att analysera olika typer av sådan demokratisk tröghet. I engelskspråkig litteratur omfattar begreppet deliberate democracy rimlig mängd samråd. På svenska skulle få opponera mot utsagan att tid och plats för samråd behövs i det demokratiska samtalet. Men – hur mycket tid och plats? Det finns anledning att studera denna resursåtgång. Den är demokratiskt fundamental, men dess kvantiteter kan inte anses för- utbestämda. Democracy must build on deliberation (, 1998), men av vilka sorter, och hur mycket? För låg mängd samråd – och emotion, kupper och det alltför snabba riskerar ta över, för hög mängd – och byråkrati och ointresse knackar på. På vilka sätt hör olika typer av mer eller mindre direkt demokratisk dialog naturligen samman med olika grad av samråd före beslut? Man kan formulera om detta spörsmål på följande sätt. Följer mognad och klokt övervägande automatiskt av tillgänglighet för tid för övervägande? Står begreppet obetänkt i motsats till haft tid att överväga? Den demokratiska eftertanken har olika dimensioner. Vilken roll spelar formen, organisationen för samrådet? Vilken roll spelar till- gängligheten för balanserad kunskap och erfarenhet? Och – alltså – vilken roll spelar tiden? Om tid är fundamental, kan man då under- lätta vägen fram till kloka ställningstaganden genom att göra bruk av en fördröjningsfunktion? Leder eftertanke till ökad grad av koncen- sus? Här finns mycket att analysera i nya metoder för att samla in och föra fram medborgerliga uppfattningar. För att den demokratiska dialogen ska kunna hävda sig, erfordras resurser för att stödja och förmedla denna dialog. I ett samtal mellan två personer kan den ena avbryta den andra, omedelbar respons är möjlig, inför formuleringen av en slutsats, kanske ett koncensus. Men mellan många deltagare behövs organiserad samverkan. Det räcker knappast med att samhället på olika sätt stöder nätba- serad informationsspridning för att dialogen ska fördjupas. De offentliga databaserna förmedlar fundamental upplysning om sam- hällets funktion, men som grund för en effektivisering av den de- mokratiska dialogen erfordras något ytterligare. Redskap för att främja medborgardeltagandet. Vi kan kalla det för dialogredskap. Detta ska bygga vidare från vidgat medborgar- kunnande, som stöds av olika samhällsåtgärder. Vem ska ta ansvar för att tillhandahålla sådana redskap för med- borgarnas vidgade samråd, deras i ökande grad demokratiska delta- gande? Naturligt är att i vårt land vända sig till stat, kommun och landsting. Här finns ett begrepp som benämns services, samhällstäckande tjänster. Staten har definierat och påtagit sig an- svar för vissa av dessa. De omfattar bl.a. teleteknik. Enligt telelagen ankommer det på teleoperatörerna i vårt land att tillse att grundläggande telefoni, samt rimlig fax- och datakvalitet upp till en basal överföringshastighet, tillhandahålls till alla delar av landet till rimliga kostnader. har /uppburit statlig ersättning för detta. Statens ansvar omfattar många demokratiska aktiviteter. Man ger grundläggande rättstrygghet och styrelseform i samhället. Man ser till att undervisning om demokrati äger rum i skolan, man informe- rar om former och innehåll i de politiska besluten, man tillhanda- håller samhällsdatabaser, man deltar i ansvar för organisationen av de allmänna valen osv. I ett historiskt-tekniskt perspektiv kan man påminna sig även andra former av statligt stöd. I finns Minitel, en terminal, och Télétel, ett telenät, som franska staten tillhandahållit till med- borgarna – i sin grundutformning utan kostnad för medborgarna. Detta banbrytande system, föregångare till Internet, har spelat en viktig roll för spridande av samhällsinformation och möjligheter till samhällsdebatt i . Det har också använts i många experi- ment med dialog mellan grupper av medborgare, rent politiskt säväl som i anknytning till olika samhällsinstitutioner. Den franska staten lade med sitt offensiva ställningstagande 1978 grunden för konstaterandet att tillhandhållande av Minitel-systemet kan ha väsentliga demokratiskt (och industriellt) positiva effekter. Människor känner sig mindre isolerade och utsatta när de vet att det mer eller mindre överallt finns tillgängligt ett kommunikationssys- tem med vars hjälp envar kan komma i kontakt, med andra, eller med berörda institutioner. Telefonen fick en värdefull komplette- ring och utvidgning. Bland andra exempel på viktiga samhällsinsatser kan nämnas att den italienska i detta sammanhang föregångsstaden tillhandahåller abonnemang på Internet utan kostnad för med- borgarna. Det är bara att anmäla intresse – så erbjuds man som stadsmedborgare de tekniska möjligheterna i system IPERBOLE. Verksamheten finns beskriven i bl.a. Tsagarousiano (1998). Det finns dokumenterat att detta ger en värdefull information åt med- borgarna i , och vad gäller den medborgerliga dialogens innehåll och omfattning, så pågår en grundlig utvärdering (intervju med projektledaren . Guidi, ). I är utvecklingen liknande. Här erbjuds kostnadsfria Internetabonnemang för samtliga 240 000 hushåll i . Hushållen erbjuds också telefonabonnemang till kraftigt sänkt kostnad. Dessa erbjudanden kan få mångfacetterande effekter, och bland dem kan ett vidgat demokratiskt deltagande komma att utgöra en viktig möjlighet. Utvecklingen av det demokratiska samtalet i samhället är uppenbar- ligen en fråga där samhället har anledning engagera sig och ta ansvar. Någon enstaka institution kan knappast påtaga sig ett övergripande politiskt ansvar utan att löpa risk att vara partisk. Om samhället önskar ta på sig detta ansvar, uppstår en metodfråga. Med vilka metoder kan man från samhällets sida främja en aktivare de- mokratisk utveckling?