sou · GNB316d1 · 2000-01-01 00:00:00 — m.m.eller utlänningslagen m.m. eller utlänningslagen (1989:529). (2000:000). 13 Senaste lydelse 1997:556. Ett medgivande som avses i andra stycket får lämnas endast om det finns synnerliga skäl. Vad som anges i andra stycket hindrar inte att uppgifter om betal- ningsförsummelser, kreditmissbruk eller näringsförbud samlas in, lag- ras eller lämnas ut i kreditupplysningsverksamhet. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga Härigenom föreskrivs att 21 a § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall ha följande lydelse. Beslut om vård med stöd av denna lag hindrar inte beslut om (1989:529), (2000:000), 2.utvisning enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll, 3.utlämning enligt lagen (1957:668) om utlämning för brott, 4.utlämning enligt lagen (1959:254) om utlämning för brott till , , eller , eller 5.utlämning enligt lagen (1970:375) om utlämning till , , eller för verkställighet av beslut om vård eller behandling. Vård med stöd av denna lag upphör när ett beslut enligt första stycket har verkställts. Denna lag träder i kraft . 14 Senaste lydelse 1996:1381. Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård Härigenom föreskrivs att 29 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård skall ha följande lydelse. Har beträffande någon som vårdas enligt denna lag beslut meddelats (1989:529), (2000:000), 2.utvisning enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll, 3.utlämning enligt lagen (1957:668) om utlämning för brott, 4.utlämning enligt lagen (1959:254) om utlämning för brott till , , och , eller 5.utlämning enligt lagen (1970:375) om utlämning till , , eller för verkställighet av beslut om vård eller behand- ling, skall tvångsvården upphöra, om det begärs av den myndighet som skall verkställa beslutet och chefsöverläkaren finner att patientens till- stånd tillåter att detta verkställs. I fråga om en patient som är utlänning upphör tvångsvården vid verkställighet av ett beslut om hemsändande som har med- delats med stöd av 12 kap. 3 § utlänningslagen. I fråga om en patient som är utlänning upphör tvångsvården vid verkställighet av ett beslut om hemsändande som har med- delats med stöd av 18 kap. 2 § utlänningslagen. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård 17 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård skall ha följande lydelse. I fråga om upphörande av rättspsykiatrisk vård i samband med av- visning, utvisning och utlämning gäller bestämmelserna i 29 § första stycket lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. I fråga om en patient som är I fråga om en patient som är utlänning upphör den rättspsyki- utlänning upphör den rättspsyki- atriska vården vid verkställighet atriska vården vid verkställighet av ett beslut om hemsändande av ett beslut om hemsändande som har meddelats med stöd av som har meddelats med stöd av 12 kap. 3 § utlänningslagen 18 kap. 2 § utlänningslagen (1989:529). (2000:000). Om beslut har meddelats att verkställigheten av en påföljd som in- nebär överlämnande enligt 31 kap. 3 § till rättspsykiatrisk vård skall föras över med stöd av lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottsmålsdom till en annan stat, upphör den rättspsykiatriska vården vid verkställighet av beslutet. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1992:1068) om introduktions- ersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar skall ha följande lydelse. 2 §15 Introduktionsersättning får beviljas 1.utlänningar som överförts till med stöd av ett särskilt regeringsbeslut, 2.utlänningar som har fått uppehållstillstånd efter att ha varit regi- strerade vid en förläggning för asylsökande, 3. andra utlänningar som har 3. andra utlänningar som har fått uppehållstillstånd med till- fått uppehållstillstånd med till- lämpning av 2 kap. 3 § eller 4 § lämpning av 3 kap. 4 § eller 5 § första stycket 5 utlänningslagen 5 utlänningslagen (2000:000) (1989:529) eller motsvarande eller motsvarande äldre be- 4. utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin an- knytning till en utlänning som avses under 1–3. Ersättning enligt 4 får lämnas endast för en utlänning som ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som han eller hon har anknytning till först togs emot i en kommun. Denna lag träder i kraft . 15 Senaste lydelse 1996:1383. Förslag till lag om ändri ng i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. skall ha följande lydelse. I denna lag ges bestämmelser om sysselsättning för och bistånd till tillstånd i enligt 3 kap. 2 tillstånd i enligt 5 kap. 2 (1989:529) (asylsökande), (2000:000) (asylsökande), 2 kap. 4 a § bestämmelserna i 5 kap. 8 § ut- 3. har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Den som omfattas av denna lag har inte rätt till bistånd enligt 6 § socialtjänstlagen (1980:620) för förmåner av motsvarande karaktär. Barn som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning omfattas inte av denna lag, om de bor hos en vård- nadshavare som har uppehållstillstånd. Denna lag träder i kraft . 16 Senaste lydelse 1996:1384. Förslag till lag om ändri ng i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1994:459) om arbetsförmed- lingsregister skall ha följande lydelse. En registrering enligt någon av 5–7 §§ får inte innehålla uppgifter om att den arbetssökande misstänks eller har dömts för brott eller har avtjänat straff eller har fått annan påföljd för brott eller har varit före- mål för tvångsingripande enligt lagen (1990:52) med särskilda be- stämmelser om vård av unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård eller smittskyddslagen (1988:1472). Registreringen får inte heller Registreringen får inte heller innehålla uppgift om att den innehålla uppgift om att den (1980:620) eller (1980:620) eller för åtgärd enligt utlänningslagen för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529). (2000:000). Denna lag träder i kraft . 17 Senaste lydelse 1997:729. Förslag till lag om ändring i lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1996:95) om vissa internatio- nella sanktioner skall ha följande lydelse. För att genomföra sanktioner i enlighet med ett förordnande enligt 3 § första stycket får rege- ringen meddela föreskrifter om att en utlänning kan avvisas en- ligt utlänningslagen (1989:529), om För att genomföra sanktioner i enlighet med ett förordnande enligt 3 § första stycket får rege- ringen meddela föreskrifter om att en utlänning kan avvisas en- ligt utlänningslagen (2000:000), om 1.utlänningen skäligen kan antas ha hemvist i eller tillhöra en blockerad stat, och 2.utlänningen har begått eller avser att begå en handling som står i strid med antingen förbud enligt 4 § eller förbud i en sådan av Europe- iska gemenskapen beslutad förordning som avses i 8 § andra stycket. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1998:544) om vårdregister Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1998:544) om vårdregister skall ha följande lydelse. Personuppgifter som avses i Personuppgifter som avses i 13 eller 21 § 13 eller 21 § lagen (1998:204) får inte använ- lagen (1998:204) får inte använ- das som sökbegrepp i ett vård- das som sökbegrepp i ett vård- Inte heller får uppgifter Inte heller får uppgifter om att någon fått ekonomisk om att någon fått ekonomisk hjälp eller vård inom social- hjälp eller vård inom social- tjänsten eller varit föremål för tjänsten eller varit föremål för (1989:529) användas som sök- (2000:000) användas som sök- Det är trots förbudet i första stycket tillåtet att som sökbegrepp an- vända uppgifter om sjukdom och hälsotillstånd samt uppgifter om att någon varit föremål för tvångsingripande enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § lagen (1998:702) om garanti- pension skall ha följande lydelse. Den som har beviljats uppe- hållstillstånd med stöd av 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) skall som försäk- ringstid för garantipension även tillgodoräknas tid under vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland från och med det kalenderår då den pen- sionssökande fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Därvid skall en så stor andel av tiden i hem- landet tillgodoräknas som svarar mot förhållandet mellan den tid under vilken den pensions- sökande har varit bosatt i Sve- rige från den första ankomsten till landet till och med det kalen- derår då han eller hon fyllde och hela tidsrymden från det att den pensionssökande första gången kom till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde . Vid beräkning- en skall bortses från tid för vil- ken personen, vid bosättning i , har rätt till pension från hemlandet. Den som har beviljats uppe- hållstillstånd med stöd av 5 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (2000:000) skall som försäk- ringstid för garantipension även tillgodoräknas tid under vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland från och med det kalenderår då den pen- sionssökande fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Därvid skall en så stor andel av tiden i hem- landet tillgodoräknas som svarar mot förhållandet mellan den tid under vilken den pensions- sökande har varit bosatt i Sve- rige från den första ankomsten till landet till och med det kalen- derår då han eller hon fyllde och hela tidsrymden från det att den pensionssökande första gången kom till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde . Vid beräkning- en skall bortses från tid för vil- ken personen, vid bosättning i , har rätt till pension från hemlandet. Med tid i hemlandet skall likställas tid då den pensionssökande före den första ankomsten till har befunnit sig i ett annat land där han eller hon har beretts en tillfällig . Denna lag träder i kraft . 1 Kommitténs uppdrag och arbete Kommittén skall enligt direktiven se över instans- och processord- ningen i ärenden enligt utlänningslagen, lagen om särskild utlännings- kontroll och medborgarskapslagen. Kommittén skall bl.a. pröva om ett införande av tvåpartsprocess kan medföra sådana förbättringar att pro- cessordningen för såväl utlännings- som medborgarskapsärenden bör ändras. Kommittén skall vidare göra en i första hand språklig och re- daktionell översyn av utlänningslagen. Enligt direktiven skall kommit- tén med förtur utreda om det finns behov av att ändra reglerna om åter- kallelse av uppehållstillstånd, reglerna om i vilka fall uppehållstillstånd skall beviljas en utlänning som rest in i landet samt möjligheterna att bevilja tidsbegränsade uppehållstillstånd när sökanden inte kan styrka sin identitet. Vid översynen av utlänningslagen skall kommittén vara oförhindrad att föreslå även vissa ändringar i det sakliga innehållet om den vid sin översyn uppmärksammar ett sådant behov. Direktiven i sin helhet har tagits in som bilaga 1 till betänkandet. Regeringen har beslutat att till kommittén överlämna dels betänkandet (SOU 1997:152) Uppehållstillstånd på grund av anknytning för beaktande, dels avsnitt 5 i betänkandet (SOU 1997:128) Verkställighet och kontroll i utlänningsärenden för behand- ling. Kommittén har lämnat delbetänkandet (SOU 1997:67) Återkallelse av uppehållstillstånd. Kommittén har funnit att dess upp- gift att ta ställning till i vilken utsträckning det bör vara möjligt att få uppehållstillstånd på grundval av en ansökan som görs efter inresan och där skälet för ansökan är familjeanknytning har ett nära samband med övriga delar av uppdraget, främst ställningstagande till betänkan- det Uppehållstillstånd på grund anknytning. Den delen redovisas därför i det slutbetänkande som kommittén nu lägger fram. Kommittén hade sitt första sammanträde . Kom- mittén har därefter haft 34 sammanträden, varav ett kombinerats med ett studiebesök på . Kommittén har gjort en studieresa till , och för att studera och diskutera handläggningen av utlänningsärenden i dessa 108 Kommitténs uppdrag och arbete Kommittén har vidare gjort ett besök på Statens invandrarverks kontor i och där fått information om och demonstration av ver- kets datoriserade länderinformations- och dokumentationssystem, Lifos. Kommittén har sammanträffat med företrädare för , , Kammarrätten i , Länsrätten i län, Säkerhetspolisen samt för . Kommitténs sekretariat har vidare besökt enhet på . 2.1Krav för inresa och vistelse har en reglerad invandring. För att en utlänning skall få resa in i och vistas i skall vissa krav vara uppfyllda. De grundläggande kraven finns angivna i utlänningslagen (1989:529), UtlL, och i utlän- ningsförordningen (1989:547), UtlF. Sålunda skall utlänningar ha pass, visering eller uppehållstillstånd och, om de skall arbeta här, arbetstill- stånd. Från grundreglerna finns åtskilliga undantag, bl.a. för nordbor och EU-medborgare. Bestämmelserna om krav på pass m.m. kan inte heller ses isolerade från övriga bestämmelser i utlänningslagen. Således kan t.ex. utlänningar som är i behov av skydd, dvs. flyktingar eller skyddsbehövande i övrigt, inte vägras att resa in och vistas här enbart av det skälet att de saknar pass eller visering. Grundregeln att en utlänning som reser in i eller vistas i skall ha pass finns i 1 kap. 2 § första stycket UtlL. Undantag från passkravet finns i utlänningsförordningen. Utlänningar som är medbor- gare i ett annat nordiskt land och som kommer till direkt från ett sådant land behöver inte ha pass vid inresa eller vistelse i . Utlänningar som har permanent uppehållstillstånd behöver inte heller ha pass vid vistelse i . Med visering avses enligt 2 kap. 1 § första stycket UtlL ett tillstånd att resa in i och vistas i under viss . Visering beviljas såväl för rena turistbesök som besök hos släktingar och även för tids- begränsat arbete. Den som har en gällande visering är undantagen från kravet på uppehållstillstånd. Medborgare i de nordiska länderna, övriga västeuropeiska länder och ett stort antal andra länder är undantagna från kravet på visering. Uppehållstillstånd innebär enligt 2 kap. 2 § UtlL tillstånd att resa in i och vistas i (tidsbegränsat uppehållstillstånd, TUT) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd, PUT). Utlänningar som vistas i skall ha uppe- hållstillstånd, om de inte är medborgare i , , gäller att den som beviljas tillstånd för bo- sättning i normalt beviljas permanent uppehållstillstånd från början. Liksom har dock alltid frihet att välja att utfärda ett tidsbegränsat uppehållstillstånd även om utlänningen avser att bosätta sig här (prop. 1983/84:144 s. 88). Särskilda regler om tidsbegränsat uppehållstillstånd ges i 2 kap. 4 a–c §§. Av 1 kap. 5 § UtlL framgår att utlänningar skall ha arbetstillstånd för att arbeta i , om de inte har permanent uppehållstillstånd eller är medborgare i , , eller . Ytterligare undantag har föreskrivits av regeringen, bl.a. avseende utlänningar som omfattas av . Utlänningar som inte är medborgare i någon av de nordiska staterna skall som framgår av föregående avsnitt ha uppehållstillstånd för att få vistas i . Uppehållstillstånd skall ges i vissa fall, medan uppe- hållstillstånd i andra fall får ges. Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avta- let), som trädde i kraft , innebär bl.a. att särskilda regler för uppehållstillstånd gäller för utlänningar som omfattas av . Den fria rörligheten för personer ger rätt för medborgare i en EES-stat att ta anställning, starta egen verksamhet, tillhandahålla eller ta emot tjänster, studera eller leva av egna medel i en annan EES- stat. Något krav på arbetstillstånd ställs inte. En medborgare i en EES- stat som visar upp ett giltigt pass eller identitetskort och dessutom upp- fyller något av vissa andra villkor beviljas uppehållstillstånd i flertalet fall. En make eller maka till en utlänning som fått uppehålls- tillstånd i på grund av medborgarskap i en EES-stat ges samma typ av tillstånd som EES-statsmedborgaren oavsett eget medborgar- skap. Detsamma gäller barn och andra familjemedlemmar under vissa villkor. Förutsättningarna för att få uppehållstillstånd som flykting, på grund av skyddsbehov i övrigt eller av andra skäl är följande. Både flyktingar och skyddsbehövande i övrigt har enligt 3 kap. 4 § UtlL principiellt rätt till uppehållstillstånd. Med flykting avses en utlän- ning som befinner sig utanför det land där han eller hon är medborgare, därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av medborgarskapslandets skydd. Som flykting anses även den som är statslös och som av samma skäl befinner sig utanför det land där han eller hon har haft sin vanliga vistelseort och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill återvända dit. Med asyl avses i utlänningslagen uppehållstillstånd som beviljas en utlänning därför att han eller hon är flykting. Med skyddsbehövande i övrigt avses en utlänning som i andra fall lämnat det land där han eller hon är medborgare därför att han eller hon 1.känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller för- nedrande behandling eller bestraffning, 2.på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt behöver skydd eller på grund av en miljökatastrof inte kan återvända till sitt hemland, eller 3.på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse. Motsvarande gäller den som är statslös och befinner sig utanför det land där han eller hon tidigare haft sin vanliga vistelseort. Uppehållstillstånd får med visst undantag vägras både flyktingar och skyddsbehövande i övrigt om det med hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet eller med hänsyn till rikets säker- het finns synnerliga skäl att inte bevilja uppehållstillstånd. Skydds- behövande på grund av väpnad konflikt eller miljökatastrof får dess- utom vägras uppehållstillstånd om det på grund av brottslighet eller någon annan omständighet som hänför sig till den skyddsbehövandes person finns särskilda skäl att inte bevilja uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd får vidare vägras om utlänningen har rest in från ett annat nordiskt land och i enlighet med en överenskommelse mellan och det landet kan sändas åter dit, såvida det inte är uppenbart att utlänningen inte kommer att beviljas uppehållstillstånd där. Uppe- hållstillstånd får också vägras om utlänningen i annat fall före ankomsten till har uppehållit sig i ett annat land än hemlandet och, om han eller hon återsänds till det landet, är skyddad mot förföljel se eller mot att sändas till hemlandet och mot att sändas vidare till ett annat land där han inte har motsvarande skydd samt om utlänningen har särskild anknytning till ett annat land och där är skyddad på det angivna sättet. Uppehållstillstånd får slutligen vägras om utlänningen kan sändas till ett land som tillträtt Dublin- konventionen och utlänningen där är skyddad. Uppehållstillstånd får beviljas en utlänning på grund av anknytning. Anknytningen kan avse en i bosatt make/maka eller sambo (2 kap. 4 § första stycket 1 UtlL). Uppehållstillstånd kan vidare beviljas den som är och ogift och som är eller har varit hemmava- rande barn till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här. Uppehållstillstånd kan också beviljas en nära anhörig som i hemlandet har ingått i samma hushåll som den i bosatta personen. Utlänningar som har särskild anknytning till kan beviljas uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 § första stycket 4 UtlL. Det kan t.ex. röra sig om utlänningar med svenskt påbrå och utlänningar som tidigare vistats i . Enligt 2 kap. 4 § första stycket 5 UtlL kan en utlänning få uppe- hållstillstånd i av humanitära skäl. Före beviljades uppehållstillstånd av humanitära skäl dels av politisk-huma- nitära skäl, dels av rent humanitära skäl. Uppehållstillstånd av politisk- humanitära skäl beviljades bl.a. personer som flytt undan krig m.m. får emellertid de personer som flyr undan krig och miljökatastrofer ett särskilt skydd i 3 kap. 3 § första stycket 2 UtlL. Därmed avser bestämmelsen om uppehållstillstånd av humanitära skäl numera främst personer som har renodlat humanitära skäl (prop. 1996/97:25 s. 285, bet. 1996/97:SfU5 s. 54). Det finns inte någon uppräkning av vad som utgör humanitära skäl. Enligt förarbetena till utlänningslag (prop. 1988/89:86 s. 147) kan det vara fråga om personer som på grund av sjukdom eller person- liga förhållanden inte bör nekas uppehållstillstånd. I ett antal beslut slog regeringen fast att uppehållstillstånd på grund av sjukdom endast kan meddelas i undantagsfall, t.ex. när det är fråga om en livshotande sjukdom för vilken vård inte kan beredas i hemlandet, eller när det föreligger ett handikapp av synnerligen allvarlig art. I besluten framhålls att de humanitära aspekterna måste vägas mot de ekonomiska åtaganden som kan bli följden av att uppehållstillstånd beviljas. Det sägs också att det i princip bör krävas att vården eller behandlingen kan leda till förbättring eller att behandlingen är livsnöd- vändig. Enbart den omständigheten att vården i håller en högre kvalitetsnivå kan inte utgöra grund för uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd skall enligt regeln i 2 kap. 5 § UtlL ha sökts och beviljats före inresan i , och en ansökan om uppehållstillstånd får inte beviljas efter inresan. Undantag gäller dock bl.a. för flyktingar och andra skyddsbehövande samt för dem som av humanitära skäl bör få bosätta sig här. Det kan slutligen också påpekas att utlänningslagen innehåller bestämmelser om verkställighetshinder (8 kap. 1, 2 och 4 §§). Sådana hinder gör att utlänningar som har kommit hit i vissa fall inte avvisas eller utvisas, även om det skulle finnas skäl att vägra uppehållstillstånd till flyktingar eller skyddsbehövande eller om det i övrigt inte finns tillräckliga skäl att ge uppehållstillstånd. De olika avvisningsgrunderna behandlas i 4 kap. 1 och 2 §§ UtlL. I 1 § anges de s.k. formella avvisningsgrunderna. Utlänningar får enligt denna paragraf avvisas bl.a. om de saknar pass, visering, uppehållstill- stånd eller annat tillstånd som krävs för inresa, vistelse eller arbete i . I 2 § anges de s.k. materiella avvisningsgrunderna. Enligt den paragrafen får utlänningar avvisas bl.a. om de kan antas komma att sakna egna medel för sin försörjning eller för sin hemresa eller kan antas inte komma att försörja sig på ett ärligt sätt. I praktiken föreligger ofta såväl formell som materiell avvisningsgrund. 2.4Rättsverkningar av olika statusbedömningar Uppehållstillstånd kan vara av olika slag. Flyktingar och skyddsbehö- vande i övrigt enligt 3 kap. utlänningslagen har inte bara en starkare rätt till uppehållstillstånd än många som söker tillstånd av andra skäl. En flykting har också efter det att uppehållstillstånd beviljats en i vissa avseenden förmånligare ställning än den som har fått uppehållstillstånd av andra skäl. Den som är flykting skall enligt jämställas med landets egna medborgare i fråga om en rad sociala rättigheter. Även "skyddsbehövande i övrigt" har i vissa avseenden en förmånliga- re ställning än utlänningar som har fått uppehållstillstånd av exempelvis humanitära skäl. De som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av 3 kap. 2 eller 3 § UtlL, dvs.