sou · GNB3137d2 · 2000-01-01 00:00:00 — En annan typ av konflikt är att satsning på åtgärder kan leda till högre fastighetsskatt. Som exempel kan nämnas att vid konstaterat höga radonhalter gäller att taxeringsvärdet kan sänkas vilket leder till sänkt fastighetsskatt. De lagstiftningar som står till buds för att åstadkomma en bättre inomhusmiljö är främst plan- och bygglagstiftningen och . Plan- och bygglagstiftningen gäller vid nybyggnad och den ställer krav på att byggnaders skick och egenskaper skall upprätthållas. I övriga fall kan bygglagstiftningen inte tillämpas. började gälla och kan användas både i fråga om brukande av b yggnad och för sådana frågor som rör byggnadsrelaterade hälsorisker som inte kan hanteras med stöd av bygglagarna. Enligt ligger ansva- ret fullt ut på fastighetsägaren eller t.ex. lägenhetsinnehavaren när det gäller att se till att man inte orsakar olägenheter för människors hälsa. När det gäller informations- och opinionsbildande insatser inom inomhusmiljöområdet pågår en stor gemensam satsning med berörda tillsynsmyndigheter, nationella institut, forskningsfinan- siärer, intresseorganisationer samt branschföreträdare. Projektet heter 99 och syftar till att öka kunskaperna om hälsorisker i inom- husmiljöer samt att öka intresset för åtgärder mot bristfälliga inom- husmiljöer. Antalet sunda hus skall öka Kriterier bör utarbetas för vad som kännetecknar sunda hus. Funktions- och emissionskrav för byggnader och byggmaterial bör anges. Bristfällig ventilation, fuktiga byggnader och höga radonhalter bör åtgärdas. Byggmaterial som inte avger hälsofarliga ämnen bör användas. Kunskaper om brister i inomhusmiljön skall öka Utbildning, information, opinionsbildning och forskning bör ut- Bostäder bör miljödeklareras. Exponeringen för passiv rökning skall minska Information och opinionsbildning bör förstärkas. Tobakslagen bör skärpas och tillämpas mer kraftfullt. En ökad uppmärksamhet måste riktas mot de hälsoproblem som kan uppstå i inomhusm iljöer som bostäder, skolor och förskolor och ambi- tionen måste öka för att förebygga och undanröja hälsorisker i vår inomhusmiljö. (SOU 1996:124) har inventerat dagens kunskap om hälsorisker i miljön, prioriterat de från folkhälso- synpunkt viktigaste frågorna samt föreslagit mål och åtgärdsinriktningar i ett handlingsprogram. De inomhusmiljöfaktorer som Miljöhäl- soutredningen prioriterade var bristfällig ventilation, exponering för radon, fuktiga byggnader samt exponering för passiv rökning. Samverkan mellan sociala faktorer, livsstilsfaktorer och faktorer i den fysiska inomhusmiljön bör uppmärksammas. Bland utbildningssvaga grupper är r ökning mer vanligt förekommande än hos dem med högre utbildning. Tobaksrökning tillsammans med exponering för radon ökar risken för lungcancer betydligt. Vidare är exponering för tobaksrök en av de faktorer som diskuteras i samband med den ökade förekomsten av barnastma. För att förbättra möjligheterna för olika kategorier av boende att välja ett sunt boende bör bostäder miljödeklareras med avseende på sådana egenskaper som kan påverka hälsan. Ett viktigt redskap för att förebygga och undanröja hälsorisker i inomhusmiljön är tillsynen inom miljö- och hälsoskyddet. bestämmelser om hälsoskyddet i inomhusmiljöer bör fullt ut tillämpas av fastighetsägare och hyresvärdar. Tillsynsmyndigheterna bör prioritera att följa upp efterlevnaden av dessa regler. grundprincip är att det är den som bedriver verksamhet som är ansvarig för att skaffa sig kunskap om verksamhetens hälsopåverkan och för att vidta åtgärder för att förebygga och undanröja olägenheter för människors hälsa. Det finns en risk för konflikter mellan ekologisk hållbarhet och häl- soskydd, t.ex. när det gäller omhändertagande av avfall och avlopp i bostadsområden och risken för smittspridning. Utvecklingen av ekolo- giskt boende och byggande måste därför ske med beaktande av hälso- skyddsaspekter. Mål, strategier och aktörer Antalet sunda hus skall öka Den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnads-, rivnings- eller markarbeten (byggherren) skall se till att arbetena utförs enligt bestämmelserna i plan- och bygglagstiftningen. Dessa bestämmelser gäller bl.a. olika tekniska egenskapskrav såsom säkerhet i händelse av brand, skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö, säkerhet vid användning samt tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga. Föreskrifterna som ansluter till lagstiftningen saknar preciseringar när det gäller egenskaper som kännetecknar s.k. sunda hus. För att bygg- och fastighetsbranschen skall kunna ta ansvar för att bygga sunda hus och för att åtgärda brister i befintlig bebyggelse behöver kriterier formuleras för de egenskaper som kännetecknar sådana hus. Vårt första mål är att sunda hus bör öka i antal både i samband med ny- och ombyggnad av bostäder. Som ett av delmålen för att uppnå detta mål anser vi att kriterier för sunda hus bör utvecklas. En grundläggande inriktning för sådana kriterier är att sådant byggmaterial skall användas i första hand som inte avger hälsofarliga ämnen. Andra delmål inom ramen för inriktningen att få till stånd sunda hus är att funktionskrav och emissionskrav bör utvecklas för byggnader och byggmaterial som i större utsträckning än stimulerar till förbätt- ringar i befintligt byggnadsbestånd och i nyproduktion. För att en till- fredsställande inomhusluftkvalitet skall kunna erhållas är det vidare angeläget att bristfällig ventilation, fuktiga byggnader samt höga radonhalter åtgärdas så att gällande normer efterlevs. Information, eko- nomiska styrmedel samt tillämpning av relevanta lagars regelverk är de viktigaste verktygen för detta arbete. För att åtgärda bristande inom- husmiljöer bör därför stimulansbidrag användas för att främja åtgärder främst i barns inomhusmiljöer som skolor och förskolor. Ytterligare delmål är att byggmaterial som avger hälsofarliga ämnen inte bör användas. Radonhalter bör mot den bakgrunden redovisas vid hus- köp/försäljning. Berörda myndigheter och organisationer bör utveckla program för att minska förekomsten av hälsorisker i inomhusmiljöer, såväl i samband med nybyggnation som i det befintliga byggnadsbeståndet. I ett sådant bör ingå att utveckla sådana funktionskrav och kriterier för byggnader och byggmaterial som bidrar till att exponering för hälsofarliga ämnen från byggmaterial och andra riskfaktorer som t.ex. bristfällig ventilation, fukt, buller och radon minskar. Kunskaper om brister i inomhusmiljön skall öka För att öka kunskaperna och viljan att förebygga och undanröja brister i inomhusmiljön, som är vårt andra mål, är det angeläget med fortsatta satsningar på information och opinionsbildning. Sådan information bör riktas till både allmänheten/boende och bygg- och fastighetsbranschen. Väl informerade och engagerade hyresgäster och fastighetsägare är en förutsättning för att goda inomhusmiljöer skall kunna skapas och bibe- hållas. Ett omfattande bildningsarbete och utvecklingsarbete hos bygg- herrar, producenter, fastighetsbolag m.fl. krävs för att öka insikten om vilka förutsättningar som behövs för att skapa och bibehålla goda inomhusmiljöer. Vidare behövs forskning för att öka kunskaperna om hälsorisker i inomhusmiljöer samt för att öka kunskaperna om vad som kännetecknar sunda hus. Sådan forskning berör olika discipliner som medicin, kemi, teknik och beteendevetenskap. För att förbättra möjligheterna för människor att välja ett sunt boende bör också bostäder miljödeklareras med avseende på sådana egenskaper som kan påverka hälsan. En miljödeklaration innebär i sig ett kunskapsinstrument och kan omfatta t.ex. radonhalt, bullernivåer och ventilation. Det är angeläget att de särskilda forsknings- och utvecklingsbehov som finns för att öka kunskaperna om hälsorisker i inomhusmiljö samt för att öka förståelsen för vad som karaktäriserar friska respektive sjuka hus preciseras. Ett fortlöpande, samordnat informations- och utbildningsarbete i syfte att sprida kunskap och öka viljan att åtgärda brister bör bedrivas. Exponeringen för passiv rökning skall minska Tobakslagens intentioner efterlevs inte tillfredsställande och alltför många exponeras för passiv rökning i olika miljöer. Förekomsten av passiv rökning bör därför minskas genom en skärpning av tobakslagen och dess tillämpning. Detta utvecklas närmare under avsnittet om Tobak i kapitel 9.2. 6.3.1Bakgrund, nuläge och prognos Tillgången till friskt vatten, frisk luft, en från bullersynpunkt störningsfri boendemiljö och en föda som så långt det är möjligt är fri från häl- sofarliga smittämnen, tungmetaller och svårnedbrytbara organiska ämnen som kan skada vår hälsa är några av de mest angelägna fakto- rerna att verka för i den yttre miljöns påverkan på folkhälsan. Bland den stora mängd faktorer i miljön som negativt kan påverka människors hälsa har (SOU 1996:124) särskilt lyft fram riskfaktorer i vatten och luft samt buller och svårnedbrytbara ämnen i miljön. Tillgången till dricksvatten i är god, men det finns fortfarande en del problem med vattenkvaliteten. Mikrobiella föroreningar i dricks- vatten förekommer i viss omfattning med utbrott av mag- och tarm- sjukdomar som följd. Förhöjda nitrathalter i jordbruksbygder samt radon i borrade brunnar är andra exempel på hälsorisker. Höga radonhalter finns främst i bergsborrade brunnar. Vårt dricksvatten kan också vara en bärare av olika kemiska ämnen, dels i form av föroreningar samt dels i form av naturligt förekommande ämnen som kan uppträda i förhöjda halter i t.ex. försurade områden. Cirka 1,3 miljoner glesbygdsboende och 1,2 miljoner fritidsboende personer har vatten från enskilda brunnar. har uppskattats att av de enskilda brunnarna i glesbygdsboende har en vattenkvalitet som är otillfredsställande. De vanligaste problemen är förhöjda halter av nitrat, nitrit, mikro- organismer, fluorid eller radon.12 –97 registrerades i 26 större utbrott av smittsamma sjukdomar orsakade av kommunalt vatten och 13 utbrott från enskilda brunnar. Cirka 3 000 personer rapporteras insjuknade på grund av smittspridning via vatten. Mörkertalet är sannolikt stort främst när det gäller mindre utbrott och smitta från enskilda brunnar. Tillgången till frisk luft är en väsentlig naturresurs som är av stor bety- delse för folkhälsan. betonade att de två stora globala miljöhoten är utsläppen av koldioxid från förbränning av fossila bränslen, som ger upphov till växthuseffekten, och utsläppen av främst freoner, som påskyndar uttunningen av det skyddande ozonskiktet. Hälsoriskerna med luftföroreningar är dock i högsta grad ett tätortsproblem med många lokala källor som trafiken, energiförsörjning, uppvärmning och industriell verksamhet. Vedeldning är en annan viktig källa till hälsofarliga föroreningar i luften. Kvävedioxid, ozon, partiklar och olika cancerframkallande kolväten är föroreningar i utomhusluften som lyfte fram som de mest betydelsefulla. Ozon bildas i storskaliga atmosfäriska processer från kväveoxider och kolväten och halterna i vårt land härrör till största delen från utländska källor. Förhöjda ozonhalter är inte ett utpräglat storstads- problem. Höga halter uppmäts i samband med att förorenad luft från kontinenten driver in över . Skördeskador till följd av ozon- 12 SOU 1995:45. påverkan på växtligheten är en välkänd effekt främst i . Ozonbildningen är mest utbredd till följd av högre solstrålning. Partiklar är en annan orsak till luftvägsbesvär. Partiklar finns i luften och har till stor del bildats genom förbränningsprocesser och mekaniska processer. Partiklarna kan vara bärare av farliga ämnen. Cancerframkallande luftföroreningar, främst olika former av kol- väten, bildas vid förbränning och utsläppen blir högre ju sämre för- bränningseffektiviteten är. De största källorna till utsläpp av cancer- framkallande luftföroreningar är vedförbränning och dieselburen väg- trafik inklusive arbetsmaskiner. I vissa delar av kommer stora delar av de skadliga luftföroreningarna från vedeldning. Man räknar med att en fjärdedel av samlade utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) kommer från vedeldning. Utsläpp från vedeldning bidrar också till att marknära ozon bildas. Det marknära ozonet har i genomsnitt ökat med i . De halter av kvävedioxid och ozon där hälsoeffekter har påvisats överskrids och halterna av vissa cancerframkallande kolväten ligger över de medicinska riktvärdesnivåer som föreslagits av . De största källorna till bullerstörningar är trafiken, störande grannar och buller från olika tekniska installationer i byggnader som t.ex. fläktmotorer och ventilationssystem. beräknar att ungefär 1,5 miljoner människor i lan- det utsätts för bullernivåer från trafiken utanför sin bostad som översti- ger , vilket är det långsiktiga målet för buller utomhus. Andelen exponerade över denna nivå har varit större, men tack vare olika bullersaneringsåtgärder och placering av stora genomfartsleder utanför tätorterna har andelen minskat. Buller från restauranger och nattklubbar och buller från verkstäder, industrier och byggarbetsplatser ger upphov till betydande störningar. Kontinuerligt lågfrekvent ljud från verksamheter utanför bostaden kan också utgöra ett problem i boendemiljön. Höga ljudnivåer för besökare av t.ex. konserter och diskotek kan leda till skador på hörseln. Buller är också en stor arbetsmiljöfråga. 224 Miljöfaktorer SOU 1999:137 Metaller sprids i miljön huvudsakligen genom produkter och varor där de ingår, eller som en följd av försurning av mark och vatten. Metyl- kvicksilverhalterna i fet ostkustfisk och i insjöfisk, främst gädda, gös, lake, abborre och ål är så höga att gravida eller ammande kvinnor samt kvinnor som planerar att snart skaffa barn helt bör avstå från att äta dessa fiskarter. Trenden är att situationen har förvärrats på grund av den pågående försurningen. uppskattade att av landets befolkning äter insjöfisk en gång eller oftare. Om kvicksilverhalterna är höga i den fisk som denna grupp konsumerar är säkerhetsmarginalerna små avseende fosterskador. Kadmiumhalterna i svenskt spannmål är höga och ligger nära de nivåer där hälsoeffekter kan uppstå. Trots erfarenheterna av de miljö- och hälsorisker som klorerade och bromerade föreningar för med sig, har man i allt större utsträckning börjat framställa och använda bromerade föreningar som flamskydds- medel i t.ex. textilier och elektronisk utrustning. Man kan uppskatta att det finns ca 1/av dessa i varje hem, bl.a. på grund av det ökande antalet hemdatorer. Den trend man nu kan se, att förekomsten av bro- merade flamskyddsmedel ökar i bröstmjölk, är mycket allvarlig. Effekter på hälsan för individ och befolkning Mag- och tarmsjukdomar kan orsakas av bl.a. bakterier, virus eller parasiter. Dessa kan spridas via avloppsvattnet. –97 registrerades i 26 större utbrott av smittsamma sjukdomar orsakade av kommunalt vatten och 13 utbrott från enskilda brunnar. Ett flertal studier, både svenska och utländska, har undersökt vat- tenkvalitetens betydelse för förekomst av hjärt- och kärlsjukdomar. Mycket talar för att hårt vatten är en skyddsfaktor mot hjärt- och kärlsjukdom. Hårt vatten innehåller större mängder kalcium och mag- nesium än mjukt vatten. Vatten i de södra och östra delarna av tenderar att ha en högre hårdhetsgrad än övriga områden. Miljöhälso- utredningen beräknar att ca 35–bor i områden med mjukt vatten. Kalcium eller magnesium bidrar till av vattnets hårdhetsgrad. I höjdes magnesiumhalten i dricksvattnet från /l till /l. Hjärtinfarkts dödligheten hos yngre män i minskade markant jämfört med en kontrollgrupp i , som haft oförändrad vattenkvalitet. skulle kunna tala för att magnesium kan skydda mot för tidig död i hjärtinfarkt. Radon i vatten har tidigare främst ansetts vara en hälsorisk då det ger tillskott till radonhalten i bostadens inomhusluft vilket är en riskfaktor för lungcancer. Enligt nya bedömningar kan även förtäring av radonhaltigt vatten vara en hälsorisk. Enligt beräkningar av orsakar radon i dricksvatten 35–75 cancerfall i . De flesta av dessa är lungcancerfall som orsakas av inandning av radon från det radonhaltiga vattnet. Förtäring beräknas ge upphov till 10–20 fall av cancer i mag-tarmkanalen. De viktigaste riskfaktorerna för påverkan på luftvägarna är kvävedioxid, ozon och partiklar. Kvävedioxid är den kväveoxid som har störst betydelse från hälsosynpunkt. De mest utsatta grupperna är boende i tätorter, särskilt storstäder. Känsliga grupper är bl.a. barn och astmatiker. Lungan och luftvägarna har en stor kontaktyta (ca 100 kvm) mot omgivningen och därför är lungorna ett kritiskt organ för miljörelaterad sjuklighet. Hos personer med små luftvägar, såsom barn, fastnar därför partiklar i luftvägarna. En effekt som uppträdde vid låg exponering var akut ökad luftvägs- reaktion. För astmatiker och för barn kan upprepad exponering vara särskilt ogynnsam. I en svensk studie som omfattade 43 tätorter fanns ett samband mellan rapporterade symtom från luftvägarna hos känsliga personer och dagliga variationer i kvävedioxidhalten. 13 Personer med allergisk astma löper en ökad risk för att få mer besvär i tätort och i trafikmiljö jämfört med vistelse i renare luft. Grupper som är särskilt känsliga är personer med luftvägssju kdomar, astmatiker och barn. Nedsatt lungfunktion hos barn och vuxna har kunnat relateras till partikelkoncentration. I områden med omfattande småskalig vedeldning finns problem som är relaterade till partiklar. Det gäller också i områden med mycket dieseltrafik, såsom t.ex. vid Luftföroreningar i svensk urban miljö 2. Känsliga perso- ners luftvägssymtom i relation till dygnsmedelvärden för kvävedioxid, svavel- dioxid, sot, temperatur och luftfuktighet. skydd, 1992. 14Strand V m.fl. Repeated exposure to NO2 and low dose of allergens enhances the late asthmatic reaction. Eur Respir Soc, annual meeting 8–-. Stand V m.fl. Effects of NO2 exposure on immediate and late response to inhaled allergens in subjects with asthma. Am J Respir Crit Care Med 1994;149: A 154. I flera studier har man funnit att dagliga variationer i partikelkoncentration i utomhusluften är relaterade till en ökad dödlighet under eller efterföljande dagar. Vidare har samband hittats hos främst astmatiska barn mellan årsmedelvärden av inandningsbara partiklar och förekomst av bronkit och kronisk hosta. 15 Luft- föroreningarna i landets tätorter uppskattas orsaka ca 100 lungcancerfall . Buller är kanske den miljöfaktor som berör störst antal människor. Bullerstörningar, t.ex. störd sömn och störd rekreation, kan påtagligt försämra livskvaliteten. Utifrån resultat från flera olika besvärsstudier uppskattas ungefär 5–av landets befolkning vara mycket störda av trafiken och ungefär 2–vara mycket störda av buller från grannar. När människor utsätts för buller är den vanligaste reaktionen en känsla av obehag. Buller kan orsaka bl.a. stressreaktioner, trötthet, irritation, blodtrycksförändringar, sömnstörningar och hörselskador. Särskilt störande är sådant ljud som man inte kan påverka, t.ex. ljud från grannar eller trafik. Karaktären på ljudet har betydelse för hur vi uppfattar en bullerstörning. Flera studier av yrkesmässigt exponerande tyder på att buller kan vara en riskfaktor för högt blodtryck. En under- sökning som genomförts av Miljömedicinska enheten vid visar att de som bodde närmast flygplatsen , med bullernivåer över , oftare än andra rapporterade läkardiagnosti- serat högt blodtryck. En potentiell risk för hälsan, t.ex. genom påverkan på immunförsvar och hormonsystem, reproduktionsstörningar, njurskador, skador på nervsystem och cancer, är upplagringen av svårnedbrytbara ämnen i miljön och i människokroppen. Det kan handla om tungmetaller som kadmium och kvicksilver samt olika klorerade eller bromerade organiska ämnen. Några tydliga effekter på svenska folkets hälsa som en följd av exponering för dessa ämnen kan i praktiken inte ses men vi ligger mycket nära de nivåer där hälsoeffekter befaras kunna uppstå och de potentiella effekterna är mycket allvarliga. 15 Camner P m.fl. Partiklar i omgivningsluften – Hälsoeffekter. Rapport 4016, 1992. De metaller som förknippas med hälsorisker är främst tungmetallerna kvicksilver, kadmium och bly. De stabila organiska ämnen som från hälsosynpunkt främst har tilldragit sig intresse har varit PCB, dioxiner, bromerade flamskyddsmedel och ftalater (en grupp av ämnen som används som mjukgörare i plaster). Ett stort antal andra, främst olika klorerade organiska ämnen, är också av intresse som potentiellt hälsofarliga. Cancer, påverkan på immunförsvar samt reproduktionsstörningar är kritiska hälsoeffekter till följd av exponering för klorerade organiska miljögifter. Akuta förgiftningssymptom kan uppkomma. Vissa organiska miljögifter har uppvisat hormonliknande egenskaper. I en unders ökning på i av det utgående vattenflödet från ett reningsverk som huvudsakligen tar emot hushållsavlopp har en typ av syntetiskt östrogen påvisats i mängder som är 45 gånger högre än vad som visat sig behövas för att få östrogena effekter på fisk. Särskilt känsliga för exponering av svårnedbrytbara ämnen är och barn. Kustbefolkning och fiskarfamiljer som äter mycket fisk är en speciell riskgrupp på grund av att ämnena ackumuleras i näringskedjan hos fisk, speciellt fet fisk. Familjer som har mycket vilt i kosten kan också bli utsatta på grund av att dessa ämnen ackumuleras i viltet, spe- ciellt i inälvor. Människor som är bosatta i anslutning till deponier och industriella föroreningskällor kan också drabbas av lokal ackumulering eller effekter av läckage. 6.3.2Kunskap om orsaker och möjlighet att påverka Åtgärder beträffande vattenförsörjning, avlopp och renhållning har historiskt varit av mycket stor betydelse för svenska folkets hälsa. Rent vatten var länge ett problem både på landsbygden och i städerna med stora risker för förorening från avlopp och förorenande verksamheter. I gjorde utvecklingen av vattenledningar och avloppssystem underverk för hälsoläget, främst i städerna. och senare har djupborrade brunnar lett till minskade risker för förorenat grundvatten både i städernas vattenverk och på landsbygden. har en väl utbyggd vattenförsörjning och ungefär hälften av de kommunala vattentäkterna är skyddade inom särskilda skyddsområden. Det kommunala vattnet genomgår en noggrann kontroll enligt de krav som fastställts av . Enskilda brunnar har inte samma kontroll och rening som det kom- munala vattnet. Försurad nederbörd påverkar sjöarnas och grundvattnets kemiska sammansättning och kan därmed ge upphov till förhöjda halter av skadliga metaller. Markanvändning för jordbruk, skogsbruk och tätbebyggelse kan leda till föroreningar i form av bakterier, kväve- föroreningar, oljespill och bekämpningsmedelsrester. Utbrott av vattenburen smitta i kommunala anläggningar beror ofta på felkopplingar och andra tekniska brister som medfört att avlopps- vatten tränger in i dricksvattensystemet. En stor del av det kommunala vatten- och avloppssystemet i landet är i behov av att bytas ut på grund av försvagning genom ålder. Införandet av obligatorisk avgasrening med katalysatorer på bilar har inneburit renare avgaser. Dieselbilarna har blivit avsevärt mycket bättre , men bensinbilarnas avgasrening har utvecklats ännu snabbare i positiv riktning. som reningstekniken har förbättrats har dock trafikmängden ökat vilket innebär att luftkvaliteten i våra tätorter inte har förbättrats i önskvärd utsträckning. Utsläppen från industrin har minskat kraftigt under , tack vare högre krav på reningsteknik i enlighet med mil- jöskyddslagen (nu ) samt en allmänt ökad medvetenhet om miljöfrågor hos industrin och konsumenter. Trots att mycket har gjorts för att minska utsläppen av luftför- oreningar är halterna av kvävedioxid, ozon, partiklar och cancerfram- kallande ämnen fortfarande så höga att längre gående åtgärder behövs. När det gäller partiklar och cancerframkallande ämnen är åtgärder beträffande vedförbränning och dieseldrivna fordon mest angelägna.