sou · GNB363d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Kontakterna mellan arbetsgruppen och innebar att kommitténs tankar om åtgärder för att främja rekryteringen av lärare kunnat tas till vara i arbetsgruppens fö r- slag. anser det angeläget att öka intresset för läraryrket och för lärarutbildning över huvud taget. Motiven för detta är både behovet att åstadkomma en tillräcklig försörjning av lärare inom alla områden och önskvärdheten att få en lärarkår som så långt möjligt speglar befolkningens sammansättning. förslag till ny struktur för lärarutbil d- ningen kommer enligt kommitténs uppfattning att lösa många av de pr o- blem som hänger samman med lärarförsörjningen. Det gäller framför allt den större flexibiliteten, som är en fördel för den enskilde studenten, den verksamma läraren och för skolan/samhället som ett medel att förnya 328 Rekrytering till lärarutbildning innehållet i utbildningen och för att underlätta bemanningen i skolorna i takt med växlingarna av elevkullarnas storlek. Kommittén anser att des- sa förslag och förslaget om ökad forskningsanknytning sammantaget kommer att leda till en högre kvalitet i lärarutbildningen och till högre status både för lärarutbildningen och för läraryrket, vilket är de mest verkningsfulla medlen för att öka rekryt eringen. 15.2Myten att ingen vill bli lärare För att renodla frågeställningarna om lärarbrist och rekryteringsåtgärder vill kommittén inleda redovisningen av sina förslag inom detta område med att avliva några myter. Den första är att ingen vill bli lärare och att därför allt färre söker till lärarutbildningarna. Den andra myten är att lärarstudenter avbryter studierna i högre utsträckning än andra studenter för att de inte längre vill bli lärare. Diskussionen om intresset för lära r- yrket bör utgå från korrekta uppgifter. Det är enligt kommitténs uppfat t- ning angeläget av två skäl, dels därför att en överdrivet negativ bild kan bli en självuppfyllande profetia, dels för att diskussionen inte fokuseras på de områden där det verkligen finns problem och detta är till nackdel för möjligh att finna lösningar. Påståendena att allt färre söker till lärarutbildningarna kan lätt vederlä g- gas av nedanstående uppgifter, som hämtats från UHÄ:s och VHS:s an- tagningsrapporter.194 Antalet behöriga förstahandssökande har således mer än fördubblats på det . Av föregående kapitel framgår antalet studenter som fick påbörja en lärarutbildning /80–1997/98. De största ö k- ningarna av antalet behöriga förstahandssökande står grundskolläraru t- bildningarna för. Dessa ersatte klasslärar- och ämneslärarutbildningarna för och anordnades /89. 194 I uppgifterna ingår inte sökande till utbildningar med lokal antagning. Rekrytering till lärarutbildning 329 Förskollär./ fritidsped. Grundskollärare 1–7 Grundskollärare 4–9 Ett annat mått på intresset för lärarutbildning är antalet behöriga först a- handssökande per utbildningsplats. Uppgifterna avser sökande hösten 1997.196 Grundskollärarexamen 1–7 Grundskollärarexamen 4–9 Enligt dessa uppgifter synes intresset för lärarutbildning vara så stort att det inte borde finnas någon anledning till oro. En närmare granskning av hur ansökningarna fördelar sig på olika ämnesinriktningar ger emellertid en annan och mera bekymmersam bild. Problemet är att det finns en obalans mellan behovet av lärare i vissa ämnen och intresset för att söka till dessa lärarutbildningar. Det finns vidare en könsmässig obalans med generellt sett betydligt fler kvinnliga än manliga studenter. Intresset för utbildningar som syftar till undervisning i matematik och naturvetenskapliga ämnen motsvarar långt ifrån behovet. /98 fanns det endast 1 523 behöriga förstahandssökande till 2 162 platser. Slutligen antogs 1 934 personer. Det är också svårt att rekrytera st u- denter till lärarutbildning i vissa främmande språk, i praktisk-estetiska ämneskombinationer och till yrkesämnen i gymnasial utbildning. vill trots dessa obalanser framhålla det positiva i att det totala antalet ansökningar tyder på ett mycket stort i n- tresse för lärarutbildning och läraryrket. Intresset har ökat . ej inräknad, eftersom den har lokal antagning. 196Utbildningsstatistisk årsbok 1998. 330 Rekrytering till lärarutbildning Det är inte så att fler lärarstudenter avbryter sin utbildning än vad som är fallet inom andra högskoleutbildningar och att examensfrekvensen därigenom är låg. Sanningen är snarare att examensfrekvensen sa m- mantaget på lärarutbildningarna är högre än för flertalet andra högsk o- leutbildningar, vilket framgår av nedanstående sammanställning av hur stor andel som tagit examen inom olika utbildningsområden. Uppgifterna visar läget efter antagningen. Examinationsfrekvensen är dock inte lika hög i alla lärarutbildningar. Högsta examinationsfrekvensen, , uppvisar utbildningarna till vårdlärare och handels- och kontorslärare samt slöjdlärare. För utbil d- ningarna till fritidspedagog, förskollärare, idrottslärare och textillärare är siffran , för grundskollärare 1–7 är den . Examinationen till grundskollärare 4–9 är emellertid . av dem som påbörjat grundskollärarutbildning 4–har dock tagit en annan ex a- men, t.ex. en annan lärarexamen. De som går utbildning till grundskollärare 4–9 och till gymnasielär a- re tar således ut sin lärarexamen i betydligt lägre grad än andra lärarst u- denter. Flera högskolor har genomfört enkäter för att klarlägga studies i- tuationen för dem som inte tagit examen. Det visar sig då dels att en stor andel tjänstgör som lärare, dels att relativt många fortfarande studerar till lärare, vissa dock med en annan inriktning än den de från början syftat till. Språklärarstudenter är den grupp som uppvisar lägst examinations- tal. Konkurrensen om utbildningsplatser på de akademiska språk - utbildningarna är stor, betydligt större än på lärarutbildningarna i språk. En uppföljning visar att många studenter taktiskt väljer en lärarutbil d- ning i språk i avsikt att sedan byta till en annan språkutbildning. Det är också vanligt att lärarstudenter har lägre betyg i det främmande språket än de studenter som i hård konkurrens fått friståendekursplats på samma språkutbildning. 197 Examensfrekvens för nybörjare på linjer vid universitet och högskolor. 1989/90. Uppföljda /96. Utbildningsstatistisk årsbok 1998. Rekrytering till lärarutbildning 331 konstaterar att den bild som ibland ges av ungdomars intresse för lärarutbildning och av studenters benägenhet att slutföra sina studier är oriktig och kan därmed leda till felaktiga slutsa t- ser. Korrekta uppgifter är självfallet av avgörande betydelse för möjli g- heterna att på ett vederhäftigt sätt analysera sökandeintresset och exam i- nationsförhållandena inom olika lärarutbildningar och för att man skall kunna komma till rätta med de brister och tillkortakommanden som fak- tiskt finns. Det är stora skillnader i sökandeintresset mellan olika lära r- utbildningar och mellan olika befolkningsgruppers intresse för läraru t- bildning. I följande avsnitt av kapitlet kommer kommittén att diskutera dessa brister och framföra förslag om åtgärder i fråga om rekrytering till lärarutbildning. Av de jämförelser med andra högskoleutbildningar som redovisats ovan framgår att avbrottsfrekvensen inte är högre i genomsnitt i lärarut- bildningar än i andra utbildningar. Det är självfallet angeläget både ur den enskilda individens och ur samhällets perspektiv att så många som möjligt slutför sina studier till lärarexamen. Det är därför viktigt att läro- miljön för studenterna är sådan att onödiga avhopp undviks. En hundra- procentig genomströmning är dock vare sig trolig eller ens önskvärd. Kommittén anser att det är positivt om de, som inser eller får rådet att läraryrket inte passar dem, tar konsekvensen och a v- bryter lärarstudierna. En stor andel av de lärarstudenter som inte tagit examen tjänstgör trots detta som lärare. Detta är en nackdel för dessa personer som får en sämre ställning och en lägre lön härigenom. Självfallet är det otillfred s- ställande också för att de inte fullgjort alla kursmoment som fordras för lärarexamen. Ofta återstår bara någon eller ett par kurser till examen. anser att högskolorna borde vara noggrann a- re med att följa upp studenternas rester och skapa förutsättningar för dem att slutföra studierna . Det ingår ett resultatmått i systemet för tilldelning av resurser till högskolorna. Detta tar sikte på antalet avlagda poäng och beaktar sål e- des inte uttagna examina. anser det naturligt att högskolorna själva följer upp examensfrekvensen inom olika utbil d- ningar som ett led i sitt kvalitetsarbete. Kommittén anser vidare att kommunerna, som således anställt dessa lärare utan examen, i sin egenskap av arbetsgivare borde uppmuntra dessa att slutföra sina studier. Kommunerna bör också genom olika å t- gärder underlätta detta. 332 Rekrytering till lärarutbildning Ett förhållande som också brukar lyftas fram i debatten om det p å- stått vikande intresset för läraryrket är att nyexaminerade lärare inte tar tjänst som lärare utan söker sig till andra arbeten eller byter till annat arbete efter en kort tids tjänstgöring som lärare. anser det självfallet vara beklagligt att ett antal nyutbildade lärare inte kommer skolan till godo men vill samti- digt poängtera att en lärarutbildning är en bra förberedelse också för ett antal andra yrken, t.ex. som utbildare på företag och i offentlig förval t- ning. Att lärarutbildade personer får andra arbeten är något som talar för lärarutbildningarnas kvalitet. Kommittén har i kapitel 5 Kommitténs principiella utgångspunkter bl.a. berört att kunskaper om lärande och läroprocesser får ökad betydelse också inom andra yrkesområden än skolan. En lärarutbildning är därmed användbar i ett vidare samma n- hang. Lärarutbildningen har dimensionerats efter det prognosticerade behovet av lärare. Som framgått av föregående kapitel skiftar detta mycket på grund av de stora växlingarna i årskullarnas storlek. Som exempel kan nämnas behovet av nyexaminerade lärare i , som är drygt 27 000 och under den fö l- jande femårsperioden minskar till knappt 10 000 för att därefter öka till 14 000 och sedan till drygt 22 000. Det är naturligtvis stora svårigheter att anpassa organisationen av lärarutbildningen till dessa växlande ut- bildningsbehov. Ett annat sätt att se på frågan om dimensionering av lärarutbildning är att utgå ifrån att personer med lärarutbildning har en kompetens som är värdefull för många andra delar av arbetsmarknaden. Därmed skulle det vara naturligt att ha en större kapacitet än nyrekryt e- ringsbehovet av lärare i skolan. Att ett antal unga lärare efter en kort tids tjänstgöring ångrar sitt y r- kesval och då övergår till annan sysselsättning oroar Lärarutbildning s- kommittén. Enligt vad kommittén har erfarit vid diskussioner med nyut- bildade lärare finns det flera skäl till dessa avbrott. Vissa anser sig ha fått för dålig förberedelse för den verklighet de möter i skolan och det finns nya lärare som saknar stöd från sina kollegor och re ktor. Risken för att nyutbildade lärare ger upp om de inte får stöd måste tas på allvar av den rektor och de kollegor som får en ny lärare till sin skola. Avtal 2000 har flera inslag som kan leda till en förbättring hä r- vidlag. Kommittén tänker främst på introduktionen och mentorer för n y- anställda. En nära kontakt mellan en erfaren lärare som och en ny lärare kan vara positiv och utvecklande för båda. Introduktionen bör ses som ett led i lärarutbildningen, som kommunerna ansvarar för men till vilken högskolan också kan bidra genom kompetensutveckling av mentorer. Frågor om introduktionen av nyanställda lärare kan vara ett Rekrytering till lärarutbildning 333 lämpligt område för samverkan mellan högskolan och skolorna inom ramen för det regionala utvecklingscentret. Den struktur för ny lärarutbildning som föreslår innebär radikalt förbättrade förutsättningar för blivande lärare att skräddarsy sin utbildning vad avser ämneskombinationer, bredd och djup, åldersinriktning m.m. Den ger också möjlighet för alla lärare att genom kompletterande studier vidga sin kompetens, vilket öppnar nya vägar inom yrket. Vidare kan man skaffa sig kompetens för att utveckla sin undervisning och för att bidra till en utveckling av hela verksamheten på den skola man tjänstgör. Kommitténs modell innebär vidare att man kan få kompetens att bidra till en bättre samverkan mellan t.ex. skola och fritidshemsverksamhet eller för kombinerad tjänstgöring i båda. Kommittén anser att dessa möjligheter bör kunna innebära att läraryrket blir mera lockande. En uppenbar fördel med att sådana kompletteringsmöjligheter erbjuds är också att fler lärare kan följa de stora årskullarna en bit genom stadierna och kanske senare återvända då en ny elevvåg börjar rulla genom utbildningssystemet. Om delar av lärarutbildningen är lättare tillgänglig och genomförs på distans och/eller via internet, ökar förutsättningarna att rekrytera st u- denter. Om högskolorna dessutom på ett mera generöst sätt värderar och tillgodoräknar tidigare studier och yrkeserfarenheter kan rekryteringen underlättas. När en lärarutbildning också kan leda till forskarutbildning och till andra yrken kommer fler att bli intresserade av läraryrket. Där- igenom blir också vägen från andra yrken in i läraryrket mera möjlig. Ett ökat intresse för läraryrket och för lärarutbildning kommer enligt ko m- mitténs uppfattning att både förstärka läraryrkets status och i sig leda till ett förbättrat rekryteringsläge. En fråga som återkommit vid kommitténs kontakter, bl.a. vid överläg g- ningarna med referensgruppen, är önskemålet att kommittén genom sina förslag skall skapa garantier för att endast de som är lämpliga för yrket blir lärare. Frågan inrymmer en mängd aspekter såsom former för a n- tagning till lärarutbildning, själva utbildningens bidrag till studentens kunskaps- och personlighetsutveckling, examinationen av studenterna, avrådan under utbildningen, underkännande vid examination och av- stängning från utbildningen. En särskild fråga i detta sammanhang är möjligheten att hindra att personer som dömts för sexuella övergrepp blir lärare, vilken behandlats av . Läraru t- bildningskommittén tar upp den senare frågan sist i detta kapitel. 334 Rekrytering till lärarutbildning SOU 1999:63 För att antas till lärarutbildning skall de sökande uppfylla kraven för behörighet, dvs. dels grundläggande behörighet, dels särskild behörighet. Då det finns fler sökande än platser måste ett urval g öras. Det finns huvudsakligen tre olika typer av information som kan komma i fråga som underlag för urval. 198 Det är för det första olika mått på tidigare skolprestationer och förväntad studieförmåga. Hit hör betyg och högskoleprovet. För det andra är det grupptillhörighet, vilket kan vara etnisk tillhörighet eller geografisk hemvist. I har en- dast könstillhörighet kunnat påverka urvalet. Den tredje urvalsprincipen är den sökandes pe rsonlighet, talanger eller liknande. Betyg och studielämplighetsprov har – trots de brister som vidlåder även dem – visat sig ge god förutsägelse om studieframgång. Forskare har emellertid inte kunnat påvisa något samband mellan goda betyg och framgång i yrkeslivet – bl.a. därför att forskarna haft svårt att precisera begreppet framgång i yrkeslivet och därför att det är problematiskt att isolera effekten av utbildning och erfarenhet. Om en utbildning är attraktiv och många fler söker än som kan tas emot, leder detta till att de som antas har höga betyg och/eller goda resultat på studielämpli g- hetsprovet. Det innebär självfallet inte att alla som inte antas är olämpl i- ga eller saknar förutsättningar för att följa utbildnin gen. Beträffande vissa av lärarutbildningarna, främst grundskolläraru t- bildningarna med inriktning mot naturorienterande ämnen, är problemet att antalet sökande är för litet. I stället för ett urval har på många hö g- skolor alla behöriga sökande antagits. Frågan om prioritering av en särskild grupp sökande är komplic e- rad. Om man t.ex. vill prioritera män vid antagningen till utbildning av lärare för yngre barn innebär detta att kvinnliga sökande med goda betyg får stå tillbaka för män med betydligt lägre betyg. Kommittén är osäker på om detta är en rekommendabel väg. Om få män söker till lärarutbil d- ning kan inte fler män antas – hur gärna man än vill prioritera dem. Då behövs i stället åtgärder som leder till att fler män blir intresserade av yrket som sådant. För att få fler lärare i matematik och naturvetenska p- liga ämnen och fler lärare med utländsk bakgrund krävs på samma sätt åtgärder för att öka intresset för läraryrket. En prioritering av dessa k a- tegorier sökande i urvalet vid antagningen är enligt kommitténs bedö m- ning lika litet som en prioritering av manliga sökande verkningsfullt som en isolerad åtgärd, eftersom så få söker till lärarutbildning. En sådan ordning behöver i så fall kombineras med andra åtgärder. 198 , C. (1995). Antagning till högskolan. En analys och diskussion av alternativa urvalsmetoder; artikel i en seminarierapport om urvalsmetoder som redovisats av 93. Rekrytering till lärarutbildning 335 Som framgått har många i sina kontakter med Lärarutbildningsko m- mittén aktualiserat frågan om prövning av lämpligheten vid antagningen av studenter. Bedömning av sökandes lämplighet kan ta sikte på förm å- gan att framgångsrikt fullfölja studierna eller att verka i det yrke som utbildningen siktar till. Prov på talang används vid urvalet till musikutbildningar, dansut- bildningar och jämförbara konstnärliga utbildningar. Det gäller även vid antagning till motsvarande lärarutbildningar. Språkfärdighetsprov a n- vänds vid antagning till modersmålslärarutbildning men kan även för e- komma vid antagning till utbildning i andra språk. Personbedömningar kan göras genom enbart intervjuer eller genom intervjuer i kombination med uppsatsskrivning, där de sökande skall b e- skriva sina erfarenheter och motiv för att söka till utbildningen i fr åga. Antagningen till lärarutbildning – också i de fall ett urval måste göras – sker vid merparten av lärosätena uteslutande på grundval av betyg och/eller högskoleprov. Intervjuer förekommer dock för vissa läraru t- bildningsprogram vid vissa högskolor. Det är respektive lärosäte som anhåller hos om tillstånd att vid urvalet till en grundu t- bildning använda intervjuer i stället för de urvalsgrunder som anges i högskoleförordningen, nämligen minst en tredjedel på grundval av betyg och minst en tredjedel på grundval av högskoleprov och arbetslivserf a- renhet. Syftet med de försök som pågår med intervju som urvalsgrund är bl.a. att bedöma vilka studenter som troligen kommer att fullfölja u t- bildningen. En intervju är därvid en möjlighet för de sökande att bedöma om lärarutbildning är den rätta för henne eller honom. Intervjun kan oc k- så fungera som en inledning till utbildningen. Kommittén anser därför att de försök med intervjuer som pågår på några högskolor kan ge intre s- santa bidrag till en utveckling av alternativa urvalsgrunder som instru- ment vid antagningen. Intervju med syfte att avgöra om en sökande kommer att bli en bra lärare är en annan och mera principiell fråga. Man bör utgå ifrån att en person blir påverkad av sin utbildning – avsikten med lärarutbildningen är ju att studenterna skall utvecklas till goda lärare. Kommittén vill dä r- för inte föreslå intervjuer som ett obligatoriskt instrument vid antagning men vill uppmuntra de utvecklingsprojekt om alternativa urvalsgrunder som pågår. Examensbevis bör, anser kommittén, utfärdas endast för dem som vid genomgången lärarutbildning visat sig vara lämpliga för yrket. Detta innebär att examensmålen bör vara formulerade så att de kan användas för bedömningen av en students lämplighet för läraryrket. Kommittén har redovisat förslag till ny examensbeskrivning i kapitel 8. Att lämpligheten skall vara prövad då en person får examensbevis i n- nebär inte att denna prövning skall äga rum först vid examenstillfället. 336 Rekrytering till lärarutbildning Kommittén vill framhålla att lärarna i lärarutbildningen – både de i hö g- skolan och de i den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen – bör bedöma lärarstudenternas lämplighet fortlöpande som en del i utbil d- ningen och för studentens väg till självkännedom. Det främsta uppdraget för en lärare i lärarutbildningen är självfallet att hjälpa studenterna att bli bra lärare. Det måste emellertid också anses ingå i uppdraget att se till att personer som är olämpliga för yrket inte blir lär are. Det fanns fram till högskolereformen 1993 centrala bestämmelser om avrådan , dvs. en möjlighet/skyldighet att avråda de studenter som a n- sågs olämpliga att bli lärare. Då de centrala bestämmelserna avskaffades tog vissa lärosäten med avrådan i de lokala bestämmelserna. Problemet med avrådansinstrumentet är framför allt att det endast är fråga om ett råd, som studenten kan avstå från att följa. anser trots detta att det måste anses ingå i uppdraget att vara lärare i lärarutbildningen att både främja en lärarstudents utveckling och, där det är nödvändigt, råda en l ärarstudent att byta studiebana. 15.4Vem blir lärare? Förskolan och skolan når praktiskt taget varje barn och ung människa i . Eleverna kommer således från alla sociala och etniska grupper. Det gör dock inte de som arbetar i förskolan och skolan. Det skulle enligt uppfattning bidra till en ökad kvalitet i verksamheten i förskolan, skolan, fritidshem och vuxenutbildningen om lärarna hade en allsidig sammansättning socialt och kulturellt. Det är också en viktig kvalitetsfråga att både kvinnor och män är lärare – också för mindre barn. menar självfallet inte att en lärare bara kan skapa ett förtroendefullt samarbete med elever som tillhör samma kön och kommer från samma sociala och etniska bakgrund. Kommittén förutsätter att studenterna under sin utbildning till lärare får diskutera dessa förhållanden och därigenom också bli medvetna om sina egna vä r- deringar och hur dessa påverkar deras handlande i förhållande till elever. Rekrytering till lärarutbildning 337 15.4.1Den sociala snedrekryteringen till högskoleutbildningar Det hävdas ibland att personalen i förskolan och skolan domineras av kvinnor från medelklassen. Den sociala sammansättningen hos studenter till flera av lärarprogrammen är dock mer varierad än inom flertalet andra program som leder till yrkesexamen. Detta framgår av nedanstå- ende tabell.199 Nybörjare 1996/97 under på program som leder till yrkes- examen fördelade på social bakgrund. Barn- och ungdoms. Den sociala rekryteringen till högskolan har varit i stort sett oförändrad. Den grupp som i störst utsträckning påbörjar hö g- skolestudier är ungdomar från högre tjänstemannahem. Fler kvinnor än män påbörjar högre studier och den sociala snedfö r- delningen är något mindre bland kvinnor än bland män. Detta anses bero på att kvinnor i större utsträckning väljer utbildningar inom utbildnings- och vårdområdena, som har en jämnare social fördelning än andra omr å- den. Den sociala snedrekryteringen är också något mindre bland äldre studenter än bland yngre. Det finns också skillnader mellan olika universitet och högskolor i den sociala sammansättningen av studenterna. Flertalet av de nyare hö g- skolorna har en något jämnare social fördelning än de äldre universiteten och högskolorna. De olika universitetens och högskolornas rekrytering är beroende av den sociala och utbildningsmässiga sammansättningen av befolkningen men också av utbildningsutbudet. Utbyggnaden av de nyare högskolorna torde således komma att minska den sociala snedr e- 199 Statistiska meddelanden SCB U 20 . 338 Rekrytering till lärarutbildning kryteringen inom den högre utbildningen, vilket också var ett av motiven för tillkomsten av dessa. De allmänna åtgärder som vidtas för att minska snedrekryteringen generellt inom högskolan, dvs. en ökning av antalet platser och utbyg g- naden av utbildningen inom de små och medelstora högskolorna, ko m- mer också att gynna lärarutbildningen.