sou · GNB331 · 2000-01-01 00:00:00 — Sedan anmälarens brev av inkommit till advokatbyrån, svarade y honom i ett brev av att den juridiska hjälp den allmänna advokatbyrån tillhandahåller sker på samma villkor som dem han kunde erhålla av pri- vatpraktiserande advokat och att kostnaden för honom alltså skulle bli densamma samt att han lämpligen borde ta kontakt med den advokat han redan anlitat i saken. I anledning av anmälarens brev av svarade y i ett brev av den 12 samma månad att anmälaren, om han önskade rättsligt biträde av y, måste beställa tid för detta, varjämte y erinrade om att konsultation är förenad med kostnader. Brottmål – klienten anmälare – ingen åtgärd Advokaten x hade biträtt anmälaren med en ansökan om nåd. För upp- draget hade han debiterat anmälaren . Anmälan avsåg att advokaten x överhuvudtaget debiterat något, ef- tersom han lovat anmälaren att hjälpa denne gratis, och därtill hotat med rättsliga åtgärder om betalning uteblev. Vidare anmärkte anmälaren på att x varit i det närmaste omöjlig att få tag i både för honom och för en journalist som intresserat sig för hans fall. 104 Tillsynen över advokatverksamheten Advokaten x tillbakavisade anmälarens påståenden i deras helhet samt anförde bl.a. följande. Anmälaren har inte haft anledning att tro att x skulle göra arbetet utan kostnad. Advokaten hade täta telefonkontakter med såväl anmälaren som med journalisten ifråga. Båda hade tillgång till, förutom kontorets telefonnummer, hans bostadstelefonnummer och hans mobiltelefonnummer. Vid de tillfällen som de inte kunde nå honom per telefon ringde han alltid upp så snart han blivit ledig. Anmälaren återkallade härefter sin anmälan, men prövningsavdel- ningen prövade ändå denna. Konkursärende – konkursgäldenären anmälare – ingen åtgärd Anmälaren försattes på ansökan av staten i konkurs vid en tingsrätt. Ad- vokaten x förordnades till förvaltare. Edgångssammanträde hölls efter konkursutbrottet. Anmälningen avsåg i huvudsak, att anmälaren inte, såsom bort ske, erhållit någon kopia av bouppteckningen före edgångssammanträdet utan först efter detta, att x innehållit anmälaren tillkommande brandförsäkringsersättning trots att denne varit i behov av dessa medel för sin försörjning samt att advokaten x "lagt beslag på" anmälaren till- kommande KAS-medel, vilket medfört att denne fått dem i sin hand först efter det att han skulle ha haft pengarna. Advokaten x tillbakavisade anmälarens anmärkningar samt anförde i huvudsak följande. hade till anmälaren översänt en kopia av bouppteckningen i samband med att den gavs in till tings- rätten. På anmälarens begäran tillställdes han sedermera ytterligare en kopia. Den första har inte kommit i retur. Brandförsäkringsersättningen avsåg ersättning för utlägg och egendom, som inte omfattades av benefi- ciereglerna. Anmälaren hade vid bouppteckningssammanträdet uppgivit att hans arbetsinkomster täckte de löpande levnadskostnaderna. Det hade därför inte ansetts ha förelegat något underhållsbehov. KAS-medlen ha- de tillställts konkursförvaltningen till följd av att anmälaren inte lämnat anvisning om hur utbetalningen skulle ske. Så snart klarhet vunnit angående medlens beskaffenhet, hade de tillställts anmäla- ren. Tingsrätten ogillade ett av anmälaren där framställt yrkande om att advokaten x bl.a. på grund av sitt i disciplinä- rendet påtalade förfarande skulle entledigas från uppdraget som kon- kursförvaltare. Tillsynen över advokatverksamheten 105 3.5.5Disciplinnämndens ärenden – fyra "typfall" Av de 40 ärenden som avgjorts av disciplinnämnden har ett exempel på ärende, i vilket beslutats om påföljd av något slag, från vardera gruppen uteslutning, varning, erinran och sär- skilt uttalande valts ut för att åskådliggöra när och i vilka fall de olika påföljderna blir aktuella. Beträffande en advokat som omfattas av genomgången blev påföljden uteslutning.20 I ärendet fanns fem anmälningar mot advokaten x, varav tre hade initierats av samfundets styrelse utan att anmälan förelåg. gjorde följande bedömning: Av utredningen i ärendet framgår att advokaten x enligt avtal som han själv upprättat köpt ut samtliga tillgångar i sitt advokataktiebolag mot övertagande av endast vissa skulder, att däri kvarlämnats skulder till bety- dande belopp, att bolaget efter angivet avtal skulle handhavas av tidigare ekonomiansvarige i advokatfirman och att bolaget efter avtalstid- punkten försattes i konkurs. Nämnden finner härvid och med beaktande av den kännedom advoka- ten x visats äga om den tidigare ekonomiansvarige, att advokaten x genom påtalad transaktion förfarit oredligt mot bolagets fordringsägare. Utrett är vidare, bl.a. genom vad advokaten x själv berättat, att han utfärdat ett dagtecknat kvitto, vari oriktigt angivits att advokataktiebolaget skulle kontant ha emottagit 100.000 kro- nor utgörande klientmedel. Nämnden finner att advokaten x även härigenom förfarit oredligt. Av utredningen framgår dessutom, att advokaten x ifråga om bl.a. kontorsorganisation inbegripet tillsyn över anställda, bokföring och momsdeklarationer visat oförmåga att fullgöra sina åligganden som advo- kat. Denna nämndens uppfattning förstärks av hans ådagalagda brister när det gällt att inför redogöra för sitt handlande i olika avseenden. Nämnden finner sammantaget att advokaten x genom angivna oredliga förfaranden och genom synnerligen allvarliga åsidosättanden av sina plikter som advokat skall uteslutas ur . 20 Beträffande denna advokat föreligger sammanlagt fem anmälningar. Både anmälningar och advokatens bemötande av dessa är mycket omfångsrika. De har av utrymmesskäl därför inte medtagits i betänkandet. 106 Tillsynen över advokatverksamheten På grund härav beslutar nämnden att jämlikt 8 kap. 7 § första stycket utesluta advokaten x ur . Advokaten x har överklagat beslutet till , som ännu inte meddelat beslut i ärendet (). tog utan anmälan upp disciplinärende mot advokaten x. Av handlingarna i ärendet framgår bl.a. följande. Advoka- ten x hade varit god man för en kvinna, född . Advokaten x hade han var förordnad som god man biträtt kvinnan med upprättande av testamente , i vilket kvinnan, som sak- nade arvingar, bl.a. förordnade att advokaten x skulle erhålla av vad som återstod sedan det av behållningen avsatts medel till visst underhåll av gravvårdar. Vidare förordnade kvinnan att advokaten x:s hustru skulle erhålla av återstoden. Advokaten x yttrade sig i disciplinärendet och anförde i huvudsak följande. Han hade kommit i kontakt med kvinnan i samband med en arrendetvist. Kvinnan hade bett honom att vara boutredningsman i boet efter hennes avlidne make. Advokaten x och hans hustru bistod därefter kvinnan i allehanda göromål. – hade kvinnan bett x komma till hennes bostad för att biträda henne vid upprättande av testamente. Vid sitt besök hos henne fick han instruktioner avseende testamentets utformning. Han färdig- ställde därefter en handling av önskat innehåll, vilken han överlämnade till henne. gjorde följande bedömning: Av utredningen i ärendet framgår att advokaten x, under tid som han varit förordnad som god man för kvinnan, biträtt henne med upprättande av testamente, i vilket bl.a. förordnades att x och hans hustru skulle erhålla del av kvarlåtenskapen. Med hänsyn till en advokats ställning som fri och obunden rådgivare och till det förtroendeförhållande som särskilt gör sig gällande vid upprättande av testamente är det enligt nämndens mening uppenbart att en advokat inte skall biträda vid testamentariska förordnan- den till sig själv eller närstående. Genom vad som sålunda förekommit har x allvarligt åsidosatt sina plikter som advokat. På grund härav tilldelar nämnden x varning och förpliktar honom jämlikt 8 kap. 7§ andra och tredje styckena att till utge straffavgift med . Tillsynen över advokatverksamheten 107 Två av disciplinnämndens ledamöter var av skiljaktig mening och anför- de: Enligt vår mening är omständigheterna så försvårande att uteslutning av x ur samfundet kan komma i fråga. Vi anser därför att nämnden skall bord- lägga ärendet och efter muntlig förhandling vid kommande sammanträde ta ställning till vilken påföljd som skall tilldelas. Biträdande juristen y var anställd hos advokaten x. Anmälaren fram- ställde anmärkningar mot x i dennes egenskap av principal för y i hu- vudsak enligt följande. Anmälaren hade vänt sig till y i anledning av en arbetsrättslig tvist. Hon besökte y och redogjorde för sina problem. Y förklarade för henne att hon nu tog över samt att hon skulle höra av sig . Under de nästföljande månaderna försökte an- vid åtskilliga tillfällen få kontakt med y – både telefon- och brevledes. Anmälaren tillställde även y ett rekommenderat brev. Y hör- des inte av och löste inte heller ut det rekommenderade brevet. fick anmälaren kontakt med y, som då förklarade att hon inte ansåg sig kunna göra något åt saken samt att hon önskade betalning med . Biträdande juristen y anförde i sitt yttrande till samfundet i huvudsak följande. I de fall hon erhöll material från anmälaren kontaktade hon denna för att bekräfta mottagandet. Anmälaren sökte henne per telefon vid åtskilliga tillfällen, men y var då upptagen av andra mål. Y ringde själv till anmälaren vid olika tillfällen men kanske inte som anmälaren angett att hon skulle ringa. Hon löste inte ut det rekom- menderade brevet eftersom hon fått veta att brevet endast innehöll en uppmaning att ta kontakt med anmälaren, vilket hon då redan gjort. När avin kom till byrån vistades hon endast sporadiskt på kontoret. Hon an- såg att även annan befattningshavare på byrån kunde lösa ut brevet och tog därför inte hand om avin. Advokaten x sade till henne att lösa ut bre- vet, men hon glömde bort detta på grund av stress. Advokaten x anförde i huvudsak följande. Hans biträdande jurist ha- de många mål utsatta till förhandling och var därför svår att nå vid oplanerade telefonsamtal till byrån. Y borde inte ha anvisat anmälaren att ringa upp utan i stället åtagit sig att själv ringa upp anmälaren. När avin angående det rekommendera- de brevet inkom till advokatbyrån var han på semester och när han åter- kom fanns inte avin där. gjorde följande bedömning: 108 Tillsynen över advokatverksamheten Av utredningen i ärendet framgår att biträdande juristen försummat att be- svara brev samt att hon underlåtit att lösa ut rekommenderat brev. Advo- katen x har brustit i sin övervakningsplikt. Härigenom har han åsidosatt sina plikter som advokat. På grund härav tilldelar nämnden advokaten x erinran jämlikt 8 kap. 7 § andra stycket . Det som i övrigt har förekommit föranleder ingen åtgärd. Advokaten x var förordnad som biträde enligt rättshjälpslagen åt kvin- nan/anmälaren i ett äktenskapsskillnadsmål. Inför tingsrättens dom i äk- tenskapsskillnadsfrågan ingav advokaten x en kostnadsräkning, som även inkluderade arbete med bodelningsfrågor. Tingsrätten fann att ar- betet med bodelningen inte omfattades av rättshjälpen och bestämde er- sättningen till x till hälften av det yrkade beloppet. Advokaten x tillställ- de härefter kvinnan förslag till bodelningsavtal samt faktura bl.a. på det av tingsrätten utdömda beloppet. Anmälaren hemställde om granskning av advokaten x:s agerande, vil- ket hon fann mycket märkligt och godtyckligt. Hon anförde i sin anmälan bl.a. följande. Advokaten x har inte arbetat med eller upprättat bodelning mellan henne och förutvarande maken. De gjorde själva allt arbete med bodelningen. Då de frågat x vart de kunde vända sig för att få hjälp med bodelningen, hade denne svarat att det inte ingick i rättshjälpen men att han, om de gjorde allt arbete själva, kunde ge viss rådgivning inom rätts- hjälpen. De kom då överens om att x inte skulle göra något arbete utan- för rättshjälpen. Anmälaren hade vid minst fyra tillfällen muntligt för- säkrat sig om att detta var avtalat med x. Advokaten x tillbakavisade anmärkningarna mot honom och anförde i sitt yttrande bl.a. följande. Han hade för anmälaren klargjort att kostna- den för arbete med bodelningsfrågor, vilken inte ersätts av rättshjälpen, skulle ersättas av anmälaren själv. De har inte träffat något avtal om att arbete med bodelningsfrågor inte skulle utföras. Bodelningsfrågor hade diskuterats vid flera av deras sammanträffanden. Det måste ha stått klart för anmälaren att det inte varit fråga om endast rådgivning. Han har ut- fört det arbete som angetts i kostnadsräkningen. Eftersom han informerat anmälaren om att rättshjälpen inte täckte alla kostnader för lämnat biträ- de kan han inte anses ha förfarit felaktigt då han krävde anmälaren på ersättning för arbete med bodelningsfrågor. gjorde följande bedömning. Tillsynen över advokatverksamheten 109 Av utredningen i ärendet framgår att advokaten x borde tydligare än vad som skett ha klargjort vilket arbete som skulle komma att debiteras klien- ten. Nämnden låter vid detta uttalande bero. Justitiekanslerns tillsyn över advokater tillkom på förslag av Processlag- beredningen (SOU 1938:44). (SOU 1926:31), som föregick den, hade däremot ansett att styrelse utan någon kontroll från det allmännas sida skulle fullgöra de offent- ligrättsliga plikter som låg på samfundet. Processlagberedningen motiverade sitt förslag enligt följande (s. 20): Tillsyn över advokatväsendet bör i första hand utövas av samfundets sty- relse. Styrelsen har att vaka över att advokat i sin verksamhet redbart och nitiskt fullgör honom anförtrodda uppdrag och i allt iakttar god advokat- sed. Åsidosätter advokat sina plikter bör det åligga styrelsen att ingripa mot den felande genom att tilldela honom erinran eller varning och i svå- rare fall genom att utesluta honom ur samfundet. De allmänna intressen, som äro förknippade med advokaternas verksamhet, äro av den vikt, att de böra äga en målsman utanför advokaternas egen krets. Denna uppgift sy- nes lämpligen böra förenas med de åligganden, som redan nu tillkomma Justitiekanslern i fråga om tillsyn över domstolsväsendet. Beredningen fö- reslår därför, att Justitiekanslern skall äga hos styrelsen påkalla åtgärd mot advokat, som åsidosätter sin plikt, samt att styrelsens beslut må av Justitiekanslern överklagas hos högsta domstolen. Den, vars begäran om inträde avslagits eller som uteslutits ur samfundet, bör ock kunna i högsta domstolen föra talan mot beslutet. I specialmotiveringen till 8 kap. 8 § RB uttalade sig Processlagbered- ningen beträffande klagorätten enligt följande (s. 134): Beträffande sådana disciplinära åtgärder, som innefatta allenast varning eller erinran, torde däremot klagorätt icke böra medgivas den därav drab- bade; i detta fall måste även hänsyn tagas till att högsta domstolens tid ej alltför mycket tages i anspråk. Även Justitiekanslern bör äga att som re- presentant för det allmänna överklaga vissa styrelsens beslut. Tydligt är, att klagorätt bör tillkomma honom i de fall, då han hos styrelsen påkallat disciplinär åtgärd mot advokat. Även i fall, då styrelsen självmant eller på anmälan upptagit fråga därom, torde klagorätt böra stå honom öppen, 110 Tillsynen över advokatverksamheten detta särskilt med hänsyn till att någon klagorätt enligt förslaget icke till- erkännes den som gjort anmälan. Justitiekanslerns befattning med advokaterna är sedan RB:s tillkomst reglerad i 8 kap. RB och i stadgarna för . Tillsynen över advokatväsendet utövas av styrel- se och disciplinnämnd som utvecklats under avsnitt 3.3. JK får begära åtgärd hos advokat som åsi- dosätter sin plikt och hos styrelsen mot den som är behörig att vara advokat (8 kap 6 § RB). Han får vidare hos överklaga ett beslut enligt 8 kap. 7 § RB av samfundets styrelse eller disciplinnämnd. JK överklagar inte till förmån för en enskild advokat. Har anmälan mot ledamot avskrivits eller har i upptaget ärende om dis- ciplinärt ingripande beslut meddelats av innebörd att ärendet inte hänskjuts till disciplinnämnden, får JK, efter det att han fått del av beslutet, hos nämnden påkalla åtgärd mot ledamoten. Enligt 8 kap. 4 § första stycket RB skall en advokat vid utövande av sin verksamhet redbart och nitiskt utföra honom anförtrodda uppdrag och i allt iaktta god advokatsed. Om tystnadsplikt för advokat vid allmän advokatbyrå finns bestämmelser i 9 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100). Annan advokat är, enligt nämnda stadgande i RB, skyldig att, där god advokatsed så fordrar, förtiga vad han erfar i sin yrkesutövning. Enligt 8 kap. 7 § sjunde stycket RB får brott mot denna tystnadsplikt inte åtalas av annan än JK och åtal får väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Förfarandet i advokatärendena hos Justitiekanslern JK erhåller fortlöpande samtliga beslut i disciplinärenden från advokat- samfundet. Ärendena handläggs av byråcheferna hos JK och föredras av dessa för honom. Samtliga beslut genomgås. Om man upptäcker någon oklarhet eller om ett ärende behöver granskas närmare begär man in hela akten från . Handläggarna redogör inte i detalj för vart och ett av ärendena inför JK utan man väljer ut de ärenden i vilka före- ligger tveksamheter av något slag eller är principiellt intressanta i något avseende. Det blir vanligen ett par ärenden . Efter före- dragningen läser JK själv ärendena ytterligare en gång innan beslut fat- tas om eventuella åtgärder. Tillsynen över advokatverksamheten 111 Förutom att utöva tillsyn är en av JK:s huvudsakliga uppgifter att beva- ka statens rätt. JK handlägger cirka 2 000 skadeståndsanspråk från enskild mot staten samt är statens ombud i olika rättegångar i omkring 150 mål . I skadeståndsärenden företräds den enskilde i ungefär hälften av fallen av advokat och i de rättegångar JK företräder staten anlitar han själv i vissa fall advokat. Skadeståndsärendena har blivit en betydande del av JK:s verksamhet. Genom att JK i icke obetydlig om- fattning anlitar advokater som han har tillsyn över dem har han kommit att få en dubbelroll i förhållande till advokaterna. JK uppträder också i rollen som åklagare i yttrandefrihetsmål och har då advokat som motpart. 3.6.3Statistik angående antal ärenden m.m. trädde nya RB i kraft. –1961 inkom till Justitiekanslern ett drygt hundratal ärenden för granskning (justitiekansler i TSA 1962 s. 145). Av dessa överklagade styrelsens beslut endast i fyra fall; samtliga gällde advokats uteslutning ur samfundet. biföll inte i något fall hans talan. infordrade Justitiekanslern av samtliga disciplinärenden från styrelsen för närmare granskning och övervägan- den – dels på eget initiativ, dels på begäran av anmälare. och fram , när disciplinnämnden inrättades, höll sig antalet beslut i disciplinärenden fortfarande kring 100 . Därefter skedde successivt en ökning och uppgick antalet ären- den till 220. –1970 överklagade beslut av samfundets styrelse eller disciplinnämnd i ett mycket obetydligt antal fall (justitiekansler i TSA 1971 s. 482). Antalet advokatärenden hos Justitiekanslern låg kring 200–300 och uppgick antalet till 354 (SOU 1993:37 s.313). har till JK inkommit advokatärenden enligt nedanstående tabell. Uppgifterna är hämtade från registerutdrag som tillhandahållits av ämbetets registrator. 112 Tillsynen över advokatverksamheten 1)Avser samtliga de ärenden som inkommit från annan än . 2)Från diarieförs advokatärenden på så sätt att besluten från varje sammanträde i styrelse eller disciplinnämnd regist- reras som ett enda ärende hos JK. Antalet diarieförda advokatärenden hos JK har av denna anledning minskat radikalt, utan att detta svarar mot någon minskning av arbetsuppgiften. 3)inkom även två ärenden från prövningsavdelningarna. De ärenden som inte kommer från samfundet och som i tabellen ovan betecknats som övriga består av klagomål på advokater från enskilda. När JK får in ett sådant klagomål besvaras detta i de flesta fall skriftli- gen. Den klagande får en förklaring till varför – om nu så är fallet – JK inte har möjlighet att ingripa och uppgift lämnas om vart man kan vända sig. I vissa fall översänder JK en skrivelse från enskild till samfundet för eventuell åtgärd. 3.6.4Hur ofta påkallar Justitiekanslern åtgärd mot advokat? JK påkallade åtgärd hos respektive överklagade dis- ciplinnämndens/styrelsens beslut –1997 enligt följande: Tillsynen över advokatverksamheten 113 Antal fall i vilka JK överklagat ett beslut hos Antal fall i vilka JK påkallat åtgärd hos 3.6.5När påkallar Justitiekanslern åtgärd mot advokat? När bestämmelserna om JK:s tillsyn över advokatväsendet trädde i kraft uppkom för JK frågan om i vilken utsträckning be- sluten skulle granskas. Samtliga beslut av styrelsen – disciplinnämnden fanns ju inte – skulle översändas till JK. Skulle han granska alla beslut närmare, dvs. genom att infordra handlingarna från samfundet? Det är nämligen bara besluten och inte själva ärendena som översänds till JK. Man ansåg att det inte gärna kunde komma i fråga att JK med hjälp av handlingarna skulle granska alla ärenden som på det sättet inkom från samfundets styrelse. Man valde ut ett visst antal ärenden, antingen där- för att man kunde ha olika meningar om det befogade i besluten i fråga eller därför att man ansåg sig rutinmässigt böra närmare granska ett an- tal ärenden (justitiekansler i TSA 1971 s. 479). I framställningen av justitiekansler i TSA 1962 s. 151 uppges att JK anlagt följande synpunkter på frågan om skäl fanns för ett överklagande: För överklagande tycks ha fordrats att beslutet avsett en mera principiell fråga och att starka skäl förefallit tala för en annan bedömning av frågan än som kommit till uttryck i beslutet. Vad angår påföljden har skäl för fullföljd ansetts föreligga, om en strängare reaktion än den tillämpade 114 Tillsynen över advokatverksamheten tämligen tydligt tett sig påkallad från allmän synpunkt. Att gå vidare med ett yrkande om att den bestämda lägsta påföljden, erinran, borde ändras till varning, har inte utan speciella skäl funnits befogat. Justitiekanslern tillämpar ännu () de principer som gavs uttryck för . 3.7Genomgång av de s.k. påkallandefallen hos Justitiekanslern för åren 1989–1997 Kommitténs sekreterare har gått igenom samtliga s.k. påkallandefall hos Justitiekanslern för åren 1989–1997. Nedan följer en redovisning av des- sa för vart och ett av de aktuella åren. inkom till Justitiekanslern sammanlagt 245 advokatären- den. JK påkallade åtgärd mot advokat i ett fall. Ärendet hade anmälts av åklagare och gällde misstanke mot advokat för brott mot tystnadsplikt enligt 8 kap. 4 § RB (JK:s Dnr 4096-88-7). Omständigheterna i ärendet var följande. Advokaten , var offentlig försvarare för A T, som av Ny- förklarats häktad i ett mål. T delgavs utredningen i målet enligt 23 kap 18 § RB och åtal mot bl.a. honom väcktes vid . Anmälande åklagare hade varit åklagare i ett mål vid , i vilket mål tings- rätten meddelade dom mot P V och T T. I samma mål var R F och B K häktade i sin frånvaro. I förundersökningen mot V och T fanns en bandutskrift från ett avlyssnat telefonsamtal mellan F i och dennes hustru. Av samtalet framgick att hustrun då haft för F väsentlig information om vad som förekommit un- der förundersökningen i samt att informationen sannolikt läm- nats henne av advokaten . Justitiekanslern redogjorde i sitt beslut för gällande bestämmelser om advokaters tystnadsplikt samt anförde: Av de citerade förarbetsuttalandena framgår att den straffsanktione- rade tystnadsplikten för advokater i enskild verksamhet inte avsetts sträcka sig utöver vad som gäller för offentliganställda advokater enligt sekretesslagen. De uppgifter som enligt vad som framgår av anmälande åklagares skrivelse jämte bilagor skall ha lämnats ut av advokaten är uppenbarligen inte sådana att de skulle ha omfattats av tystnadsplikten för Tillsynen över advokatverksamheten 115 advokater i allmän verksamhet enligt sekretesslagen. Med den tolkning av bestämmelser som förarbetena gett uttryck för kan där- för enligt min mening inte göras gällande att utlämnandet är straffbart. Redan på grund av vad jag har sagt nu är åtal enligt min mening i detta fall uteslutet.