sou · GNB3132d3 · 2000-01-01 00:00:00 — 00west.fm 158 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA bakomliggande motivfaktorer föranleder likartade beslut vid uppre- pade valtillfällen. I övriga avseenden bidrar emellertid inte de två motivfaktorerna med någon ökad förståelse. Skillnaden mellan arbetslösa och för- värvsarbetande blir rent av än mer markerad, och invandrarnas och de ensamståendes avvikelse nedåt tämligen oförändrad. Samma resultat kvarstår i allt väsentligt även då andra motivfaktorer förs in i analy- sen. Dessa sociala skillnader låter sig således inte förklaras av olikhe- ter i synen på valhandlingens underhållningsvärde eller i bedöm- ningen av omgivningens reaktioner. Inte heller av skillnader i synen på valutgångens betydelse, möjligheten att påverka utfallet eller informationskostnadernas storlek. Att såväl röstningsnormen som de expressiva incitamenten fort- farande slår igenom så kraftigt stärker slutsatsen rörande dessa båda motivfaktorers betydelse. Att de som betraktar röstning som en medborgerlig plikt eller som ett tillfälle för åsiktsvädring också i större utsträckning går och röstar beror inte på bakomlig- gande sociala faktorer. Motivbilden har ett eget förklaringsvärde obe- roende av de sociala grupptillhörigheterna. På en punkt tillåter vårt material en än mer ingående analys av vad som kan tänkas förklara skillnaderna i valdeltagande mellan olika medborgargrupper. Som tidigare nämnts innefattar medborgarun- dersökningarna ett representativt urval av gifta par. Därmed möjlig- görs en prövning av några av de mekanismer som kan tänkas ligga bakom det faktum att gifta uppvisar ett högre valdeltagande än ensamstående. Hur starkt valdeltagandet faktiskt samvarierar mellan äkta makar framgår av tabell 8. Uppgifterna om valdeltagande är här liksom tidi- gare hämtade från vallängden; risken för att de gifta paren tagit hän- syn till varandras svar har således eliminerats.30 Det visar sig att både maka och make går till vallokalen i av fallen. Och när så inte sker väljer i de allra flesta fall båda att stanna hemma (10,). Det är mycket ovanligt att bara den ena maken avger sin röst på valdagen (6,). Frågan är nu vad detta samband beror på. Att gifta och samboende röstar i större utsträckning än andra är inte bara ett svenskt fenomen, utan har även belagts i exempelvis . Kunskapen om vad som kan förklara det är emellertid påfallande mager (Knack 1992, 38 f.). 00west.fm 159 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM Gifta makars valdeltagande i kommunfullmäktigevalet (procent) Anmärkning: Siffrorna inom parentes anger antalet par i respektive kategori. möjlig förklaring utgår från att äktenskapet innebär en skalfördel som framför allt reducerar informationskostnaderna inför valhand- lingen (Teixeira 1987, 23). Om den ene engagerar sig i kunskaps- inhämtning och samlar underlag för beslutet om hur man skall rösta, kan den andre dra nytta av samma information. Därmed ökar sanno- likheten för att båda skall gå och rösta. Denna hypotes kan emellertid avfärdas redan med utgångspunkt från de prövningar som företogs i anslutning till tabell 7 ovan. Effekten av civilstånd kvarstår även vid kontroll för uppfattningarna om valhandlingens pris. En annan tänkbar förklaring handlar i stället om socialt tryck makarna emellan (Wolfinger & Rosenstone 1980, 44 f.). Att rösta tenderar att vara en familjeangelägenhet, menar exempelvis . Det är psykologiskt svårt att gå ensam till vallokalen. Och om en är tveksam kan han eller hon uppmuntras att rösta av partnern. (1990, 190.) I den mån en sådan mekanism verkligen föreligger borde den ta sig uttryck i ett samband mellan benägenheten att gå och rösta och att ha en make eller maka som är beredd att klandra en om man gör ett försök att stanna hemma. För att undersöka detta ställde vi följande fråga: Hur skulle du reagera om någon av dina närmaste släktingar eller vänner berättade att han eller hon inte tänkte rösta i de svenska valen?. De svarsalternativ som gavs var Jag skulle inte bry mig om det, Jag skulle ogilla det men inte säga något, samt Jag skulle ogilla det och säga min mening. Drygt en tredjedel av de gifta säger sig vara beredda att uttryck- ligen uttala sitt missnöje om någon av de närstående tänker sig att stanna hemma på valdagen.31 Det visar sig därtill finnas en statistiskt säkerställd effekt på den egna benägenheten att gå och rösta av att ha en sådan sanktionerande make eller maka. De vars äkta hälft är beredd att uttala sitt ogillande då någon närstående person visar benägenhet att avstå från att utnyttja sin röst har 00west.fm 160 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA större sannolikhet att delta.32 I allt väsentligt gäller detta även sedan hänsyn tagits till ålder, utbildning och den egna uppfattningen om huruvida det är en medborgerlig skyldighet att gå och rösta.33 Hypo- tesen om att de giftas högre valdeltagande åtminstone delvis hänger samman med ett sanktionstryck inom familjen får således stöd. Varför går färre och röstar? I den första delen av detta kapitel har vi sökt förklara skillnader mel- lan väljare: Varför bestämmer sig somliga för att rösta medan andra väljer att stanna hemma? I denna andra del skall vi i stället söka för- klara skillnader mellan valtillfällen: Varför har valdeltagandet tenderat att bli lägre än det tidigare varit? De båda frågeställningarna har självfallet ett samband med var- andra. Närmare bestämt utgör svaret på den första frågan en betingelse för svaret på den andra. Om en viss företeelse inte förmår förklara de individuella skillnaderna kan den heller inte förklara var- för valdeltagandet förändras i valmanskåren som helhet. Att en för- klaringsfaktor har betydelse på individnivå är således en nödvändig betingelse för att den skall kunna bidra till förståelsen av de för- ändringar vi kan urskilja på aggregatnivå. Denna betingelse är dock inte tillräcklig. För att vi skall kunna hävda att något bidrar till att förklara valdeltagandets nedgång måste ytterligare ett villkor vara uppfyllt, nämligen att företeelsen ifråga ändrar omfattning. Även om, låt oss säga, människors intresse för politik skulle visa sig ha en positiv inverkan på deras benägenhet att gå och rösta kan detta inte förklara varför valdeltagandet sjunker om det inte kan beläggas att intresset för politik utvecklas i negativ riktning.34 Hur de båda villkoren närmare bestämt samverkar framgår av figur 2. För att huvudprinciperna skall framgå så klart som möjligt är illustra- tionerna utformade som om sambanden vore linjära snarare än logis- tiskt kurvlinjära. Figuren visar tre exempel på hur relationen mellan det vi vill för- klara, y, och det vi söker förklara med, x, kan se ut vid två olika tid- punkter, t – 1 och t. I diagram A är båda villkoren fullständigt upp- fyllda. Det finns ett positivt samband mellan x och y på individnivå och medelvärdet på den oberoende variabeln, Mx, är lägre vid tid- 00west.fm 161 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM punkten t än det var vid t – 1. Dessutom är produkten mellan individ- nivåsambandets styrka (linjens riktningskoefficient) och nivåföränd- ringen i den oberoende variabeln (Mxt – Mxt – 1) så stor att den exakt motsvarar minskningen i den beroende variabeln (Myt – Myt – 1). Nedgången i y förklaras därmed helt av nedgången i x. I en statistisk analys baserad på data från båda tidpunkterna kommer detta till uttryck genom att det samband mellan observationstidpunkt och y som erhålls vid en bivariat analys försvinner efter kontroll för x. Förändringsanalysens utmaning kan således sägas bestå i att förklara bort den direkta tidseffekten, det vill säga finna de substantiella mekanismer som givit upphov till den. föreligger och nivån hos x föreligger men nivån hos x sjunker: Nedgången i y förändras ej: Nedgången i y saknas: Nedgången i y förklaras av x.. kan inte förklaras av x. kan inte förklaras av x. De båda övriga diagrammen i figur 2 visar hur situationen gestaltar sig när det ena av de båda villkoren ej är uppfyllt. I diagram B före- ligger fortfarande ett samband på individnivå men ingen nivåföränd- ring i den oberoende variabeln. I diagram C finns en nivåförändring men inget samband på individnivå. I båda fallen kvarstår den direkta effekten av tid och x lämnar inget bidrag till förståelsen av nedgången i y. Om vi vill finna den eller de faktorer som förklarar nedgången i valdeltagande bör således vårt sökarljus i första hand riktas mot de egenskaper som kan tänkas uppfylla båda villkoren. Vår jakt på dessa egenskaper sker i fem steg. Vi börjar med det villkor som är enklast att empiriskt tillämpa, nämligen det andra: Vilka av de tänkbara orsa- ker till valdeltagandets variationer som vårt material ger oss möjlig- het att studera har förändrats på ett sådant sätt att de kan tänkas förklara nedgången? Vi återkommer därefter till det första villkoret, som inte är fullt lika enkelt att pröva. Noga taget fordras här a) att det finns ett sta- 00west.fm 162 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA tistiskt samband på individnivå mellan den oberoende och den beroende variabeln b) efter kontroll för de andra faktorer som kan tänkas förstora upp eller dölja ett sådant samband när c) observa- tionen av orsak föregår observationen av verkan. Vår prövning sker därför i tre olika steg. I det första av dessa undersöker vi det bivariata sambandet mellan valdeltagandet och de potentiella förklaringar vi identifierat. I det andra undersöker vi dessa sambands motstånds- kraft vid en multivariat prövning. I det tredje kontrollerar vi huruvida de kvarstår vid en dynamisk analys, det vill säga när orsak observeras före verkan. I det avslutande steget söker vi fastställa nettoeffekten av de faktorer som i någon mån visar sig uppfylla båda villkoren. I figur 2A tänker vi oss att det finns en enda faktor som förklarar hela ned- gången. Det är självfallet en förenkling. I praktiken kan det handla om flera faktorer som tillsammans bidrar till att förklara en del, men kanske inte hela, förändringen. Det sista ledet i vår analys syftar till att bestämma hur stor del av nedgången vi lyckas förklara. Den analys vi här skall företa bygger på arbetshypotesen att den ned- gång i valdeltagandet som vi kan iaktta (se föregående kapitel) inte bara är att betrakta som ett resul- tat av tillfälliga fluktuationer utan är ett uttryck för en mera långsik- tig trend. Mot bakgrund av det mönster vi kan observera synes en sådan utgångspunkt inte vara helt orimlig. Deltagandet i riksdags- valen har sjunkit med sammanlagt . Ingen annan tidsperiod från den allmänna rösträttens infö- rande 1921 och framåt kan uppvisa en tillnärmelsevis lika stor minsk- ning.35 Vidare föll valdeltagandet vid två riksdags- val i följd (1985 och 1988), vilket inträffat. Den åter- hämtning som noterades i de därpå följande valen var också av ovanligt blygsam omfattning (0,1988–1991, 1991–1994). Ingen av de totalt 13 uppgångar som noterats och framåt är svagare än någon av dessa båda; bara två är lika svaga som den starkare av dem (1952–1956 och 1979– 1982). Slutligen är nedgången 1994–1998 (5,) den största som observerats mellan två på varandra följande riksdagsval sedan den allmänna rösträttens införande. Att vi fortsättningsvis tar vår utgångspunkt i tanken om en mera långsiktig trend bör inte uppfattas som ett förnekande av de kort- 00west.fm 163 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM siktiga faktorernas betydelse. Vi bedömer det tvärtom som ytterst sannolikt att betingelser knutna till det dagspolitiska skeendet och de enskilda valrörelserna också inverkar och därmed stundom under- trycker, stundom förstärker den mera långsiktiga tendensen. Det enda som vi med någon bestämdhet vill hävda är således att tanken om mera långsiktigt verkande mekanismer är värd att närmare pröva. Vilka skulle då dessa mekanismer kunna tänkas vara? Tabell 9 ger en överblick över de faktorer som de båda medborgarunder- sökningarna ger oss möjlighet att mäta och som vi på teoretiska och/ eller empiriska grunder finner särskild anledning att i detta samman- hang beakta. Det kan vid första påseende synas berättigat att begränsa uppmärksamheten till de företeelser som vi vet förändrats på ett sådant sätt att de skulle kunna tänkas förklara varför valdelta- gandet minskat snarare än stått stilla eller ökat. En dylik förenkling är dessvärre inte motiverad. Det finns för det första anledning att även beakta faktorer som inte förändrats på något påtagligt sätt men har ett statistiskt samband med såväl valdeltagandet som de egenskaper vi har skäl att förmoda svarar för dess fall. Om inte dessa faktorer förs in i analysen riskerar vi nämligen att få en felaktig uppfattning om effekten av de orsaksmekanismer vi primärt är intresserade av. Det finns för det andra även anledning att uppmärksamma de fakto- rer som förändrats på ett sådant sätt att de ger oss skäl att förvänta oss en uppgång snarare än en nedgång i valdeltagandet. Den minsk- ning vi nu kan observera skulle kanske i själva verket ha varit ännu större om det inte funnits mekanismer som också verkade i motsatt riktning. Tabell 9, liksom den fortsatta analysen, inrymmer därför även faktorer som tillkommit av dessa båda skäl. För varje mått redovisar tabellen medelvärdet , medel- värdet , skillnaden mellan de båda åren samt i vilken utsträckning skillnaden är statistiskt säkerställd. För att underlätta tolkningen av de resultat som redovisas i senare sambandsanalyser är samtliga variabler, här liksom tidigare, utformade så att de varierar mellan 0 och 1. Från rent tekniska utgångspunkter kan variablerna indelas i tre grupper. Den första utgörs av tvådelade (dikotoma) variabler, t.ex. invandrarskap. Medelvärdet är i detta fall identiskt med andelen per- soner i den kategori som kodats 1. Siffran 0,086 i den första kolum- nen betyder således att det bland de svarande undersökning finns invandrare. Den andra gruppen består av flerdelade (polykotoma) egenskaper, t.ex. yrke. Dessa representeras i den fort- satta analysen av en uppsättning dikotoma variabler, en för varje kate- gori utom den första vilken tjänar som referenspunkt. 00west.fm 164 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA Tänkbara orsaker till variationer i valdeltagande: Medel- värden och 1997 Kön: 0, 1 (man, kvinna) –0,058** –0,004 +0,028* –0,004 +0,024* Invandrarskap: 0, 1 (infödd, invandrad) –0,033 –0,004 –0,003 Utbildning: 0–1 (eller mindre – +0,074** –0,042** Arbetare, ej industri –0,001 –0,013* –0,121** +0,050** +0,071** –0,031 –0,065** +0,096** Besöka/få besök av släkt/vänner: 0–1 +0,029** (mycket sällan – mycket ofta) Gudstjänstbesök: 0, 1 (sällan/aldrig, –0,032** en gång/månad eller oftare) 00west.fm 165 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM Tänkbara orsaker till variationer i valdeltagande: Medelvärden och 1997 Missnöje med egen situation: 0–1 (inget – +0,026** Föreningsmedlemskap: 0–1 (inga – –0,016* 10 eller fler) Föreningsaktivitet: 0–1 (ingen – –0,035** aktiv i 7 eller fler föreningar) Horisontellt förtroende: 0–1 (mycket litet – Systemtilltro: 0–1 (ingen – mycket stor) +0,021** Självtilltro: 0–1 (mycket mindre än andras – +0,017** mycket större än andras) Valhandlingens effektivitet: 0–1 (ingen – Förtroende för partier/riksdag: 0–1 (inget – Intresse för politik: 0–1 (inget alls – Partiidentifikation: 0–1 (ingen – –0,124** Partimedlemskap: 0, 1 (ej medlem, medlem) –0,074** Partiaktivitet: 0–1 (ingen – mycket stor) –0,018** Röstning som medborgerlig dygd: 0–1 –0,064** (inte alls viktig – mycket viktig) *Statistiskt säkerställd skillnad 1987–97; säkerhetsnivå , tvåsidig test. **Statistiskt säkerställd skillnad 1987–97; säkerhetsnivå , tvåsidig test. Anmärkning: Asteriskmarkeringarna för flerdelade, kategoriska variabler i sin helhet, t.ex. markeringen för ålder utan precisering av ålderskategori, avser ett x2-test för hela fördelningen. Antalet observationer uppgår till mellan 1 998 och 2 073 och mellan 1 420 och 1 460 . 00west.fm 166 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA fall är de redovisade medelvärdena identiska med andelar. Siffran 0,163 i den första kolumnen för industriarbetare innebär således att av de svarande undersökning återfinns i denna yrkeskategori. Den tredje och sista gruppen består av de variabler vi behandlar som kontinuerliga, t.ex. utbildning. Siffran 0,387 i den för- sta kolumnen för denna variabel är således ett genuint medelvärde på en skala från 0 till 1, där 0 motsvarar heltidsutbildning eller min- dre och 1 motsvarar heltidsutbildning eller mer.36 Tabellens vänstra sida beskriver en uppsättning egenskaper som vi i flertalet fall redan stiftat bekantskap med (se t.ex. tabell 7) och som kan sägas utgöra en slags social grundmodell för valdeltagandet. Här återfinns välbekanta mått på socioekonomisk status eller resursnivå, såsom utbildning och yrke, men också egenskaper som främst tänks inverka på valdeltagandet i kraft av vad som i den anglosaxiska littera- turen benämns social connectedness (se t.ex. Knack 1992). Bland de senare märks exempelvis civilstånd och umgänge med släkt och vänner. Exakt varför ett välutvecklat och stabilt socialt nätverk hänger samman med högt valdeltagande är ännu inte särskilt väl utrett empiriskt. Den vanligaste hypotesen är emellertid att sådana nätverk höjer sannolikheten för att normer sanktioneras (se t.ex. 1990). Sammanfattningsvis pekar tidigare forskning på att de sociala faktorer som i första hand styr valdeltagandet har att göra med hur väl etablerad och integrerad i det omgivande samhället med- borgaren är.37 Vilka förändringar har då inträffat med- borgarundersökningarna ger oss tillfälle att belysa och vilka impli- kationer kan dessa förändringar tänkas ha för valdeltagandets utveckling? Den förändring av fördelningen mellan kvinnor och män som tabellen indikerar är i allt väsentligt ett resultat av slumpens skördar. I befolkningen, om än inte bland de svarande i våra båda medborgar- undersökningar, fanns det något fler kvinnor än män såväl 1987 som 1997. Enligt SCB:s valdeltagandeundersökningar har kvinnor ett något högre valdeltagande än män (). Skill- naden är dock mycket liten. I valet uppgick den till ca en pro- centenhet. Även om den faktiska könsfördelningen förändrats på det sätt tabellen indikerar skulle således konsekvenserna för valdel- tagandet varit minimala. 00west.fm 167 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM Åldersstrukturen har förskjutits uppåt. Denna förändring kan om något förväntas påverka valdeltagandet i positiv snarare än negativ riktning eftersom äldre väljare tenderar att rösta i högre grad än yngre.38 Andelen invandrare har blivit något större. Skillnaden är visserli- gen inte statistiskt säkerställd i vårt urval men kan enkelt beläggas på grundval av andra källor.39 Denna förändring i valmanskårens sam- mansättning kan förväntas påverka valdeltagandet negativt eftersom invandrare deltar i väsentligt mindre utsträckning än infödda. I syn- nerhet gäller detta de kommunala valen där flertalet invandrare är röstberättigade. Andelen gifta har minskat något. Skillnaden är inte statistiskt säkerställd i vårt undersökningsmaterial men kan beläggas med hjälp av den offentliga statistiken.40 tyder våra data på att andelen sammanboende stigit i ungefär samma omfattning som ande- len äkta makar sjunkit. Det är således ungefär lika vanligt som tidi- gare att leva i någon form av parförhållande. Eftersom det primärt är parrelationen snarare än äktenskapet som kan förmodas vara av bety- delse för röstningsbenägenheten finns det sannolikt ingen starkare koppling mellan den fallande giftermålsfrekvensen och det sjunkande valdeltagandet.41 Utbildningsnivån har höjts. Det handlar i detta fall om en påtaglig förändring. Den genomsnittliga utbildningstiden har ökat med unge- fär mellan 1987 och 1997.42 Den andel av befolkningen som genomgått treårig teoretisk gymnasieutbildning eller avlagt högsko- leexamen har stigit med och den andel som bara har obligatorisk utbildning har sjunkit i ungefär samma omfattning. Eftersom valdeltagandet är större bland hög- än bland lågutbildade borde denna förändring verka till förmån för ökat valdelta- gande. Andelen industriarbetare och lantbrukare har sjunkit. Flertalet andra yrkeskategorier har i stället vuxit, liksom den andel av befolkningen som aldrig varit yrkesverksam.43 Implikationerna för valdeltagandets utveckling är i detta fall något oklara. Arbetare ten- derar att delta i mindre utsträckning än flertalet andra yrkesgrupper. Detsamma kan dock inte sägas om lantbrukare. Vidare är det inte bara tjänstemannagrupperna som vuxit utan även den grupp som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden. Andelen förvärvsarbetande har sjunkit markant och andelen arbetslösa blivit större.44 Denna förändring kan förmodas inverka negativt snarare än positivt på valdeltagandet. Bland de förvärvsarbetande har andelen anställda i offentlig tjänst 00west.fm 168 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA minskat kraftigare än andelen privatanställda. De förra tenderar att ha ett högre valdeltagande än de . Skälet kan tänkas vara att de som arbetar i offentlig tjänst vanligen är mer direkt beroende av poli- tiska beslut än de privatanställda. Det kan också tänkas handla om selektionsmekanismer. De som arbetar i den offentliga sektorn kan tänkas ha sökt sig dit delvis på grundval av sitt samhällsengagemang. Om sambandet över huvud taget är kausalt kan de förändrade pro- portionerna mellan offentlig- och privatanställda tänkas medföra ett minskat valdeltagande. Trots många spådomar om att först det industriella (se t.ex. Korn- hauser 1959) och sedan det postindustriella samhället (se t.ex. Put- nam 1995, 1997) tenderar att försvaga de direkta och stabila sociala relationerna mellan människorna syns inga spår därav i de mätningar av det sociala umgänget som medborgarundersökningarna tillhanda- håller. Att besöka släktingar och vänner eller ha släktingar och vänner på besök har tvärtom blivit vanligare snarare än ovanligare. Måttet är i detta fall ett additivt index baserat på fyra intervjufrågor: besöka respektive ha på besök och släktingar respektive vänner. Samtliga fyra ökar snarare än minskar. Noteras bör att frågeformuleringarna, som ursprungligen härstammar från levnadsnivåundersökningarna, förut- sätter att umgänget sker i hemmet snarare än annorstädes.45 I det sammanhang som här är aktuellt är detta en fördel snarare än en nackdel eftersom det i första hand är de mer intima och stabila rela- tionerna snarare än de mer anonyma och flyktiga som kan förmodas vara av betydelse för benägenheten att rösta. Den ökning som här skett kan antas vara till gagn snarare än förfång för valdeltagandet. fortsätter att sekulariseras. Andelen regelbundna guds- tjänstbesökare har kontinuerligt minskat under en lång följd av år (jfr 1991, kapitel 5). Den senaste utgör inget undantag. I amerikansk valdeltagandeforskning intar gudstjänst- besök en central roll som indikator på social connectedness eller social involvement (Teixeira 1992, 37; Rosenstone & 1993, 157 f.) men har inte uppmärksammats i samma utsträckning i . Sannolikt har de svenska kyrkosamfunden också en mindre betydelse för de sociala nätverken och därmed valdeltagandet än vad som är fal- let i . Men detta återstår att pröva. Det är också tänkbart att det finns mekanismer andra än de sociala nätverken som förbinder regel- bundna gudstjänstbesök med högt valdeltagande. I den mån denna faktor över huvud taget visar sig ha betydelse verkar den fortgående sekulariseringen sannolikt negativt snarare än positivt på valdeltagan- det. Sammanfattningsvis kan konstateras att det under det senaste 00west.fm 169 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM decenniet skett sociala och demografiska förändringar som kan tän- kas påverka valdeltagandets utveckling. Förändringarna pekar dock inte åt ett och samma håll.