sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — Jag kommer därför enbart kunna uttala mig om populationen som helhet med någon rimlig säkerhet. Att dela upp materialet och analysera delpopulationer som enskilda partiers kandidater medför kraftigt ökad statistisk osäkerhet. 50Att kandidaterna på sin hemsida uppmanar väljarna att kryssa för dem är dessvärre en problematisk indikator på att bedriva personvalskampanj. En samkörning med data från Riksdagskandidat visar att en femtedel av de som på hemsidan uppmanade väljarna att kryssa dem har angivit att de inte bedrev någon personvalskampanj. Dessutom har många kandidater som angivit att de bedrev personvalskampanj inte uppmanat till kryssning på hemsidan. 51Vi bör dock här tänka på att den statistiska osäkerheten är extra hög då jag nu undersöker delpopulationer. Skillnaden ligger därför inom felmarginalen även med en konfidensnivå på . 52I de fall lika många kandidater inom ett parti har prioriterat två eller flera kam- panjfrågor måste jag avgöra vilka som skall räknas med bland partiets huvudfrågor på annat sätt. Jag har då helt enkelt gett frågor med lägre nummer i mitt kod- schema företräde. För detaljer angående kodschemat hänvisas till min D-uppsats. 53Här föreligger dock ett statistiskt säkerhetsproblem. När jag bryter ned mate- rialet partivis får jag så få enheter i urvalet för varje parti att osäkerheten blir orimligt stor. Jag ämnar dock genomföra analysen i alla fall eftersom det kan ses som en förstudie utan generaliserande ambitioner. måste dock uteslutas då ingen av deras fåtaliga internetanvändare ingick i mitt urval. 54Vi bör dock komma ihåg att mina resultat tyvärr inte med statistisk säkerhet kan sägas representera samtliga 591 riksdagskandidater som använde sig av en hemsida i valrörelsen då för få enheter är undersökta. 55Intrycket att det förekom sparsamt med positionstagande budskap på hemsidor- na förstärks ytterligare av att så många som inte hade några sådana budskap över huvud taget. 56Kandidater som var mycket aktiva med minst två av kampanjaktiviteterna har tilldelats värdet hög på variabeln kampanjaktivitet. Övriga har tilldelats värdet låg. Vad gäller offentliga anförande, appelltal och pressmeddelanden måste kandi- daterna ha angett att de använt sig av aktiviteten mer än tio gånger under valrörel- sen för att räknas som mycket aktiva. Angående intervjuer i lokala tidningar skall de ha medverkat minst fyra gånger för att räknas som mycket aktiva. Användandet av personliga valbroschyrer och valaffischer har registrerats genom en ja/nej-fråga. De som angett att de använt en personlig valbroschyr eller valaffisch räknas som aktiva med denna kampanjaktivitet. 57Även regressionsananlys ger resultatet att det inte går att förkasta antagandet att användandet av hemsidor i valrörelsen gav högre andel personröster. För regres- sionsanalysen har jag analyserat effekten av avancerade hemsidor i stället för hem- sidor över huvud taget då de bör ha större effekt. Andelen förklarad (r2) för avancerade hemsidor för sig med andelen personröster som beroende variabel är 0,151. I en multipel regression där min modell inkluderar sju dikotomiserade oberoende variabler som samtliga uppvisar en signifikant bivariat korrelation på minst 95%-nivån är andelen förklarad 0,620. När användandet avancerade hemsidor inkluderas i modellen ökar andelen förklarad till 0,637. Samtliga effekter är fortfarande signifikanta. De oberoende variabler som ingick i sju- variabels-modellen var fem av de tidigare nämnda sex kampanjaktiviterna (person- liga valbroschyrer uteslöts då de inte uppvisade en signifikant effekt vid en multipel regression) samt listplacering (överst eller inte) och att vara kandidat i eller inte (kandidater i hade svårare att erhålla många personkryss än andra). 58Esaiasson, 1990, s. 351 samt och , 1995, s. 173. Andelen som besöker något valmöte har varit någorlunda . 59Esaiasson, 1990, s. 358 60Skandinavisk , rapport till , tabell 37 Barber, B. (1999) En plats för kommers eller en plats för oss?, i denna volym , A. och , L. (1998) Internet – för alla? (1999) Riksdagskandidat 1998. Dokumentation, : statsvetenskapliga institutionen (1998) Politik. Se Opinionsbildning på Internet, : Ekerlid (1990) Svenska valkampanjer 1866–1988, : Allmänna Förlaget (1993) Om riksdagsledamöter, kändisar, opinions- opportunism och valkampanjer i Person och Parti (SOU 1993:63) : , P. och , S. (1996) Representation from Above Members of Parliament and Representative Democracy in , M. och , S. (1995) Väljarnas val, : (1993) Vad är personval och vem röstar på person? i , J. (red.) Person och Parti, SOU 1993:63, : , och , O. (1980) Inom felmarginalen, : LiberFörlag (1993) Nuvarande valsystem: minskande kandidat- kännedom och få personröstare i , J. (red.) Person och Parti, SOU 1993:63 : , och , P. (1988) De folkvalda, : (1996) Valbudskap med variation Ja- och Nej-propa- ganda i folkomröstningsdebatten 1994 (licentiatuppsats). Stats- vetenskapliga institutionen vid (1999) Valkampanj på Internet En studie av riksdags- kandidaters hemsidor, D-uppsats, : statsvetenskapliga institutionen (1999) Elektronisk demokrati (SOU 1999:12), : (red) (1995) – Demo- krati som dialog, : (1986) Pionjärer, efterföljare och avvaktare, : (1993) Person och parti i , J. (red.) Person och Parti, SOU 1993:63, : (1997) Våra värderingar och Internet Vem påverkar vem? i , U. Och Bucht, C (red) Mediasverige 1997 Statistik och analys, : Nordicom – Elektronisk debatt i politik har Internet såväl i den svenska som i den internationella debatten sagts ha en stor potential att öka demokra- tin i samhället. Något som anses ha särskilt positiva egenskaper är lokalt förankrade nätverk1 (på engelska ) (Schuler 1996). Ett lokalt förankrat nätverk är en service i en viss stad eller region som görs tillgänglig via Internet, genom vilket det är möjligt att exempelvis ta del av samhällsinformation, få service från kommunala myndigheter och diskutera gemensamma angelä- genheter. Svenska kommuners hemsidor, där medborgarna kan ta del av information och ibland även diskutera med varandra via elek- troniska debattfora, är ett exempel på en typ av lokalt förankrade nätverk. En speciellt positiv egenskap hos lokalt förankrade nätverk som nämns i amerikansk debatt är att de kan bidra till att skapa en känsla av gemenskap och ett engagemang i gemensamma frågor bland medborgare i en stad eller en region, något som saknas (Barber 1997, Schuler ibid.): [They are] generally intended to advance social goals, such as community awareness, encouraging involvement in local decision-ma- king, or developing economic opportunities in disadvantaged commu- nities. [] The most important aspect of community networks, how- ever, is their immense potential for increasing participation in commu- nity affairs, a potential far greater than that offered by traditional media such as newspapers, radio, or television. (Schuler 1996, s. 25) Om så är fallet skulle användandet av Internet kunna ge effekter som att politiska frågor faktiskt i högre utsträckning än blir föremål för ett medborgerligt engagemang, och därmed även en diskussion mellan medborgare och politiker innan beslut fattas (Buchstein 1997, Street 1997). ELEKTRONISK DEBATT I POLITIK I den följande texten kommer jag att nyansera dessa visioner ge- nom att beskriva konkreta erfarenheter från två svenska kommuner av hur ett lokalt förankrat nätverk används av medborgare till att föra en politisk debatt. De kommuner jag har studerat är och . Den övergripande fråga som besvaras är i vilken grad diskussionen mellan medborgare och politiker i elektroniska debattfora har bidragit till ökad demokrati, och vilka förutsättning- arna är för en sådan utveckling . Som en bakgrund till erfarenheterna vill jag inledningsvis beskriva forskning som ankny- ter till frågan om den demokratiska potentialen hos Internet. Först beskrivs några framträdande teman i forskning om lokalt förankrade nätverk i och . Därefter beskrivs några aspekter av forskning om virtuella samhällen, det vill säga samhällen eller ge- menskaper som grundas på att människor har kontakt med varandra med hjälp av informationsteknologi (IT), utan att de nödvändigtvis bor på samma plats eller ens träffas personligen (Croon & 1998, Hemer & 1998). De lokalt förankrade nätverken med elektroniska debattfora som finns i och kan sägas vara en slags virtuella samhällen, vilket alltså i sin tur gör forskning om sådana samhällen relevant för den följande diskussio- nen. och lokalt förankrade nätverk har dock till skillnad från många andra virtuella samhällen en geografisk bind- ning till en viss kommun eller stadsdel. Slutligen ger jag en kort beskrivning av den syn på demokrati som ligger till grund för dis- kussionen i kapitlet. Forskning om den demokratiska potentialen hos Internet berör många företeelser och teman. Exempelvis handlar forskningen om i vilken mån medborgare ges insyn i offentlig förvaltning (Statskon- toret 1998) genom information via Internet, i vilken mån de ges möjlighet att mer direkt påverka politiska beslut genom omröstning via Internet (1998), eller att delta i debatt i elektroniska debattfora (1999, Tsagarousianou et al. I det här avsnittet kommer jag främst att beröra några framträdande teman i forskning om hur man i olika städer i och utnyttjar IT i lokalt förankrade nätverk för att tillhandahålla information, och i vissa fall även elektroniska debattfora.2 En aspekt som ofta anses grundläggande i litteraturen är att med- borgarna, för att demokratiska effekter skall uppstå, måste ha till- gång till den teknik som är nödvändig för att ta del av information via Internet, eller för att delta i debatt i elektroniska fora. Lösning- arna på detta problem kan dock variera. Erfarenheter från beskriver hur den nödvändiga tekniken kan tillhandahållas exempel- vis genom offentliga terminaler (Tsagarousianou 1998). En annan lösning är att som i tillhandahålla Internet i hemmen mer eller mindre gratis för medborgarna, så att en jämlik tillgång garan- teras (Tambini 1998). För att garantera att medborgarnas tillgång resulterar i faktiskt utnyttjande är ett viktigt inslag i en sådan policy även att sprida kunskaper om tekniken (Tambini ibid.). Ett annat tema i litteraturen berör hur de olika lokalt förankrade nätverken initieras och drivs vidare. Flera möjligheter kan här näm- nas. Det är inte ovanligt att olika frivilliga organisationer, delvis med anknytning, initierar och driver ett lokalt förankrat nät- verk som exempelvis i , och (Francissen & Brants 1998, Schmidtke 1998, Schuler 1996). En annan möjlighet är att kommunen själv är initiativtagare och drivkraft, som exempelvis i (1999; Tambini 1998). Ett tredje alternativ kan vara att forskare på eget initiativ skapar en lösning som sedan provas i olika städer (Tsagarousianou ibid.). Hur mycket medborgarna själva ges möjlighet att delta i utvecklingen av olika nätverk och debattfora varierar dock högst avsevärt. I andra sammanhang talar man om användarmedverkan i utveckling av IT (1988, Ranerup 1996). Det innebär att alla eller ett urval av de kom- mande användarna ges möjlighet att påverka utformningen av den teknik som utvecklas. I samband med utveckling av lokalt förankra- de nätverk innebär detta att alla medborgare kan ses som potentiella medverkande (Braa 1996), något som mycket sällan förekommer i de ovan beskrivna erfarenheterna. Ett alternativ vore att medbor- garna själva utformar ett lokalt nätverk för exempelvis förenings- bruk eller för allmän politisk och social verksamhet, och sedan kopplar detta till ett kommunalt nätverk (Ranerup 1999). Men det är mer vanligt att medborgargrupper initierar och driver ett eget lokalt förankrat nätverk, helt utan förankring, exempel- vis med avsikten att ge stöd åt varandra i sociala frågor (1998). Ett tredje framträdande tema är hur olika inslag i de lokala nät- verkens funktionella infrastruktur och organisation påverkar medbor- garnas möjligheter att debattera. Närmast till hands ligger frågan om den elektroniska debatten censureras eller inte. Vad som framgår tydligt är den motvilja mot censur av debatt som uttrycks i ameri- kansk lagstiftning och opinion, oberoende av på vilka grunder den ELEKTRONISK DEBATT I POLITIK sker (Docter & Dutton ). En mildare form av kontroll är att ha en mänsklig moderator som läser debatten och tar bort stötande inlägg, eller inlägg som ämnesmässigt inte anses vara relevanta. Slutligen påpekar (1998) och (1996) hur den funktionella strukturen hos debattforumet kan påverka möjlig- heterna till debatt. Det är möjligt att tillhandahålla ett öppet, ostrukturerat forum för debatt där inläggen helt enkelt listas upp på bildskärmen i den ordning de skrivs. Man kan också tillhandahålla ett debattforum med en trädstruktur där olika debattämnen får olika grenar i trädet. Då ges den intresserade medborgaren en överblick över diskussionens olika debattämnen. Debatter kan dessutom an- tingen avlägsnas , eller lagras . I det senare fallet kan deltagare och andra lätt skaffa sig en historisk överblick över den diskussion som har förekommit (Croon & ibid.). Ett lokalt förankrat nätverk i en svensk kommun kan sägas vara ett exempel på vad som benämns som virtuella samhällen. Ett samhälle3 definieras enligt 1995, band 16, s. 226 f. som: ...benämning på en grupp individer förenade av ett nätverk av soci- ala relationer med viss varaktighet och kontinuitet . Ett virtuellt samhälle eller en virtuell gemenskap befolkas i sin tur av en grupp människor som kommunicerar med varandra via IT (Croon & 1998; Hemer & 1998; 1997a m.fl.) utan att nödvändigtvis ha andra sätt att kommunicera med varandra. Man behöver alltså inte bo på samma plats, eller träffas personligen för att kunna sägas tillhöra ett virtuellt samhälle. En ytterligare karak- täristisk egenskap är att människorna inom ett virtuellt samhälle ofta, om än inte alltid, sägs ha en känsla av gemenskap eller gemen- samma idéer, eller så uppstår detta efter en tids kom- munikation (Croon & ibid.; Rheingold 1994). Någon mer utförlig och gemensam definition och kategorisering av virtuella samhällen är svår att finna i litteraturen (Paccagnella 1997), mycket därför att många forskare studerar sådana samhällen var för sig. De funderar därför inte över gemensamma eller särskiljande egenskaper hos dem, och skapar av den anledningen inte heller en kategorise- ring. Ett undantag är Croon & (ibid.) som beskriver fyra for- mer av virtuella samhällen på ett sätt som är relevant för min diskus- sion om den demokratiska potentialen hos elektroniska debattfora. En första typ är , det vill säga en slags fö- reträdesvis amerikansk variant av det jag ovan kallade lokalt förank- rade nätverk, där medborgarna och andra som använder nätverket bor på samma ort. I de amerikanska erfarenheterna av har enskilda medborgares frivilliga arbete och ideella engagemang i lokala organisationer en särskilt framträdande roll. Detta kan ses i motsats till de i ofta förekommande hel- kommunala lokalt förankrade nätverken exempelvis i och , som jag kommer att diskutera nedan. En andra typ är Professionella samhällen, där människor kommunicerar via IT mot bakgrund av ett gruppintresse, i form av ett gemensamt yrke. Här behöver medlemmarna inte ha en gemensam boendeort som i samband med . Croon & nämner ISWorld som ett exempel på denna typ av virtuella samhällen. Inom ISWorld har medlemmarna ett gruppintresse i form av yrkesverk- samhet inom IT-branschen som gemensam nämnare när de diskute- rar och utbyter information via IT. En tredje typ utgör enligt Croon & samhällen som människor kan skapa med hjälp av IT. Denna teknologi möjliggör nämligen kontakter med människor, liksom med företag och organisationer i vid mening, i konstellationer som helt bestäms av den enskilde utan hänsyn till avstånd och rum. Här utgör grunden för samhället inte en ge- mensam boendeort eller ett för gruppen gemensamt intresse, utan snarare att man har ett rent personligt intresse att upprätthålla vissa kontakter (Croon 1997). En fjärde typ av virtuella samhällen som författarna beskriver är Den tredje platsens gemenskaper, som inte har skapats för ett speciellt ändamål annat än att människor skall kunna kommunicera. De kan sägas vara en slags heta linjen via Internet, där människor kan diskutera utan några speciella urvals- grunder eller gemensamma intressen som gemensam nämnare. Några brottstycken ur regeringens direktiv till Demokratiutred- ningen beskriver förhållandet mellan IT och demokrati enligt föl- jande: Informationsteknologin har gjort sitt intåg på allvar. Infor- mations- och kommunikationsmönstren har förändrats på avgö- rande sätt. Utbudet av information och kunskap har ökat markant. Men det finns även enligt utredningen problem i dagens svenska samhälle, som kan bli utgångspunkten för nya möjligheter: Flera av ELEKTRONISK DEBATT I POLITIK de stora folkrörelserna visar tydliga tecken på minskad förmåga att attrahera medborgarna. ökar medborgarnas totala enga- gemang i olika former av nya rörelser eller i mer eller mindre tillfäl- liga strukturer. (Kommitté- direktiv). , en av ledande politiker, ger ett exempel på detta genom att beskriva lokala styrelser och brukarråd för exempelvis skolor och daghem som grunden för en ny spirande folkrörelse (1998). En fråga som här uppstår är hur IT:s möjligheter skall kunna användas för att understödja människors engagemang i sådana sammanhang och även stärka ett ökande med- borgerligt engagemang i allmänhet i gemensamma angelägenheter. Användningen av IT i demokratiserande avsikter kan utvärderas mot bakgrund av olika politiska ideal (1998; Segerlund 1997, Statskontoret 1998).Två ideal är här särskilt relevanta att lyfta fram; dels idealet om snabb demokrati, dels idealet om stark demokrati. Det förstnämnda idealet värdesätter att IT kan ge medborgarna tillfälle att snabbt säga sin mening i politiska frågor (1998). På så sätt möjliggörs en direktdemokrati, där medborgarna antingen kontinuerligt förmedlar sina synpunkter till valda politiker, eller i en förlängning tar över de senares roll genom att själva fatta de poli- tiska besluten. Det direkta engagemanget och kontakten med med- borgarna som då uppstår kan, mot bakgrund av Demokratiutred- ningens beskrivning av det demokratiska läget, ses som positivt. En möjlig nackdel är att varken medborgarna eller politikerna med säkerhet tar ansvar för de beslut som på så sätt fattas (Barber 1997; Segerlund 1997). Det andra idealet, den starka demokratin, värdesätter i stället en genomgripande diskussion med många deltagare innan ett beslut fattas. I internationell litteratur omtalas detta ideal med hjälp av begreppet deliberative democracy (Barber ibid.; Buchstein 1997; Friedland 1996; Street 1997), något som närmast kan översättas med ordet rådslagsdemokrati. Utmärkande för idealet är även värde- sättandet av den representativa demokratin. Detta innebär i sin tur att diskussioner och opinionsyttringar bör kompletteras med möj- ligheten att ställa någon till svars för de beslut som fattas (1998). Medborgarnas engagemang utanför den politiska scenen ses här som speciellt betydelsefullt. Man inspireras då av forskning om hur medborgares aktiva engagemang i olika frivilliga föreningar bidrar till ett vidare demokratiskt engagemang i samhällsfrågor och politiska frågor (). IT skulle i sin tur radikalt kunna förbättra medborgarnas möjligheter att utbyta information och synpunkter, och därför också främja deras engage- I förlängningen kan de nya medborgerliga nätverken som IT möjliggör på ett avgörande sätt användas för att kunna påverka po- litiska beslutsprocesser på olika plan (Castells 1997). Erfarenheterna av interaktiva diskussionsfora i och kommer att i första hand diskuteras med inspiration från idealet om stark demokrati eller rådslagsdemokrati. Det innebär till exempel att jag i det följande fokuserar om det har funnits en dis- kussion av politiska frågor, snarare än medborgarnas möjlighet att delta i opinionsundersökningar eller omröstningar via Internet. Jag kommer i resten av kapitlet att diskutera hur elektroniska de- battfora i lokalt förankrade nätverk kan användas för att möjliggöra en debatt mellan medborgare och politiker. Den övergripande fråga jag vill besvara är i vilken grad diskussionen i två kommuners elektro- niska debattfora har bidragit till en ökad demokrati, och vilka förut- sättningarna är för en sådan utveckling . Jag har ovan be- skrivit några framträdande teman i forskning om lokalt förankrade nätverk och virtuella samhällen, vilket gör följande frågor mest rele- vanta: ·Hur initierades de elektroniska debattfora som finns i och , och vilka grupper medverkade när de utveckla- des? ·Hur har medborgarnas och politikernas tillgång till Internet främjats i de två kommunerna? ·Hur har den funktionella och organisatoriska utformningen av debattfora i och påverkat möjligheten till debatt? ·Hur kan debatten i de interaktiva debattfora karaktäriseras vad gäller dess storlek, de ämnen som är föremål för debatt, och de personer och grupper som deltar i debatten? Erfarenheterna från och har samlats in med hjälp av intervjuer med främst politiker och tjänstemän (företrädes- vis informatörer och liknande) i de olika stadsdelarna i , respektive i . Jag har också studerat den elektroniska debatten i tre stadsdelar i –1998, medan debatten i har studerats . På så sätt vill jag både få en kvantitativ bild av själva debatten och synpunkter från de människor som på olika sätt har varit involverade i skapandet av dessa debatt- fora.4 ELEKTRONISK DEBATT I POLITIK : elektroniska debattfora i tre stadsdelar I genomfördes en förändring av kommu- nens administrativa indelning, den så kallade stadsdelsnämndsre- formen. Reformen är i sig ett betydelsefullt inslag i bakgrunden till införandet av elektroniska debattfora i tre stadsdelar i . Avsikten var att genom reformen åstadkomma såväl en effektivare verksamhet, som en ökad lokal demokrati. Enligt utvär- deringar som har gjorts av reformen går de största bristerna att finna i genomförandet av det demokratiska målet (et al. Införandet av exempelvis elektroniska debattfora skulle kunna råda bot på en del av de demokratiska bristerna i reformen så som den uppfattas av medborgarna, något som också antyds av politikerna själva (et al. ibid.). Vad innebar reformen i korthet? Genom reformen integrerades bl.a. , och kulturverksamheten i kommun besluts- och verksamhetsmässigt i var och en av de 21 stadsdelar som infördes. Förändringen innebar att de politiskt tillsatta stadsdelsnämnderna (SDN) med lokala politiker skulle be- sluta över verksamheterna på alla dessa områden i varje stadsdel (Ranerup 1996). Besluten fattas dock inom de ekonomiska ramar som bestäms av kommunfullmäktige. De lokala stadsdelsnämnderna i stadsdelarna återspeglar inte heller det politiska läget lokalt, utan sammansättningen avgörs av valresultatet i som helhet. Ett andra inslag i bakgrunden till införande av elektroniska de- battfora är kommunens deltagande i det så kallade , ett projekt inom Telematikprogrammet som initierats av den Euro- peiska Kommissionen. Förkortningen står för Delivery and Access to Local Information and Services. erbjöds kommunen att ersätta en annan deltagare i detta projekt. Finansieringen av deltagande i projektet skedde till hälf- ten med medel från Europeiska Kommissionen, och till hälften med egna kommunala medel. Flera andra europeiska städer var redan engagerade i projektet, som exempelvis , , , och . Projektets övergripande mål var att använda multimedia och telematik för att förmedla kommunala tjänster till medborgarna, något som också kom att bli tyngdpunkten i projek- tet. fick möjlighet att utforma en speciell inriktning på sitt deltagande, som även inkluderade demokratiserande avsikter. målbeskrivningen för deltagande angavs exempelvis att man avsåg att inom projektet införa tvåvägskommunikation mellan politiker och medborgare.