sou · GNB327d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Den stora risken med att tillåta att deltidsersättning betalas ut är att försäkringen tar över de kostnader som rätteligen borde tas av arbets- marknadens parter. Varken arbetsgivare eller arbetstagare har något verkligt intresse av att situationen ändras. Arbetsgivaren har en relativt Överväganden och förslag 313 låg kostnad för arbetskraft som kan arbeta mertid vid behov. Han eller hon har inga kostnader för nyrekrytering när det uppstår ett behov av arbetskraft. Arbetstagaren har sin försörjning tryggad, dels genom lönen, dels genom statens inkomstutfyllnad. De marginaleffekter som uppstår om den deltidsanställde går upp i arbetstid kan dessutom motverka att han eller hon anstränger sig för att få ett arbete av större omfattning (se kapitel 13). Utredningens förslag innebär att arbets- och kompetenslinjen tydlig- görs i samband med deltidsarbetslöshet. När kan en ny 52-veckorsperiod påbörjas? Utredningen har övervägt hur som måste passera för att den som en gång avslutat en 52-veckorsperiod återigen kan få deltidsersättning. Utredningen anser att det är lämpligt att ställa krav på att den tidigare arbetslöse inte ska ha erhållit ersättning från arbetslöshetsförsäkringen , dvs. Denna regel ansluter till den regel som redan finns i försäkringen och som innebär att en period är levande i högst . Man skulle naturligtvis kunna tänka sig , exempelvis . Det skulle t.ex. innebära att den som varit deltidsarbetslös och därefter arbetar heltid kunde börja uppbära ersättning för deltidsarbetslöshet i en ny 52-veckorsperiod. I så fall skulle regeln överensstämma med de bestämmelser som finns rörande höjning av normalarbetstid och dagpenning under pågående ersättningsperiod. Regeln finns i en tillämpningsföreskrift och innebär att den som gjort ett sammanhängande avbrott i ersättningsperioden och under avbrottet arbetat med exempelvis högre lön än tidigare, kan få en höjning av dagpenningen eller normalarbetstiden. Utredningen anser dock att den som enbart arbetat fortfarande måste anses vara i omställning. Det är även troligt att den sökande har en levande period, om han eller hon inte utförsäkrats i samband med att rätten till deltidsersättning upphörde. Att i det läget återigen acceptera ett deltidsarbete och därmed försätta sig i situationen att bli deltidsarbetslös är inte lämpligt. Inte heller är det lämpligt att kräva än . finns enligt de gällande reglerna i arbetslöshetsförsäkringen inget samband med den tidigare arbetslösheten. Om än valdes så skulle det innebära att orimligt höga krav ställdes på den som varit deltidsarbetslös i jämförelse med den som varit heltids- arbetslös. 314 Överväganden och förslag Vad händer under och med deltidsersättning? Den deltidsarbetslöse förutsätts ha kontinuerlig kontakt med arbetsför- medlingen under sin arbetslöshet, precis som heltidsarbetslösa. Utred- ningen anser att den deltidsarbetslöse bör få ett meddelande från sin arbetslöshetskassa om att tiden med deltidsersättning närmar sig slutet, lämpligen före ersättningsrätten på deltid stoppas. Den del- tidsarbetslöse bör då kontakta arbetsförmedlingen och i samråd med förmedlingen antingen följa det som man tidigare kommit överens om i den individuella handlingsplanen eller revidera denna. Flera olika situationer kan uppkomma. Det viktiga är att den deltidsarbetslöse har en möjlighet att begära att arbetsförmedlingen stöttar honom eller henne. Det är den enskilde som ska kontakta förmedlingen - individens ansvar för att åstadkomma en förändring är stort. Utredningen anser att arbetsförmedlingen även i detta läge genom den sökande kan efterforska om den nuvarande arbetsgivaren ändå har möjlighet att erbjuda den anställde heltidsanställning. Arbetsförmed- lingen kan t.ex. göra bedömningen att den deltidsarbetslöses situation bäst kan lösas hos den nuvarande arbetsgivaren. Om arbetsförmedlingen, vid kontakt med arbetsgivaren finner att denne är beredd att låta den deltidsanställde utöka arbetstiden upp till den önskade nivån, ska förmedlingen kunna erbjuda ett stöd till arbetsgivaren eller den sökande. Stödet kan utgå exempelvis i form av anställningsstöd eller företagsutbildning. Skälet till att erbjuda arbetsgivaren stöd är att även denne kan behöva tillräcklig tid att ställa om, för att organisera om arbetet på arbetsplatsen, göra nya scheman etc. Utredningen anser dock att denna möjlighet bör användas med försiktighet - den deltidsarbets- löse har redan arbetat hos samme arbetsgivare av och har ingen ändring skett. Utredningen har övervägt om det ska räcka med att arbetsgivaren i så fall kan visa att det är troligt att han eller hon kommer att utöka den anställdes arbetstid inom , kanske . Man skulle t.ex. kunna tänka sig att det räcker med en godtagbar utfästelse om att avsikten är att anställa den deltidsanställde som fattas för att den sökandes deltidsarbetslöshet ska upphöra. Utredningen har dock stannat vid att det bör krävas att arbetsgivaren faktiskt anställer personen . I annat fall uppstår risken för att denna möjlighet missbrukas. Visserligen skulle man kunna tänka sig att den arbetsgivare som gjort utfästelser om att låta en anställd få mer arbetstid och senare inte står fast vid överenskommelsen skulle vara diskvali- ficerad från att senare få samma möjligheter. Det kan dock bli en be- tungande arbetsuppgift för arbetsförmedlingen att fastställa att arbets- givare utnyttjat denna möjlighet. Överväganden och förslag 315 arbetsgivaren ska få stöd är att han eller hon tillsvidareanställer den deltidsarbetslöse . Det finns två skäl till att utredningen anser att arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda arbetsgivaren ett stöd. Det första är att även arbets- givaren behöver till omställning, och ett begränsat stöd kan ge honom eller henne incitament att arrangera arbetet på ett sätt som gör att den deltidsarbetslöse får önskad arbetstid. Det andra skälet är att stödet ska utgå och att det kan innebära att en strukturell förändring sker hos arbetsgivaren. Arbetsförmedlingen ska också kunna förmedla andra lösningar i form av annat arbete eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder åt den del- tidsarbetslöse. Det kan innebära att arbetsförmedlingen erbjuder åtgärder på heltid. Enligt regeringens intentioner ska yrkesinriktad utbildning prioriteras inom arbetsmarknadsutbildningen. Det finns få möjligheter att ge utbildningsbidrag till personer som deltar i utbildning som bedrivs inom ordinarie skolväsende eller . I princip kan sådant beviljas endast åt särskilda grupper som arbetshandikappade. Men den som har en deltidsanställning och vars 52-veckorsperiod håller på att ta slut kan inte vara säker på att beviljas särskilt utbildningsbidrag för studier inom vuxenutbildningen och . Eftersom de grupper som berörs, i stor utsträckning är lågutbildade är inte alltid en yrkesutbildning som arbetsförmedlingen kan erbjuda lämplig. Först måste den enskilde genomgå mer grundläggande utbildning. Om detta ska vara ett realistiskt alternativ krävs att arbetsförmedlingen genom utbildningsbidrag kan garantera den enskilde försörjning under studierna. Därför anser utredningen att arbetsförmedlingen ska ha möjlighet att bevilja utbildningsbidrag till dem som deltar i grundläggande utbildning. Avslutningsvis kan ett par exempel visa hur 52-veckorsregeln är tänkt att tillämpas. A har arbetat heltid och är helt arbetslös. Vecka 2000 får han en tillsvidareanställning på halvtid. När A ansöker om er- sättning påbörjas 52-veckorsperioden. Arbetslöshetskassan kommer att kräva att arbetsgivaren utfärdar intyg när 52-veckorsperioden påbörjas och . Kassan gör också vid det sist- nämnda tillfället en särskild prövning. Eftersom den sökande även ska visa intyget för arbetsförmedlingen har förmedlingen möjlighet att ta kontakt med arbetsgivaren och efterhöra om arbetsgivaren kan lösa situationen. Arbetsförmedlingen kan t.ex. erbjuda arbets- givaren att den deltidsanställde deltar i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som medför att han senare kommer att få kompetens för att 316 Överväganden och förslag kunna arbeta önskad tid hos arbetsgivaren eller alternativt kunna ta annat arbete. Om ingen förändring skett vid utgången av de upphör A:s rätt att få deltidsersättning. Han kan då välja att vara kvar hos arbetsgivaren utan fyllnadsersättning eller att lämna arbetet för att bli helt arbetslös. Förmedlingen kan i det sist- nämnda fallet, liksom , erbjuda lämpligt arbete eller arbets- marknadspolitisk åtgärd under vilken den enskilde uppbär ersätt- ning på heltid enligt gängse regler. B, som tidigare haft ett heltidsjobb och är helt arbetslös, får ett arbete som endast omfattar . Hon ansöker om ersättning från arbetslöshetskassan, som beviljar henne efter att B har uppvisat intyg från arbetsgivaren om att önskad arbetstid inte kan ges. Perioden har därmed påbörjats. Därefter arbetar B heltid fram . Arbetslöshetskassan kommer då att begära nytt intyg av B, som inte behöver prestera ett sådant, eftersom hon inte ansöker om deltidsersättning vid det tillfället. Den särskilda prövningen fyller inte någon funktion i detta fall. blir B helt arbetslös. När återstår av 52- veckorsperioden får B en underrättelse från arbetslöshetskassan om att perioden håller på att ta slut. När har gått räknat fr.o.m. den upphör 52-veckorsperioden. För att åter få möjlighet att få deltidsersättning krävs att B inte ansökt om arbetslöshetsersättning , dvs. Deltidsarbete ska inte anses vara lämpligt arbete i arbetslöshetsförsäkringen Deltidsarbete ska inte anses som lämpligt arbete i arbetslöshetsför- säkringens mening för den som har en normalarbetstid som överstiger det aktuella arbetet. Det innebär att arbetsförmedlingen inte ska anvisa sådant arbete till den som är har en normalarbetstid som överstiger det aktuella arbetet. Den som inte söker ett sådant arbete ska inte drabbas av avstängning från rätt till arbetslöshetsersättning. Däremot ska det naturligtvis fortfarande finnas möjlighet för den som frivilligt söker eller accepterar ett deltidsarbete att få deltidser- sättning. Överväganden och förslag 317 Vid bedömning av lämpligt arbete i arbetslöshetsförsäkringens mening tas ingen hänsyn till omfattningen av arbetet. Den som är arbetslös och har förlorat ett heltidsarbete kan alltså anvisas ett arbete på deltid. Arbetslinjen inom arbetsmarknadspolitiken är en princip som innebär att allt arbete alltid är bättre än att vara arbetslös. Utredningen föreslår att deltidsarbete inte bör betraktas som lämpligt arbete för den som har en normalarbetstid som överstiger det ifråga- varande arbetet av flera olika skäl. Ett av dessa är att deltidsarbetslöshet är en jämställdhetsfråga. I kapitel 8 och 9 har visats andelen kvinnor som arbetar deltid jämfört med andelen män. Utredningen har även visat inom vilka branscher som deltidsarbete förekommer. Av uppgifterna framgår helt klart att deltidsarbetslöshet är en kvinnofråga, liksom även deltidsarbete är. För att aktivt motverka att diskriminering mellan könen sker bör därför bedömningen av deltidsarbete som lämpligt arbete ändras. Utredningen har inget uppdrag att föreslå ändringar av det som gäller deltidsarbete. Om det finns en önskan från samhället att stävja del- tidsarbete bedömer utredningen att den enda framkomliga vägen torde vara att arbetsmarknadens parter tog ansvar för frågan. bör man hålla i minnet att frågan om deltids- eller heltidsarbete har flera dimensioner. Vissa anser att heltidsarbete borde vara , andra åter att arbetstidsförkortningar borde ske. I sammanhanget bör även erinras om EU:s deltidsdirektiv, vars syfte är att undanröja diskriminering av deltidsarbetande och förbättra kvalitén på deltidsarbete, dels att främja tillväxten av deltidsarbete på frivillig grund samt bidra till en flexibel förläggning av arbetstiden. Medlemsländerna ska ta hänsyn till arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov och undanröja eventuella hin- der för dessa. Utredningen anser dock att deltidsarbetslöshet är en fråga som bör behandlas på ett annat sätt. Frivilligt deltidsarbete är en sak och ofrivil- ligt deltidsarbete med utfyllnad från arbetslöshetsförsäkringen är en helt annan sak. Det är rimligt att staten ställer särskilda krav på deltids- arbetande som uppbär arbetslöshetsersättning. Den som är deltidsarbetslös tillhör i vissa avseenden en utsatt grupp, vilket visats i kapitel 13. Därför bör utgångspunkten vara att samhället inte ytterligare ska försämra för den som är deltidsarbetslös. Genom att det inte görs någon värdering av lämpligheten att anvisa någon ett 318 Överväganden och förslag deltidsarbete bidrar samhället till att ett antal personer berövas sin möj- lighet till omställning och i stället låses in i en situation som kan vara mycket svår att komma ur. Ett ytterligare skäl att ändra bedömningen av lämpligt arbete är att därigenom uppnås en tydlig markering gentemot arbetstagare och arbetsgivare. De skäl som ständigt angivits för att i arbetslöshetsförsäk- ringen införa olika sorters begränsningsregler och den särskilda pröv- ningen av ersättningsrätten är att arbetsgivaren och arbetstagaren inte ska kunna utnyttja försäkringen som en inkomstutfyllnad. Arbetsgivaren bör ta ansvar för sin arbetsorganisation och inte förlita sig på för- säkringen som ett sätt att hålla rekryteringskostnader nere. Arbetstaga- rens ansvar handlar om att inse att arbetslöshetsförsäkringen är en om- ställningsförsäkring. Om utredningens förslag genomförs kommer arbetsgivarna att inse att vissa förfaranden inte längre blir möjliga. Utredningen har t.ex. inhämtat att en myndighet sade upp sina heltids- anställda och därefter vände sig till arbetsförmedlingen. Hos förmed- lingen angav arbetsgivaren att de tidigare anställda kunde anställas igen, fast på deltid. Vid kontakter med arbetslöshetskassan uppgavs att de som inte tog de erbjudna jobben skulle stängas av från rätt till ersättning. Även signalerna till arbetsförmedlingen blir tydliga. Förmedlingen får en ökad möjlighet att vid fall som ovan beskrivits tala om för arbetsgivaren att reglerna i arbetslöshetsförsäkringen inte medger att de önskade personerna anvisas deltidsarbete. Förmedlingen kan i stället tala om för arbetsgivaren att anvisning endast kan ske av personer som har ett arbetsutbud som överensstämmer med de aktuella jobben. Möjligtvis innebär detta att arbetsgivaren kommer att förändra sin arbets- organisation så att han eller hon erbjuder heltidsanställningar. Kraven på arbetsförmedlingen ökar därmed. Det kommer inte längre att vara tillräckligt att en sökande har möjlighet att få ett deltidsarbete. Slutligen finns det ett mycket starkt argument för att genomföra för- slaget. Det handlar om arbetslinjen. Tvärtemot den gängse uppfattningen anser utredningen att förslaget om att deltidsarbete i vissa avseenden inte ska anses som lämpligt arbete stärker arbetslinjen. Detta påstående kan vid första anblicken tyckas motsägelsefullt i och med att en mycket viktig princip i arbetsmarknadspolitiken är att arbete även i liten omfattning är bättre än inget alls. Men eftersom utredningen visat att deltidsarbete ger mindre goda förutsättningar att varaktigt lösa arbets- löshetsproblemet ges ingen annan möjlig slutsats. I kapitel 11 har t.ex. visats att deltidsarbetslösa i mycket mindre grad än heltidsarbetslösa erbjuds arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det bör därför vara större chans för den som är heltidsarbetslös att åter få ett arbete som helt häver arbetslösheten. Om strävan är att verkligen hjälpa deltidsarbetslösa ur en omöjlig situation måste verkligen kraftfulla åtgärder till. Överväganden och förslag 319 att markera för alla parter att deltidsarbetslöshet inte är acceptabelt. Det kan ske genom att olika begränsningar för möjligheten att deltidsstämpla införs och kombineras med särskilda aktivitetsåtgärder för de som berörs. Sammantaget anser utredningen att den som har en normalarbetstid som är högre än omfattningen av ett erbjudet arbete inte bör tvingas in i en deltidsarbetslöshet som riskerar att bli permanent. Utredningen bedömer att om förslaget genomförs så kommer det att få genomslag på arbetsmarknaden. En avslutande kommentarer behövs dock som rör den ILO-konven- tion5 som redogjorts för i kapitel 6. I korta drag innebär konventionen att varje medlemsstat ska vidta lämpliga åtgärder för att samordna socialförsäkringssystem och sysselsättningspolitik. Systemet ska ut- formas så att det främjar full, produktiv och fritt vald sysselsättning som det inte ska minska incitamenten för att arbeta eller erbjuda arbete. Varje medlemsstat ska sträva efter att medge deltids- arbetslösa och permitterade rätt till ersättning. I dessa fall ska man se till att summan av förmåner och inkomster från deltidsarbetet är så avvägda att intresset för att ta heltidsarbete upprätthålls. Utredningen anser inte att regeln om att deltidsarbete inte ska anses som lämpligt arbete i arbetslöshetsförsäkringen strider mot konventionen. Där sägs att socialförsäkringssystemen och sysselsättningspolitiken ska utformas så att det bl.a. främjar full och fritt vald sysselsättning. Utredningens förslag innebär inte någon inskränkning i den enskildes möjligheter att söka och acceptera ett deltidsarbete. Möjligtvis skulle det kunna uppstå diskussion om förslaget innebär att incitamenten för att ta och erbjuda arbete minskar. Utredningen har dock stannat vid att så länge som incitamenten att anta heltidsarbete inte minskar uppstår inga sådana problem. 5 Konvention nr 168 om främjande av sysselsättning och skydd vid arbetslöshet. 320 Överväganden och förslag Den som säger upp sig från ett deltidsarbete ska stängas av från rätt till ersättning Bedömningen av att det är giltig anledning att sluta en deltidsan- ställning på grund av att ersättningsrätten upphör bör ändras. Den som säger upp sig utan att utnyttja arbetsförmedlingens möjligheten till omställning bör drabbas av avstängning från rätt till ersättning lika väl som den som frivilligt lämnar ett heltidsarbete. Den som däremot lämnar ett deltidsarbete i samverkan med arbetsförmedlingen ska inte drabbas av avstängning från rätt till ersättning. Den som avvisat förmedlingens erbjudande om arbetsmarknadspolitisk åtgärd ska även i fortsättningen kunna stängas av från rätt till ersättning. Avstängning ska kunna ske oavsett när den sökande lämnar arbetet alternativt avvisar ett erbjudande om åtgärd. Detta kan bli aktuellt såväl inom som efter 52-veckorsperioden. AMS har infört en föreskrift som innebär att den som säger upp sig på egen begäran p.g.a. att ersättningsrätten avbrutits efter att en särskild prövning gjorts eller på grund av begränsningsregeln anses ha haft giltigt skäl att säga upp sig. Det innebär att den personen inte kommer att råka ut för avstängning från rätt till ersättning, som vanligtvis sker när någon lämnar ett arbete frivilligt. Avstängningstiden är i normalfallet , vilket innebär att ersättning om den sökande är helt arbetslös inte får lämnas . Avstängningstiderna skärptes generellt , för att inskärpa vikten av försäk- ringens roll att ge ersättning vid ofrivillig arbetslöshet. Den som är deltidsanställd bör i möjligaste mån likställas med den som är heltidsarbetande. Sanktionsreglerna bör vara likadant utformade för båda grupperna. Deltidsanställda har en priviligierad ställning i arbetslöshetsförsäkringen i så motto att de inte drabbas av avstängning från rätt till ersättning när de säger upp sig från ett arbete om ersätt- ningsrätten på deltid avbrutits. Däremot kan den som avvisar en erbjuden arbetsmarknadspolitisk åtgärd drabbas av avstängning. Det gäller såväl hel- som deltidsarbetslösa. Överväganden och förslag 321 Avstängningsreglerna är till för att markera att arbetslöshetsersätt- ning lämnas vid ofrivillig arbetslöshet. Det kan dock finnas vissa möj- ligheter att slippa avstängning när man säger upp sig. Det ställs relativt hårda krav på vad som är giltig anledning att lämna ett jobb, t.ex. kan det röra sig om medicinska skäl eller att man utsatts för mobbning på arbetsplatsen. Utredningen anser inte att den omständigheten att ersätt- ningsrätten upphör har samma dignitet som de övriga anledningarna som utgör godtagbara skäl att säga upp sig från ett arbete har. Deltidsanställningen har ingåtts frivilligt och i och med att deltids- begränsningen finns vet den arbetslöse att den kan komma att drabba honom eller henne om inte anställningsförhållandet ändras eller att han eller hon får ett nytt heltidsarbete. Dessutom föreslår utredningen att deltidsarbete inte ska anses som lämpligt arbete för den som har en normalarbetstid som överstiger arbetet. Det är en förutsättning att detta förslag genomförs för att förslaget om att bedömningen av giltig anled- ning att säga upp sig ska ändras. I annat fall skulle det medföra alltför långtgående konsekvenser. Dock bör det fortfarande finnas möjlighet att bedöma att det ska anses som godtagbara skäl att säga upp sig om ersättningsrätten avbryts på grund av deltidsbegränsningen. Detta bör kunna ske om arbetsförmedlingen i samråd med den enskilde bedömer att det är ett bra alternativ att lämna deltidsarbetet. Genom att denna möjlighet föreslås, behövs inte någon särskild övergångsregel för de som redan är deltidsarbetslösa när förslaget träder i kraft. Den deltids- arbetande kan lämna arbetet, förutom för att tillträda ett annat heltidsarbete, för hel arbetslöshet eller för deltagande i åtgärd. Om den deltidsarbetslöse säger upp sig utan att göra det i samråd med arbets- förmedlingen föreslår utredningen att avstängning från rätt till ersättning ska ske. Utredningen anser inte att detta förfarande bör innebära några prak- tiska problem. Den som söker ersättning från sin arbetslöshetskassa uppvisar normalt ett arbetsgivarintyg av vilket olika uppgifter framgår. Exempelvis framgår om den sökande slutat sitt arbete frivilligt. Till ansökan ska bifogas en arbetslöshetsanmälan. Av denna ska framgå att den sökande är inskriven vid arbetsförmedlingen. Om arbetsförmed- lingen bedömt att den sökande bör sluta sitt deltidsarbete ska förmed- lingen i dessa fall på arbetslöshetsanmälan intyga att uppsägningen sker i samråd med förmedlingen. Arbetslöshetskassan ska då kunna bevilja ersättning. 322 Överväganden och förslag Projekt för fler branschanknutna bemanningsföretag AMS ges uppdrag och medel för att i samarbete med arbetsmarknadens parter driva ett projekt i syfte att, genom informa- tion samt visst ekonomiskt stöd, påskynda etablering av fler branschanknutna, helt intäktsfinansierade bemanningsföretag, s.k. DELTA-modeller. Avsikten är att därigenom sprida en kvalitativt god modell för att åstadkomma fler fasta heltidsanställningar. Genom branschanknytningen förutsätts intresset av långsiktig perso- nalförsörjning att dominera i dessa verksamheter, snarare än kort- siktiga vinstintressen. AMS föreslås tilldelas för projektet. Utredningen anser att det finns skäl för samhället att stödja utveckling och etablering av branschanknutna verksamhetsformer som medverkar till stor flexibilitet inom företagen och erbjuder goda anställ- ningsformer för de anställda. Utredningen menar att tillfälliga anställ- ningar och deltidsanställningar därigenom skulle kunna omvandlas till fasta heltidsanställningar utan att företagens/verksamheternas kostnader ökar eller flexibiliteten hämmas. Utredningen menar också att om lös- ningar av detta slag byggs ut kan det innebära tillväxtmöjligheter i sys- selsättningen genom att företag kan ta på sig i förhållande till grundbe- manningen för stora uppdrag utan att behöva binda sig för en högre kostnadsnivå Utredningen har redogjort för bemanningsföretagens verksam- het. Den domineras av seriösa företag och är i snabb tillväxt. Den söker sig in i alltfler branscher/yrken och antalet sysselsatta i bemannings- företag ökar. De flesta anställda i dessa företag anser sig ha goda an- ställningsförhållanden. De har fast anställning, de flesta arbetar heltid men avtalen innebär att de får av lönen även för tid de inte kan hyras ut.