sou · GNB3134d1 · 2000-01-01 00:00:00 — En specifikation av denna grundtjänst måste utformas för att kvalitetskontroll ska kunna ske. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Slutsats 6: En balansgå ng blir nö dvä ndig fö r att samla olika aktö rer Ett dilemma när staten tar en ledande roll för att genomföra en ny IT-infrastruktur är att andra, befintliga, aktörer därigenom ställs inför nya situationer. En balans- gång blir nödvändig i utvecklingen för att hantera finansiering, ägarstrukturer, utnyttja existerande infrastruktur, o s v. En utgångspunkt för en radikal satsning på en ny IT-infrastruktur är att med helhetssyn åstadkomma något som är långsiktigt bra för hela . Enskilda aktörer på dagens infrastrukturmarknad kan i en sådan utveckling hamna i nya situationer. I de flesta fall är det inte realistiskt att använda de infrastrukturdelar som redan finns. Att genomföra genomgripande förändringar i den nuvarande infrastrukturen medför risker att förstöra en infrastruktur som finns och som fungerar. Den är också jämförelsevis obetydlig i sammanhanget. En slutsats är att det är bättre och mer kostnadseffektivt för att bygga nytt. I den utvecklingen gäller det att samla nuvarande aktörer – såväl när det gäller infrastruktur som tjänster – på ett konstruktivt och effektivt sätt. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Slutsats 7: En snar avsiktsfö rklaring frå n regeringen ä r avgö rande Regeringen bör mycket snart avge en tydlig avsiktsförklaring om att ny IT- infrastruktur i hela landet ska finnas på plats . En sådan förklaring skulle positionera hela inom Internet-världen och Internet-relaterad utveckling av IT. Ett statligt engagemang är en förutsättning för att skapa en systematisk och snabb utbyggnad av den fysiska IT-infrastrukturen över hela landet. En osäkerhet om statens avsikter i sammanhanget utgör ett hinder för tillväxt, ny företagsamhet och regional utveckling. En avsiktsförklaring skapar förutsättningar för att många operatörer kan planera för att utnyttja den nya strukturen. Nya intressenter, även från utlandet, kommer därmed med stor sannolikhet också att vilja etablera sig i . Dessutom är det viktigt att regeringen skyndsamt anger klara mål och riktlinjer för användningen av den nya IT-infrastrukturen skapar funktioner för planering och tillsyn centralt, regionalt och lokalt fortsätter att satsa på utvecklingen av tjänster från stat, kommun och landsting till medborgarna. Den offentliga förvaltningen bör gå före och visa vägen i användning av IT i sin verksamhet och i kommunikation såväl med varandra som med medborgarna. I detta ligger också en utveckling av användningen av elektroniska signaturer och krypte- ring. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Slutsats 8: Det ä r angelä get att agera skyndsamt – ingen tid att fö rlora har ett gyllene tillfälle att påbörja ett av de största – och kanske viktigaste – politiska och ekonomiska projekten i modern tid. Och det gäller att agera . Senast en liknande satsning på infrastruktur av mer strukturomvandlande omfattning ägde rum var när stambanenätet för järnväg byggdes ut. Satsningen utgjorde av dåvarande BNP. Resultatet blev fyra stambanor och en stark ekonomisk tillväxt. En utbyggd och väl fungerande IT-infrastruktur – som är allmänt tillgänglig – är för fortsatta utveckling och omvandling mycket viktig och angelägen. Den viktigaste drivkraften i detta är människornas, myndigheternas och företagens krav på att kunna dra nytta av teknikens möjligheter för att förbättra tillvaron och möjligheterna att konkurrera och växa. En annan jämförelse är vägnätet: Varken ASG, Posten, Pickos Budbilar eller Taxi anlägger egna vägar, som de för det fall de har kapacitet över hyr ut till konkurrenter till en kostnad som baseras på maximal vinst. Alla brukar samma vägnät, men konkurre- rar med olika typer av tjänster. Med den hävkraft som IT har på samhällsutvecklingen, är det angeläget att agera . I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Del 2: Referat frå n hearing och strategisk visionering Visionen om en ny IT-infrastruktur i Ett finmaskigt fiberoptiskt nät behöver byggas över hela Visionen är att alla människor i har fast Internet- anslutning på minst /s till högst samma kostnad som ett busskort. Varje användare har, oberoende av plats i landet, minst fem olika operatörer att välja mellan. Användaren har möjlighet att fritt välja mellan olika ope- ratörer och tjänster och kan alltid få goda prestanda och tjänster med hög kvalitet. En infrastruktur som gör visionen möjlig, bygger på att det finns fiber- kapacitet i hela landet – till alla byggnader eller inom från alla byggnader. Nätet ska vara byggt så att kapaciteten går att fördubbla . Behov och nytta av ett rikstä ckande bredbandsnä t Ett heltäckande fibernät ger nya förutsättningar Värdet med bredband för funktionshindrade , utredare, : Bästa vägen ut i samhället Med bredband blir det naturligt med telefonsamtal på teckenspråk – något som kommunikationsnät inte klarar. Döva kan skicka videomail, e- post med teckenspråk. Döva och hörande kan samtala naturligt genom upp- koppling till distanstolk. Tillämpningar baserade på virtuell verklighet – och för det krävs oftast bredbandskapacitet – öppnar möjligheten för funktions- hindrade att göra sådant som kroppen inte kan, men huvudet vill. är det vardag, men för många funktionshindrade blir det en möjlighet. Fortsättning på nästa sida I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Värdet med bredband för telemedicin Professor vid , : Tidiga erfarenheter visar på betydande vinster och förbättringar Hälso- och sjukvård kan i ökande utsträckning ges på distans genom an- vändning av modern telematik. En förutsättning för att kraftigt kunna ut- veckla denna distansoberoende vård är att det finns fungerande nätlösningar med tillräcklig kapacitet. Det kan bidra till ökad patientfokusering, kun- skapsorientering och ett effektivare resursutnyttjande. Värdet med bredband för upplevelser och underhållning , VD, , : Här finns grunden för en ny industri av jätteformat En snabb bredbandssatsning ger ett försprång internationellt. innebär att vi inom upplevelseindustrin hinner bygga upp nya företag och nytt kunnande som står fungerande och färdiga när delar av övriga världen Det ger möjlighet att ta nya andelar av olika mark- I det långa loppet kan det bli en jätteaffär – såväl ekonomiskt som i form av intellektuellt kapital. Värdet med bredband för distansarbete Utan bredband till låg kostnad blir distansarbete marginellt Distansarbete kan bli en reell möjlighet först när vi får en utbyggd bred- bandslösning till fast kostnad. Då blir distansarbete mycket vanligare än hit- Vi kan äntligen erhålla en reell frikoppling mellan bostadsort och ar- Det går att vara med i det virtuella fikarummet på jobbet. Utfö randet av ett nytt rikstä ckande nä t Bredbandsnätets topologi – som ett hönsnät på ett myggnät Radikalt ny nätstruktur ger alla tillgång till det som är omöjligt behöver en radikalt ny öppen IT-infrastruktur som ger alla tillgång till hög verklig kommunikationskapacitet. Det går att åstadkomma genom att staten, regionerna och kommunerna tar ansvaret för att bygga en fiberoptisk struktur som sammantaget bildar ett finmaskigt bredbandsnät över som upplåts till IP-tjänster och till låg kostnad är tillgängligt för alla – oberoende av ort. På denna nya infrastruktur kan en mångfald operatörer agera för att leverera tjänster i full konkurrens. Fortsättning på nästa sida I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Det fysiska nätet ska bestå av fiber Fibertekniken har största potentialen och är framtidssäker Optisk singelmod-fiber ger, med en livslängd , förutsättningar för en framtidssäker IT-infrastruktur med en oerhörd bandbredd och kom- munikationskapacitet. Den är billig, skapar inga miljöproblem och är ener- gisnål. Endast optisk fiber kan klara de kraven. Kommunikationsarkitekturen ska bygga på IP ger utrymme för en dynamisk utveckling Nät som är baserade på IP leder till enklast tänkbara infrastruktur. Dessa nät gör en tydlig separation av – och isolering mellan – tillämpningar och in- frastruktur, mellan tjänster och nät. Det möjliggör en dynamisk marknad för både tjänster och infrastruktur. IP är oberoende av vilken transmissionstek- nik som används. Det ger ytterligare utrymme för en stark dynamisk utveckling. Inget är, med ekonomiska förtecken, bättre än IP. Tidiga exempel som stö der visionen Praktikfall 1: BoNet hos , projektledare, BoNet: 10–/s till varje hushåll ger många möjligheter till distansarbete kommer över 4 000 lägenheter att vara uppkopplade med bredbandsanslutningar till BoNet. Många boende arbetar på universitet och landsting och vill ofta arbeta hemma. Då fungerar BoNet som en god platt- form för bredbandstjänster. Priset är lågt, cirka en hundralapp för anslutning och tjänster. Praktikfall 2: Villaområdet i , chef för kommunikationsteknik, Tekniska Verken i : Stort intresse för fiberanslutning bland villaägare Genom ett kommersiellt initiativ från ett lokalt energiföretag byggs ett fibernät i ett villaområde i samband med en fjärrvärmein- stallation. Det betyder att flertalet villor i området får Internet, kabel-TV och larm via en fast bredbandsanslutning. Fortsättning på nästa sida I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Praktikfall 3: Stadsnätet i , Traman , datachef, kommun: Allmän tillgång till bredband gör det attraktivt att bo i Erbjudandet till alla företags- och bostadsfastigheter i kommunen att få till- gång till /s nätanslutning – och internt i fastigheten /s – får stor framgång. Det leder bl a till att många föredrar att bo i . Re- dan har 125 nya arbetstillfällen kommit till kommunen. Praktikfall 4: i , marknadschef för optisk teknik, : Så är det möjligt att bygga nät som verkligen ger /s ände-till-ände Endast ett riktigt bredbandsnät ger möjlighet att kommunicera mellan två godtyckliga punkter med hög verklig kapacitet, t ex med /s. Ett så- dant nät finns installerat i hyreshuset i . Det skulle vara möjligt att bygga i väsentligt större skala under förutsättning att det funnes en tillgänglig fiberstruktur. Strategier fö r genomfö rande av visionen Uppgiften är att bygga en fysisk infrastruktur. har en roll i denna utveckling. Det är att garantera att alla i hela landet får en grundläggande kvalitetssäkrad Internet-tjänst med minst /s. Hypotes #1: Staten planerar och samordnar utbyggnaden Med systematik och omgående start kan ha en färdig fiberoptisk in- frastruktur för IT (2005). Hypotes #2: Staten ger kommuner och regioner lån med bra villkor En modell för finansiering kan vara statliga lån med goda villkor till kom- Kommunerna kan, om man så önskar, upphandla nätbyggandet och -driften. Staten ansvarar för att upprätta en nationell generalplan för ut- Hypotes #3: Fullständig konkurrens råder över hela landet Ett nytt nät ger förutsättningar att skapa tjänster i fri konkurrens på en öp- Fortsättning på nästa sida I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Hypotes #4: Kommuner och fastighetsägare ansluter hushåll och företag Varje kommun ser till att fiberkabel dras till samtliga fastigheter med per- manent boende eller verksamhet. Varje fastighetsägare ser till att ha lämplig kanalisation för kabelnät i varje nybyggnad eller ombyggnad. De viktiga stegen till ett genomförande 1.Regeringen bör mycket snart avge en tydlig avsiktsförklaring om att en ny IT-infrastruktur i hela landet ska finnas på plats . 2.Regeringen måste ange klara mål och riktlinjer för användningen av IT- infrastrukturen. 3.Regeringen måste skapa funktioner för planering och tillsyn centralt, re- gionalt och lokalt. 4.Regeringen bör fortsätta satsa på utvecklingen av tjänster från stat, kommun och landsting till medborgarna. 5.Regeringen ska stimulera etablering av verksamhet i glesbygd. , statssekreterare, : Regeringen lägger en IT-proposition Visionen Bredbandskommunikation till alla – alltid är lätt att ställa sig bakom. Frågan är inte om, utan snarare hur och hur snabbt, ett genomfö- rande ska ske. Regeringen kommer att förelägga en proposition . Huvudtemat i propositionen blir IT-infrastrukturen och hur den ska byggas. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Visionen om en ny IT-infrastruktur i Temat för denna inledande del är att presentera visionen om en snabb och systematisk utbyggnad av fibernät över hela – en helt ny IT-infrastruktur som ger hög överför- ings-kapacitet till alla, alltid. Det betyder att marknaden och samhället står inför stora krav på nyinvesteringar, flexibilitet och nytänkande. Kommunikationsbehoven ökar kontinuerligt för Internet-trafik, telefoni, radio, TV och annan informationsöverföring i vid bemärkelse. Det är mycket svårt att försöka uppskatta det framtida behovet av bandbredd13. Det är omöjligt att sia om vilka tillämpningar som kommer att utvecklas . Helt säkert kommer det att finnas ett starkt växande behov, eftersom nätet framöver kommer att användas för helt andra uppgifter . Flera personer i samma hushåll kommer att vilja använda nätet – någon distansarbetar, någon tittar på TV, någon ringer o s v. På den grundläggande nivån är det därför inte av primärt intresse att kunna beräkna det exakta behovet av bandbredd. Det viktiga är att ha en god teknisk infrastruktur som klarar av den tillväxt som kommer, så att IT-infrastrukturen kan bli den nya informations- eller kunskapsinfrastruktur, som är lika viktig som vägar, järnvägar och andra infrastrukturer har varit för utveckling och tillväxt. Ett önskemål är en i det närmaste obegränsad överföringskapacitet. IT-infrastrukturen ska aldrig utgöra ett hinder för trafikutvecklingen. 13Bandbredd – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar , bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Hö gst /må n.Minst /s.Inom fem å r. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Visionen om en ny IT-infrastruktur i är ledamot av och ordförande i observatorium för IT-infrastrukturfrågor. är utvecklingsansvarig för Sunet. Ett finmaskigt fiberoptiskt nä t behö ver byggas ö ver hela alla människor i har fast Internet-anslutning på minst /s till högst samma kostnad som ett busskort. Varje användare har, oberoende av plats i landet, minst fem olika operatörer att välja mellan. Användaren har möjlighet att fritt välja mellan olika operatörer och tjänster och kan alltid få goda prestanda och tjänster med hög kvalitet. En infrastruktur som gör visionen möjlig, bygger på att det finns fiberkapacitet i hela landet – inom från alla byggnader. Visionen bygger på följande antaganden: ger en rimlig utbyggnadstakt för att kunna skapa ett finmaskigt fiberoptiskt nät över hela landet. Det är bland annat beroende av faktorer som ekonomi, arbetskraft, tillgång till komponenter, kompetens m m. Nätet kan vara på plats . Det är vanskligt att bedöma hushållens och företagens behov av överföringskapa- citet, även i nära framtid. Men helt säkert kommer det att finnas ett starkt ökande behov, eftersom nätet framöver kommer att användas för helt andra uppgifter . En IT-infrastruktur som kan ge varje hushåll tillgång till minst /s i verklig kapacitet från ände till ände täcker de flesta initiala behoven. Hastigheten ska vara symmetrisk, d v s det ska vara samma hastighet i båda riktningarna. Var och en ska ha valfrihet att vara såväl konsument som producent av stora informationsmängder. Kapacitetsbehovet kommer att öka över tiden på samma sätt som Internet-användningen i övrigt ständigt ökar. En fördubbling av kapaciteten är inte orimlig. IT-infrastrukturen måste byggas för att klara en sådan tillväxt. ANTAL DATORER PÅ INTERNET Ett busskort kostar . Kostnaden för att vara fast ansluten till Internet får inte vara högre än att alla människor har råd att ansluta sig till nätet. Även kan vara i högsta laget. Å andra sidan behöver hushållet ingen modemanslutning via telefonnätet. Kostnaden kan också komma att inkludera kostnaden för fast telefoni och kabel/satellit-TV. Alldeles oavsett det, ska kostnaden vara så låg att det blir attraktivt att ansluta sig för att arbeta på distans hemifrån eller från någon annan plats när man behöver. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Viktiga grundlä ggande egenskaper Utan begrä ns- ningar En IT-infrastruktur, som gör visionen möjlig, måste bygga på framtidssäker teknik så långt det är möjligt kunna ta hand om ökade kapacitetsbehov i en närmast obegränsad omfattning göra det möjligt för ett stort antal aktörer att producera och leverera olika tjänster i stor konkurrens och med hjälp av många olika accessformer. Dä rfö r behö vs ett nytt nationellt nä t I första hand gäller det att skapa en fysisk infrastruktur, d v s kanalisation och fiberoptiska ledningar i hela landet som – till skillnad från den befintliga infrastrukturen – har förutsätt- ningar att klara våra framtida behov och som alla aktörer kan få tillgång till på lika och konkurrensneutrala villkor. Det innebär att det blir konkurrens ovanför den fysiska nivån, d v s att det är möjligt att få många aktörer som producerar tjänster för Internet, eller andra nät baserade på Internet- teknik, både för transmission och tillämpningar. En effekt av konkurrensen blir rimligtvis större valfrihet bland tjänster med högre kvalitet och till lägre kostnader för alla användare. Karaktären på den befintliga infrastrukturen – som gör att den behöver ersättas – är att rä cker inte till konkurrensen är mycket begränsad fiberstrukturen är mycket hårt integrerad i operatörernas nät det endast finns transmission att köpa svart fiber14 inte finns allmänt tillgänglig för att täcka alla behov tillgången till fiberkapacitet är otillräcklig det finns brister i redundans/diversitet och det ger stora svagheter. Mobilsystem krä ver fiber En väl utbyggd infrastruktur är också en förutsättning för en offensiv utveckling framtidens avancerade mobilkommunikation. Ett nät med hög kapacitet behövs för att binda samman basstationerna i mobila nät. Tillgången till ett sådant nät skulle dessutom förbättra möjligheter att fortsätta inneha en ledande position i den internationella utvecklingen av utrustningar och tjänster inom det mobila området. 14Svart fiber är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Dä rfö r ska det vara ett fiberoptiskt nä t Ingen känd teknik är lika bestående som fiberoptik. Den ger förutsättningar för en närmast obegränsad kapacitet. Begränsningarna i kapacitet sitter i ändutrustningarna. Tekniken med optisk fiber har så många goda egenskaper att fiberkabel får allt större betydelse som transmissionsmedium (bärare av trafik). Fibern används framför allt i stadsnät och för långdistansförbindelser. Fördelarna med fiberkabelsystem är långa avstånd mellan förstärkningsutrustning okänslighet för elektromagnetisk störning. Ö kar i vä rde ö ver tiden Fiber är den enda komponenten i den digitala infrastrukturen som ökar i värde över tiden. Att anlägga fiberförbindelser är därmed den enda investering som är försvarbar ur samhällets synvinkel. Ett fiberoptiskt nät är en långsiktig investering som går att skriva av över en 30- årsperiod (= fiberns uppskattade minsta livslängd). Kapaciteten i befintliga fiberförbindelser ökar med ungefär en faktor tre genom att de ändutrustningar som ansluts till fibern utvecklas och förfinas. Bandbredden är en funktion av ändutrustningens egenskaper, inte av fibern i sig. Andra medier som radio, koppartrådar eller koaxialkablar har begränsad kapacitet beroende på fysiska lagar. Det hjälper inte hur mycket som än satsas på att utveckla dessa medier – kapaciteten går ändå inte att öka i någon större omfattning. Dessa medier kan dock mycket väl användas var och en för sig, eller i kombination, för åtkomsten till det fiberoptiska nätet. Finansieringen av den nya nationella IT-infrastrukturen Staten må ste engagera sig Staten måste engagera sig för att denna nya nationella IT-infrastruktur ska bli verklighet. Statens engagemang ska bl a syfta till att klara utbyggnaden . Ett statligt stöd är nödvändigt för de delar av landet där det inte finns marknad och möjligheter till kommersiell lönsamhet. Det finns dock inget som säger att staten ensam ska stå för alla kostnader för att bygga infrastrukturen. Varje operatör betalar i sin tur för att bruka infrastrukturen genom att hyra svart fiber15. Alla betalar ungefär lika mycket för den svarta fibern, över hela landet, oavsett det är en liten eller stor aktör. Vill någon inte använda det nät som finns att tillgå genom det här skisserade statliga engage- manget, utan istället anlägga egen fiber, så står det var och en fritt att göra det. Att hyra svart fiber ska dock vara så billigt, att egen anläggning oftast inte blir ett realistiskt alternativ. Mängden fiber som läggs ner ska vara så stor att det alltid finns plats för fler aktörer. Avgiften för att hyra svart fiber ska också vara sådan att den ger utrymme för att förlägga ytterligare fiberkablar när användningen av befintliga kablar har nått en viss gräns. 15Svart fiber är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Kommunikationsarkitekturen bygger på IP-tekniken IP blir basen fö r det mesta Den kommunikationsarkitektur som används för Internet är baserad på IP16-tekniken (Internet Protocol). IP är oberoende av underliggande infrastruktur och kan hantera alla tillämpningar. IP är det mest robusta vi kan bygga på för en nationell IT-infrastruktur. Det är mer robust än dagens telefonnät. Man kan göra ganska mycket fel och ändå fungerar det. I stort sett all framtida användning av IT kommer att vara baserad på Internet-teknik (IP) och det gäller oberoende av vilka åtgärder som vidtas för den fysiska infrastrukturen (kanalisation och ledningar). Internet, med många miljoner anslutna datorer och med en tillväxt som förbluffar, är det dominerande nätet för digital kommunikation. Internet ersätter successivt sektorspecifika nät, t ex bankernas nät, flygbolagens nät och försäkringsbolagens nät. Internet-tekniken används inte enbart för allmän datakommunikation utan också för verksamhetsintern datakommunikation (intranät17). Dessutom är Internet-tekniken en av de drivande konvergensfaktorerna. dominerar den i all annan digital kommunikation som telefoni, förmedling av videokonferenser samt överföring av radio- och TV-program. IP är också bas för mycket mer än kommunikation mellan människor – t ex för automation, processer, övervakning, säkerhetsfunktioner, telemetri och dator-till-dator-kommunikation. Kommunikationen bygger på fö rbindelsefria nä t Nuvarande struktur ä r fel