sou · GNB3130d1 · 2000-01-01 00:00:00 — att ge fullmäktigegruppen en mobiliseringsroll som traditionellt förväntats ligga på den lokala partiorganisationen. Att fullmäktige- grupper är aktiva i olika arrangemang är förvisso ingen nyhet. Det principiellt intressanta är om partigrupperna tenderar att utvecklas till mer attraktiva mötesplatser för den utåtriktade verksamheten än vad kommunorganisationerna är. En mer accentuerad utåtriktad roll kan innebära att partigruppen förutom öppen mötesverksamhet även agerar utåt med egna pressmeddelanden och olika typer av informa- tionsmaterial, gör studiebesök etc. I vissa fall är nämndgrupperna ansvariga för den utåtriktade verksamheten. kap04.fm 67 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? Förekomst av öppna sammanträden med fullmäktige- gruppen 1979 och 1998. N: 1979=205; 1998=267 Förekomst i procent 1979 Förekomst i procent 1998 Kommentar: * =miljöpartiet inte med i studien. Följande instruktioner gavs: ofta = tre eller fler ggr/år, ibland = vid enstaka tillfällen. 50-kommunurvalet, dvs. Det nav kring vilket mycket av den lokala partiverksamheten kretsar är just kommunalpolitiken, fullmäktigegruppernas arbete och dag- ordningar för fullmäktige, nämnder och styrelser. Det har självfallet alltid funnits en påtaglig risk att denna verksamhet exklusivt tagits omhand av ett fåtal arvoderade förtroendevalda och att den varken nått ut till partimedlemmarna eller väljarna i någon nämnvärd utsträckning. I särskilt små partier som är representerade med ett par tre personer i kommunfullmäktige utgör partigruppen i praktiken den enda struktur som har livskraft och där det kontinuerligt bedrivs ett politiskt arbete (1990). Blir en partiorganisation tillräckligt liten – räknat i medlemmar och mötesverksamhet – kommer det till en punkt när det blir nära nog omöjligt för den lilla gruppen aktiva att hålla flera strukturer i gång. Men även större partier kan ha behov av att rationalisera arbetet när det bli allt svårare att behålla en hög och regelbunden mötesaktivitet. Att arbeta i nätverk tycks ha fått genomslag i partierna. är en organisationsform som är icke-hierarkisk, ofta är nätverken speci- aliserade i någon bemärkelse, mera flexibla och snabba i sitt sätt att arbeta än organ som bygger på en bredare representation. Nätverks- lösningar är starkt förknippade med IT och snabba kommuni- kationer men i nätverk kan man naturligtvis arbeta utifrån personliga och sociala kontakter. Flera partiorganisationer nämner i sina svar att de arbetar i nätverk för att utveckla kontakter med olika väljargrup- kap04.fm 68 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? per och katergorier av människor. Här finns exempel på nätverk för kvinnor, nätverk för näringsliv, regionala nätverk samt ett stort antal nätverk som är specialiserade utifrån olika politikområden. Men här återfinns även kontakter och samarbete med opolitiska byalag och utvecklingsgrupper samt nätverk med andra partier. Med minskande medlemstal och sjunkande mötesdeltagare ökar svårigheterna att skapa sammankomster som kan fylla en legitime- rande roll. Hur skall då en partiorganisation bete sig för att förankra politiska beslut och undersöka hur olika lokala opinioner ser på kom- munalpolitiken? De öppna svaren visar på en viss kreativitet i fråga om metoder för att skapa kontakt med medborgarna – alternativt att på lite avstånd åtminstone få en uppfattning om vad de tycker och tänker. Lokalt i partierna har exempelvis följande prövats: att organi- sera bollplank för att testa idéer, enkätundersökning på gator och torg, lyssnare på stan , tele-marketing , öppet hus i en gång , pubkvällar, möten , bokbord, bjuda på kaffe/glögg på torget . Bemäktige är en arbets- form där personer arbetar mellan fullmäktige och medborgarna för att öka inflytande och kommunikation. Förhoppningarna med samt- liga dessa arrangemang är att de skall bidra till att skapa en bredare debatt, förankra politiken och möjliggöra insyn från kommunmed- borgarna i vad som behandlas på den kommunala arenan. I en del kommunorganisationer har man utvecklat olika nätverk av människor som bildar referensgrupper runt de förtroendevalda eller särskilt fullmäktigegruppen. Det sektorstänkande som präglar politiken, och samhället i stort, har även nått partierna på lokal nivå. Referensgrupper är inte sällan organiserade utifrån olika politikområ- den. Inför t.ex. ett nämndsmöte diskuteras de aktuella frågorna i res- pektive referens-/arbetsgrupp. I några fall tycks det ha funnits behov av att reglera kontakterna mellan fullmäktigegrupp och partiorgani- sation. Så har man exempelvis reglerat att partigruppen och partior- ganisationen möts en gång , eller att den kommunala- och den landstingskommunala ledningen måste rapportera på partiets representantskapsmöten. Den formbundenhet som tidigt utvecklades i partierna med strikt mötes- och styrelseordning och en ofta gedigen utarbetad intern kontroll över procedurer och beslutsordningar, visar vissa tecken till uppluckring. Av de öppna svaren att döma finns en ökad flexibilitet i styrelsearbetet, mer informell mötes- och styrelseordning, en ökad ambition att sprida ansvarsuppgifter mellan medlemmar och på så sätt även minska arbetsbelastningen vad gäller de tunga styrelseupp- dragen i partiorganisationerna. Roterande/rullande ordförandeskap i kap04.fm 69 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? partiorganisation och fullmäktigegrupp är relativt vanligt förekom- mande. har i samklang med sin organisationssyn överlag kontaktperson i stället för det mer formella ordförande . Vissa partiorganisationer har i stället för en ordförande tillsatt en lednings- grupp, alternativt så väljs en ordförande för varje möte. Växling mel- lan kvinnlig och manlig ordförande med viss tidsintervall förekom- mer, liksom mentorskap. I några fall finns ansvarsgrupper som förde- lar arbetsuppgifter mellan medlemmarna. Begränsade tider för olika styrelseuppdrag är inte ovanligt. Dessutom förekommer delning av innehavet av politiska tjänster och att ordinarie och ersättare i kom- munfullmäktige går varannan gång. Ett mer flexibelt styrelsearbete tycks ännu vara huvudsakligen förekommande i de lokala partierna och – dvs. i partier som har en liten, ofta svagt utvecklad organisation. Med ökat nät- verkstänkande och utvecklandet av partierna i riktning mot mer av debattforum kan det interna styrelsearbetet komma att förändras och bli mindre formbundet även i andra partier. Kopplingen till det kommunala beslutsfattandet torde dock kunna utgöra en restriktion. Det kommer nämligen fortsättningsvis att finnas ett visst behov av parallell behandling av ärenden och inskolning av förtroendevalda i förhållande till offentligt beslutsfattande och kraven där på att beslut fattas i enlighet med vissa givna regler. Anpassning till ny teknik Förhoppningar har knutits till att IT skall kunna förbättra kontak- terna med medborgarna och bidra till att erbjuda ytterligare mötes- platser för det politiska samtalet. Det har självfallet utvecklats olika idéer och framtidsvisioner om hur IT kan komma att påverka den politiska demokratin. Här finns de som förutspår att partier blir överflödiga i ett IT-samhälle när möjligheterna öppnas att etablera direktkontakter med medborgarna. IT skulle med andra ord i hög grad gynna utvecklingen av direktdemokratiska lösningar, den s.k. snabba demokratin och utmana både partier och den representativa demokratin. Dessa profetior till trots pågår sedan mitten av 1990- talet en successiv inlärning till den nya informationstekniken från partier runt om i den demokratiska världen (Gidlund 1999a). Det har generellt visar sig att partiernas erövring av den nya tekni- ken inte skett under en lång, kontinuerlig process utan snarare språngvis med stark koppling till de allmänna valen (Rash 1997). Par- tier har nämligen, trots vissa individuella organisatoriska drag, stän- kap04.fm 70 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? digt behov av att anamma ny kommunikationsteknik. I den allt hår- dare konkurrensen om väljarna slipas instrumenten för att skapa opi- nion och övertyga nya generationer. Konkurrensen mellan partierna skapar således argument för att hänga med i den tekniska utvecklingen – även om den aktuella till- tron till den tekniska innovationen kan vara relativt låg. I vår under- sökning instämde en majoritet av de tillfrågade ordförandena i samt- liga partier i påståendet att Partiet måste följa med i IT-utvecklingen därför att andra partier gör det (se tabell 4.4). Detta överensstämmer med iakttagelser i fråga om den nya teknikutvecklingen bland partier (och kandidater) i andra länder. I vissa fall har man där kunnat se, åtminstone i ett tidigt anpassningsskede, att ett parti som har sina väljare i grupper med mycket låg grad av IT-användning haft en lägre grad av satsning på den nya tekniken än partier som haft stöd i väljar- grupper där användningen är vanligt förekommande (Gidlund 1999). Andel i procent som instämmer/ej instämmer i påståen- det att Partiet måste följa med i IT-utvecklingen därför att andra partier gör det . Kommentar: Besvarades endast av de som hade IT-användning, därav ett lägre N. Uppmärksamheten i undersökningar om användning av IT i partier har i hög utsträckning riktats till partierna centralt, men minst lika intressant är genomslaget och betydelsen av IT för partiernas lokala verksamhet. I hur hög grad har har IT blivit en teknik för det lokala partiarbetet? Som bekant är utvecklingen generellt av IT- användningen mycket expansiv, vilket innebär att varje mätning av exempelvis förekomst av hemsida bland ett antal organisationer snabbt kan förlora sin aktualitet. Men en uppgift om förekomst kan ändå ge besked om skillnader mellan partier i utvecklingstakt. Hös- ten 1998 (november– december) angav en majoritet () av kap04.fm 71 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? de tillfrågade respondenterna att partiets kommunorganisation hade en hemsida på Internet. Vi frågade inte närmare om länkar, vilken typ av information som låg på nätet, uppdateringsrutiner etc. Frågan gällde vidare endast partiorganisationen, inte eventuellt förekom- mande kommunala kandidaters hemsidor. Det visade sig inte oväntat vara i kunskapskommunerna som par- tierna låg väl framme. av partiorganisationerna i denna kommuntyp hade hemsida . Vissa skillnader mellan parti- erna kan noteras (se tabell 4.5). Högst upp på listan med flest hem- sidor återfanns socialdemokraterna följt av och modera- terna. och fanns i mitten på listan, medan och de lokala partierna låg sist. Andel kommunorganisationer som hade hemsida på Internet nov–. Har hemsida, i procent Kommentar: 53-kommunurvalet. Trots att socialdemokraterna tycks ligga bäst till i fråga om tillgången till hemsida har den största IT-användningen. Det är också som har den mest postiva bedömningen av bety- delsen av IT-användningen (e-post, Internet, intranät med uppkopp- lingar till andra partiorganisationer) i partiverksamheten i kommu- nen. Majoriteten av socialdemokraterna hade en försiktigare inställ- ning, ansåg att IT-användningen hade en viss betydelse eller hade en ytterst liten betydelse . visade den mest skeptiska inställningen till betydelsen av IT-användningen, 77 pro- cent menade att den hade ringa eller ingen alls betydelse . Resul- taten visar sammantaget på en viss försiktig positiv bedömning av den nya tekniken för partierna på lokal nivå. Det är bland kommunorganisationerna i kunskapskommunerna som man finner de mest positiva erfarenheterna av IT så här långt, kap04.fm 72 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? i de kommuner där man kan förvänta att användningen i stort är hög och där teknikutvecklingen kan tänkas vara än i andra kommuntyper. Det är också i dessa kommuner som IT-använd- ningen i partierna hunnit längst. av respondenterna bedömde att IT hade en mycket stor eller stor betydelse i verksamhe- ten i kunskapskommunerna, vilket kan jämföras med motsvarande i basnäringskommunerna. Bedömningar (i procent) av vilken betydelse IT- användningen (epost, Internet, intranet med uppkoppling till andra partiorganisationer etc.) har i partiverksamheten i hela kommunen. Mycket stor/ Viss/ytterst stor betydelse liten betydelse betydelse alls IT-anv. Kommentar: 53-kommunurvalet inklusive storstäder. Bedömningar (i procent) om vilken betydelse IT- användningen (e-post, Internet, intranet med uppkoppling till andra partiorganisationer etc.) har i partiverksamheten i hela kommunen fördelade efter kommuntyp. Kommentar: 53-kommunurvalet inklusive storstäder. Organisationer och partier som bedriver opinionsbildning kan speci- alinrikta information till olika målgrupper med den nya tekniken. Det kan gälla målgrupper både inom organisationsstrukturen men kap04.fm 73 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? även vara riktad till omgivande aktörer som anses vara strategiskt vik- tiga och intressanta att påverka och informera. Redan nu kan studier exempelvis visa att medierna utgör en sådan viktig målgrupp i partier- nas IT-användning. Partierna har genom den nya informationstekniken möjligheter att få ut sin information på det sätt som man själv vill, utan bearbet- ning av journalister. En metod är att sända e-postinformation till sär- skilda målgrupper. På en fråga om partiet i kommunen använt sig av detta sätt att rikta information visar resultatet att tekniken visserligen används, men ännu i ytterst begränsad omfattning. Metoden var något mera använd än under mellanvalsåren. Man bör då ha i åtanke att IT-utvecklingen ännu befann sig i sin linda under de aktuella mellanvalsåren vilket försvårar en jämförelse. Återigen visar sig skillnader i kommuntyp ha genomslag på så sätt att kunskaps- kommunerna ligger före i utvecklingen, följt av mellankommunerna. Den minsta användningen av den riktade informationen finner man i basnäringskommunerna. Förekomst av e-postinformation till särskilda målgrup- per. Indexberäkning med max 2 poäng. N=273 för mellanvalsår. E-post info till 0,19 Kommentar: Denna fråga har ställts till samtliga, dvs. även icke- IT-användare. Partierna kunde pröva hur IT fungerade i relation till väljarna i en valrörelse. Vi bad därför respondenterna att ta ställning till ett antal påståenden om vilka effekter IT-använd- ningen har på väljarna. Påståendena hör till de gängse föreställning- arna om de för- och nackdelar som ofta florerar i samband med IT. Det gäller för det första om IT gör informationen till väljarna mer tillgänglig. Har det med andra ord visat sig att man kan utnyttja tek- nikens kapacitet att göra informationen lätt åtkomlig och möjlig att hämta när som helst. Är det för det andra så, som ofta brukar hävdas, att IT endast når ett begränsat antal väljare, dvs. kap04.fm 74 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? har en snedhet som begränsar effektiviteten i partiernas utnyttjande av den nya tekniken. En sådan begränsning borde då främst drabba de partier som har sina väljargrupper i grupper som ännu har en lägre grad av användning. Slutligen, får IT till konsekvens att de personliga kontakterna med väljarna minskar? Kan man iaktta några effekter av den påstådda konkurrensen mellan de traditionella sociala mötena och de nya virtuella kontakterna? Effekterna av IT-användningen i förhållande till väl- jarna. Andel instämmanden totalt, i procent, bland partiorgan- isationer som använder IT I stort sett motsatt åsikt/ Informationen till väljarna har De personliga kontakterna med IT når endast ett begränsat Respondenterna var mest överens om att IT endast når ett begränsat antal väljare (). Det fanns även en betydande konsensus () i uppfattningen om att informationen till väljarna blivit mer tillgänglig. Däremot var bilden något mer splittrad i fråga om IT:s effekter på de personliga kontakterna. av samtliga IT- användare menade att de personliga kontakterna med väljarna hade minskat som en följd av den nya tekniken. Av partierna visade center- partiet de mest negativa erfarenheterna – av partiets IT- användare såg en minskning av de personliga kontakterna som en följd av IT.1 Medier på gott och ont? Allt som oftast får massmedierna bära skulden för om ett parti miss- lyckats med att få stöd för sin politik eller om olika kriser drabbar partiet. är förklaringen att medierna inte i tillräcklig utsträck- ning uppmärksammat partiet – vi har inte fått ut våra frågor – och att partiledaren inte synts tillräckligt ofta i TV-rutan eller att en kan- didat inte exponerats i något mediasammanhang, att medierna vinklat partiets budskap på ett för partiet icke fördelaktigt sätt. Det finns många varianter på temat om mediernas skuld till enskilda partiers kap04.fm 75 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? kriser, men även partikrisen i stort. karaktäriserade exempelvis partiernas situation i sin eftervalsanalys 1998 på följande sätt: Det parti som är tillfreds med sitt mediala genomslag finns inte.(...) Den dagordning medierna sätter, och som i sig är oförutsebar, kan göra det svårt för enskilda partier; driver man inte rätt frågor eller saknar nya vinklar på gamla sanningar kan det vara svårt att göra sig hörd ( Med hjärta och hjärna. 2002-gruppens förslag till förnyelse av politiken, poli- tikerrollen och partiet. 1998, s. 19) Men ibland är tonerna de motsatta – tack vare medierna kan man se framgångar. I eftervalsanalys gavs följande bild: I och med SVT:s och TV4:s utfrågning av , och de mycket goda betyg som gavs efter utfrågningarna, fick partiets valrörelse det lyft som ledde fram till . Med den grund som valet av sakfrågor gav blev koncentrationen på partiledaren den mekanism som säkrade Krist- demokraternas enorma framgångar ( Utvärdering och analys av valet . 1998, s. 9). Förändringarna på mediasidan har varit påfrestande för många par- tier. De gamla banden mellan parti och särskilt dagstidningar har i vissa länder brustit, men i bland annat har denna separationsprocess kunnat fördröjas med hjälp av offentligt presstöd. Relationerna mellan främst etermedia och partier kompliceras av den påtagliga medialiseringen av politiken. Medierna opererar alltmer som självständiga aktörer och opinionsbildare i förhållande till myn- digheter, politiska beslutsfattare och medborgare. är rollen som förmedlare av speciella budskap och intressen inte längre lika tydlig. ges intrycket av att politiken lever ett eget liv i medier- nas värld, skild från det politiska liv som existerar i partiorganisatio- ner, kommunfullmäktige eller i . Professionaliseringen av journalistiken och en hårdare konkurrens inom branschen har även bidragit till denna förändring. Sammanfattningsvis har utvecklingen resulterat i att politikerna successivt förlorat möjligheterna att kon- trollera massmediala informationsflöden. Mediasituationen för ett enskilt parti låter sig inte fångas i några enkla penseldrag. I denna studie har intresset inriktats på hur partier- nas kommunorganisationer upplever mediernas sätt att uppmärk- samma och förmedla partiets frågor och budskap till väljarna i kom- munen. Ambitionen är att få en bild av huruvida det finns ett utbrett missnöje eller ej med mediernas sätt att hantera partierna ute i kom- munerna. Det bör således noteras att vi inte tar hänsyn till konkur- kap04.fm 76 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? renssituationen – vare sig förekomst av lokala tidningar, spridning, partifärg eller antal tidningsredaktioner, situationen vad gäller lokal/ regional radio- och TV. Partierna lokalt tycks generellt sett vara mer nöjda med dagstid- ningarnas sätt att agera än med radio och TV. Totalt menade cirka hälften av de tillfrågade att de var mycket eller ganska nöjda med dagstidningarnas sätt att uppmärksamma och förmedla partierernas frågor. Inte oväntat var ordförandena i kommunavdelningarna för mest positiva till den rådande situationen inom dagspres- sen. De lokala partierna däremot tycks inte ha gynnats av en stark liberal dagspress, inte sa sig vara mycket miss- nöjda . av ordförandena för socialdemokraterna och var ganska missnöjda med dagstidningssitu- ationen.2 Attityderna till de lokala och regionala dagstidningarna har således vissa gemensamma drag med hur den partipolitiska dagspres- sens position och spridning ser ut i landet i stort. De lokala partierna, och socialdemokraterna hade flest mycket missnöjda bland sina ordföranden till hur TV (lokalt och regionalt) behandlade partierna. Över huvud taget visade de lokala partierna den största polariseringen i attityderna, dvs. en större grupp än det totala genomsnittet i partierna var där mycket nöjda alterna- tivt mycket missnöjda med massmediesituationen. I vissa kom- mentarer från respondenterna framkommer också en del reaktioner som tyder på snedheter och problem i mediabevakningen. Nya par- tier upplever sig exempelvis utestängda tills de lyckas etablera sig , eller att bevakningen tenderar att gälla de stora kommunerna och de större partierna. Även partier i kranskommuner upplever sig uppenbarligen leva i en slags periferi i förhållande till radiostationer och Stockholms-TV:s intressesfär. Andra menar sig inte ha fått ut sina frågor, att medierna är dåliga på att bevaka det van- liga rutinarbetet, men också att det på sina håll finns kvalitetsproblem med bland annat dåligt pålästa journalister . Det kan vara av intresse att se i vilken utsträckning kommuntyp har betydelse för hur medier på olika sätt används av partierna för att nå ut till väljarna. Även i detta avseende visar resultatet att partierna i de befolkningsrika kunskapskommunerna i högre grad än i andra kommuntyper utnyttjar medierna för att få ut budskapet till väljarna. Det gäller både aktiviteter som är kopplade till medierna – presskon- ferenser och pressmeddelanden, men även medierna som direkta kanaler. Presskonferenser och pressmeddelanden tycks tillhöra stan- dardutbudet för partierna. Vi har dock inte frågat i vilken utsträck- kap04.fm 77 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? I vilken utsträckning partierna lokalt är nöjda med massmediernas sätt att uppmärksamma och förmedla partiernas frågor och budskap till väljarna i kommunen. Andel kommun- organisationer i procent a) Radio (lokalt och regionalt). b) TV (lokalt och regionalt). c) Dagstidningar (lokalt och regionalt). Kommentar: 53-kommunurvalet inkl. storstäder. kap04.fm 78 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? ning dessa former upplevs effektiva, dvs. om presskonferenserna är välbesökta tillställningar och om pressmeddelandena kommer till användning i medierna. Det allmänna intrycket är dock att dessa for- mer tenderat få allt mindre uppmärksamhet från journalistkårens sida. Det är möjligt att det är just på denna punkt som IT kan ge en snabbare förmedling. Här tycks partierna lokalt vara medvetna om IT:s potentialer. Inte av de tillfrågade ansåg att IT förbättrar kommunikationen med medierna.3 Den direkta exponeringen genom debatter i radio och TV hade för partierna i kunskapskommunerna ett värde på 0,92 (maxvärde 2,0) i vår indexberäkning. Motsvarande siffra i mellankommunerna var 0,61 och i basnäringskommunrna 0,77. Direktreklam i radio och TV lokalt är ännu marginellt förekommande, men hade dock en observerbar förekomst i valrörelsen . Omfattningen av mediarelaterade aktiviteter i valrö- relsen i kommunerna 1998 fördelade på kommuntyp. Index där maxsumman är 2 Debatter i radio och TV Reklam i radio lokalt Reklam i TV lokalt Kommentar: 53-kommunurvalet inklusive storstäder. Att fånga människors uppmärksamhet För att kunna tränga genom bruset från den information som ström- mar från olika håll till dagens människor gäller det för partier liksom andra opinionsbildare att söka upp människor där de finns, dvs. att på olika sätt sprida information på platser där det samlas mycket folk. Detta är ingen nyhet för partier som ofta har en gedigen erfarenhet av uppsökande verksamhet .