sou · GNB397d3 · 2000-01-01 00:00:00 — De bestämmelser i konventionen som närmast aktualiseras när det gäller rättighetslagstiftning i med kommunerna som huvudmän, är artikel 4 om den kommunala självstyrelsens omfattning, artikel 9 om kommunernas ekonomiska resurser och artikel 11 om rättsskyddet för den kommunala självstyrelsen. Av bestämmelserna framgår att de befogenheter som ges kommunerna skall vara fullständiga och oin- skränkta (art.4), att kommunernas ekonomiska resurser skall motsvara de uppgifter som tilldelats dem i grundlag och annan lag (art.9) och att kommunerna skall ha rätt att anlita ett judiciellt förfarande för att säkerställa ett fritt utövande av sina befogenheter och respekt för de principer om självstyrelse som finns fastlagda i grundlagen eller den nationella lagstiftningen (art.11). Enligt min mening finns det flera skäl som talar för att förslaget inte är förenligt med grundsyn och bestämmelser. Jag anser inte att utredaren har gjort den självständiga analys av lagför- slagets förenlighet med konventionen som borde kunna erfordras i sammanhanget. Jag motsätter mig utredarens förslag att alla beslut i individärenden inom skall kunna överklagas genom förvaltningsbesvär. Med förvaltningsbesvär som överklagningsväg inom ges domstolarna befogenhet att kontrollera såväl beslutens laglighet som dess lämplighet. Domstolen kan också ersätta beslutet med ett annat som den anser vara bättre. I ett internationellt perspektiv är denna vida befogenhet för förvaltningsdomstolarna unik och den ifrågasätts inom den författningspolitiska debatten i . Att den svenska ordningen avviker från andra länders är i sig inte en tillräcklig argumentation mot förvaltningsbesvär inom socialrätten. Jag ifrågasätter förvaltningsbesvär som överklagningsmöjlighet inom social- tjänsten från i huvudsak två utgångspunkter. Den ena ansluter sig till den diskussion som förs rapport från SNS Demokratiråd: att domstolar sätts att kontrollera organ med särskild politisk legitimitet, t.ex. regeringen och kommunstyrelser, kan från demokratisk synpunkt ifrågasättas. Om lagstiftningen är oprecis och lämnar ett betydande tolkningsutrymme åt beslutsfattarna, vilket av pragmatiska skäl är fallet med den sociala lagstiftningen, läggs delar av det politiska ansvaret över på domstolarna. I likhet med den refererade rapportens författare anser jag att detta politiska ansvar skall åvila politiskt ansvariga institutioner, inte oberoende domstolar. Min andra utgångspunkt är att jag, mot bakgrund av hur social- tjänstens verksamheter bedrivs och utvecklas, ifrågasätter om förvaltningsbesväret medger en ändamålsenlig prövning av människors klagomål i olika situationer. Genom prövningen av ett besluts lämplighet gör domstolarna inte enbart en rättslig prövning, utan gör en bedömning om beslutet är professionellt och politiskt försvarbart. En sådan vidsträckt prövning förutsätter både fackkunskaper och lokalkännedom och det är inte självklart att sådan kompetens finns i domstolarna. Vidare kräver flera verksamheter, främst äldreomsorgen, kontinuerligt förändringar av olika slag som inte går att förena med en ändamålsenlig överprövning i domstol av biståndsbeslut. Utan att för- ringa domstolskontrollen av biståndsbeslut i vissa situationer, kan det konstateras att många avgöranden kring en människas livssituation sker informellt i vardagliga situationer inom . I sådana situa- tioner är domstolskontrollen otillräcklig och skulle behöva kompletteras med andra granskningsinstrument. Jag önskar att utredaren på ett förutsättningslöst sätt hade prövat förutsättningarna för en besvärsordning där åtskillnad görs mellan lag- lighet och lämplighet. Att domstolsprövningen begränsas till att pröva om ett beslut strider mot någon rättsregel behöver inte innebära att den enskildes rättssäkerhet åsidosätts. Beslutets lämplighet utifrån politiska och professionella aspekter bör kunna prövas av andra, från huvud- mannen fristående, instanser. Genom tandvårdsreformens nya bestämmelser har många människor med lägre inkomster svårt att tillgodose sina behov av tandvård. För den som inte kan bekosta erforderlig tandvård på annat sätt kan socialbidrag utgå för detta ändamål. Jag delar utredarens uppfattning att ta ndvård är ett behov som likt de medicinska borde omfattas av ett försäkringsskydd. Jag anser därför att utredaren borde ha fullföljt detta resonemang och föreslagit en översyn av tandvårdsreformen med syftet att inom tandvårdsförsäkringens ram skapa ett skydd mot för höga tandvårdskostnader för gr upper med låga i nkomster. Ett utökat statligt ansvar för socialbidragskostnaderna Jag stödjer utredarens förslag att staten bör ta ett större ansvar för socialbidragets finansiering. Jag motsätter mig dock slutsatsen att en lös- ning där staten och kommunsektorn delar finansieringen inte kan för- ordas. Utredarens slutsats att staten bör ta ett större ansvar för finansie- ringen av socialbidraget är lika välkommen som logisk. Som det påpekas i utredningen är förslaget en naturlig följd av bl.a. en mer detaljerad lagreglering, det starka samband som finns mellan det statliga trygghets- systemet och kommunernas socialbidragskostnader samt socialbidrags- kostnadernas känslighet för konjunktursvängningar. Utredaren för fram tre alternativa sätt att öka det statliga ansvaret. När det gäller alternativet delad finansiering dras slutsatsen att nack- delarna överskuggar de fördelar som sannolikt föreligger. Även om det finns uppenbara nackdelar med en delad finansiering anser jag att det är av avgörande betydelse att staten och kommunsektorn med denna lösning tar ett gemensamt ansvar för att socialbidragets funktion som en stödform vid tillfälliga ekonomiska svårigheter och delar på risken för en ogynnsam kostnadsutveckling. Särskilt yttrande av sakkunnig har i den del som gäller socialbidraget fokuserat på att kommunernas kostnader för bidraget ökat kraftigt talet. Utredningen lägger huvudförklaringen på de ökade kostnaderna på det försämrade arbetsmarknadsläget i kombination med bl.a. skärpningar av villkoren för att omfattas av andra trygghetssystem. De gr upper som utredningen framhåller som långvarigt socialbidragsberoende är ung- domar, invandrare och ensamstående föräldrar med låga inkomster. Utredningen anser att det finns en inte obetydlig grupp arbetslösa som i viss mening faller mellan arbetsförmedlingen och . De är arbetssökande men om arbetsförmedlingen anser att de inte är för- medlingsbara får de ingen eller begränsad service. Arbetsmarknadens krav på arbetskraften ökar och utredaren befarar att när resurserna till arbetsmarknadspolitiken minskar så går det ut över personer som står längst från arbetsmarknaden. Jag menar att frågan om vem som ska ha ansvaret för olika grupper av personer är ett gammalt problem. Var slutar ansvar för rehabilitering och var tar arbetsförmedlingens ansvar vid? Var går gränsen för huvudansvar och när ska huvud- ansvaret, och därmed indirekt personens försörjning, åvila arbetsförmed- lingen. Jag håller med utredaren om att arbetsförmedlingen, i samarbete med andra, bör arbeta även med personer som står långt från arbets- Jag anser dock att det utan en närmare analys av hur gruppen socialbidragstagare är sammansatt inte är meningsfullt att utgå från en generell modell som innebär arbetsförmedlingens ansvar för dessa personer. Jag konstaterar att en tillräcklig analys av detta stora och svåra problem saknas i utredningen. Utan en sådan analys anser jag inte heller att det går att ta ställning till utredarens idé om arbetsförmedlingsnämndernas ökade ansvar. Arbetsmarknadspolitiken bör förbli en statlig angelägenhet inom vars område det lokala inflytandet kan öka. Utan en närmare analys av gruppen socialbidragstagare och ansvars- fördelningen mellan organisationer och aktörer kan inte heller idén om en lönesubvention för personer som inte är arbetshandikappade men har stora svårigheter att finna arbete på den öppna arbetsmarknaden genomföras. Utredningen har inte berört finansieringen av en sådan subvention. Jag vill betona att jag är en varm anhängare av samarbete mellan kommun, försäkringskassa, arbetsförmedling och andra institutioner kring klart definierade problemområden och att det samarbetet bör kunna öka. Den lägsta ersättningen vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder Utredaren gör bedömningen att socialbidraget skulle kunna minskas om utbildningsbidraget ( f.n. ) till den som deltar i en arbetsmark- nadspolitisk åtgärd utan att vara berättigad till arbetslöshetsersättning höjdes. Utredaren anser att en sådan höjning har hög prioritet. Utredaren har emellertid inte föreslagit någon finansiering av en sådan höjning, som för kan beräknas till 1,1 m iljarder kr på Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Jag anser att det inte går att ta ställning till en ofinansierad reform i denna storleksordning hur angelägen reformen än är. Särskilt yttrande av sakkunniga Utredaren har haft i uppdrag att se över vissa frågor rörande social- tjänstlagen och uppgifter. Bakgrunden till uppdraget är bl.a. den proposition om som lades 1997 (prop. 1996/97:124) och som byggde på förslag från . Utredaren har bl.a. haft i uppdrag att överväga hur socialbidraget och övriga trygghetssystem bättre ska kunna samverka, att analysera socialtjänstlagens struktur och konstruktion, att analysera principerna för finansiering, att lämna förslag rörande hur social- tjänsten kan förändras för att bättre bistå vid tillfälliga sociala eller ekonomiska problem samt att lämna förslag rörande formerna för tillsynen av . Vi tycker att utredaren på flera områden har gjort en förtjänstfullt arbete. Det gäller bl.a. genomgången av utveckling sedan socialtjänstlagens tillkomst, liksom den diskussion som förs i betänkandet när det gäller statlig styrning av samt avväg- ningen mellan individens rättigheter och andra krav. Utredaren för också intressanta resonemang om problemen när det gäller lagstiftningen som rör äldreomsorgen. På några områden ser vi dock vissa problem med betänkandet och utredarens förslag. Vi anser att analyserna av sambanden mellan socialbidrag och övriga trygghetssystem är bristfälliga. Det hade varit mycket värdefullt om utredaren, utöver att studera dem som faktiskt haft socialbidrag, också hade gjort analyser t.ex. av hur individer rör sig mellan de olika systemen, och av de situationer där systemens utformning kan antas bidra till att förstärka eller försvaga en viss utveckling. Med utgångs- punkt från en sådan analys hade sannolikt en betydligt intressantare diskussion kunnat föras i betänkandet om hur sambanden mellan de statliga transfereringssystemen och socialbidragen skulle kunna förbätt- ras. Utredaren har , utifrån de analyser som gjorts, redovisat ett antal statiska förändringar i transfereringssystemen som utredaren bedömer behövs för att minska behovet av socialbidrag. Det handlar bl.a. om utökade studiemedel för studerande med barn, höjd lägsta ersättning vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, höjda bostadsbidrag för barnfamiljer och nya lönesubventioner för långvarigt socialbidrags- beroende. Det är dessutom fråga om åtgärder som medför stora utgifts- ökningar för staten och den offentliga sektorn som helhet. Vi anser att utredningens bedömningar av behoven av dessa åtgärder också borde ha föranlett en diskussion om finansieringen. Vidare saknas i vissa fall kostnadsberäkningar och konsekvensanalyser av åtgärderna. Detta gäller t.ex. förslaget om en lönesubvention, där det saknas såväl en bedömning av målgruppens omfattningen som en analys av riskerna för undanträngning av ordinarie arbetstillfällen och för att den enskilde därmed aldrig får ett reguljärt arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. I utredarens uppdrag har också ingått att analysera eventuella behov av att förändra principerna för finansiering, utifrån be- hovet av att få till stånd en mer långsiktig stabilitet i resurserna på På denna punkt anser vi att utre- daren borde fört en betydligt mer ingående diskussion om dels vilka yttre krav på anpassning som ställs för olika delar, bl.a. utifrån deras relativa storlek, och dels vilka reella möjligheter kommunerna har att göra omprioriteringar i de olika delarna för att klara balansen mellan ambitionsnivån i socialtjänstlagen och de tillgängliga resurserna. Vi delar inte utredarens slutsats att en lösning skulle vara att staten och kommunerna delar på kostnaderna för socialbidragen, bl.a. av det skälet att dessa endast utgör av de samlade kommunala kostnaderna. Andra delar av som har större del av kostnaderna kan också variera betydligt under loppet av . Ett sådant delat ansvar skulle inte heller vara förenligt med nuvarande princip för ansvarsfördelning mellan sektorer, nämligen att verksamhetsansvar och finansieringsansvar skall följas åt. Genom principen om generella stats- bidrag, vars storlek fastställs , har statsmakterna goda möjligheter att göra en avvägning mellan främst samhällsekonomi, ekonomi och verksamhetens krav när statsbidragen skall fastställas. Nackdelarna med riktade statsbidrag har framhållits i många sammanhang. När det gäller regleringen av socialbidragen anser vi dels att motiven för att lägga socialbidragen i en egen lag är svaga, och dels att det är betänkligt att i princip föreslå en återreglering till regler när det gäller vad socialbidraget kan omfatta och i fråga om besvärsordningen. Utredaren har inte gjort någon utvärdering av de nya reglerna, som visar att dessa lett till olika typer av problem som ger grund för en återreglering. De förslagna förändringarna i socialtjänstlagen och i regleringen av socialbidragen innebär att lagstiftningen får en ännu starkare karaktär av rättighetslagstiftning. Det gäller bland annat förslagen till att utvidga rätten till bidrag för tandvård utöver akut tandvård samt andra behov men också den generella rättighetsregleringen och att den enskilde genomgående skall tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Vi menar att dessa förslag innebär ökade åtaganden för kommunerna, vilket är tvek- samt i sig med hänsyn till de generella kommittédirektiven. Förslagen borde dock framför allt ha föranlett betydligt mer ingående analyser av konsekvenserna, bl.a. för den kommunala ekonomin. (1998) Svaga grupper bland arbetsförmed- lingens sökande – omfattning och hinder (1999) Utbetalningar från arbetslöshets- kassorna Fua 1999:3 , Å (1998) Nyckelbegrepp i socialt arbete , A Edebalk, PA, , R och , L (1998) Välfärdspolitik i kristid – håller arbetslinjen? , B, , Å, , L och , J (1998) Svensk Denvall, V och , T (1998) Vardagsbegrepp i socialt arbete Nordtedts Juridik Ebsen, F och Houburg , E (1998) Aktivering og tvang. Oplaeg til forskerseminariet i den 25 marts 1998 i Socialt Arbejde, , H (1994) Socialbidraget i och . En analys av utvecklingen av socialbidraget i de två kommunerna –1993 och kommuner , H (1997) Jobb, jobb, jobb – en studie av arbetslöshet och socialbidrag i , H (1999) Målen medlen? – En studie av bidrags- tagandet och dess orsaker i ett jämförande perspektiv. och 1998 (1999) SoFo-mitt Rapportserie, nr 1/99 Esping, H (1994) Ramlagar i förvaltningspolitiken , , G (1990) The Three Worlds of Welfare Capitalism Europeiska Unionen (1997) KOM (97) 102 slutlig, Modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska Unionen , L och Nasenius, J ( 1981) mål och medel. Motiv och lagar till , L (1997) Socialpolitik och socialt arbete. Historia och idéerNorstedts Juridik , A (1995) Rättighetslag i teori & praxis: en studie av lag- stiftning inom social- och handikappområdet Iustus Förlag 444 Referenser SOU 1999:97 , , , P och , S-Å (1995) Att be- sluta om socialbidrag. En studie i 11 kommuner 1995:1 (1998) Specialdestinerade statsbidrag till kommun och landsting 1998 – en sammanställning PM Lídemel, I (1997) Pisken i arbeidslinja Om iverksetjinga av arbeid for sosialhjelp , i län (1999) Hur har det gått? Effekter av änd- ringar i socialtjänstlagen Rapport 99:9 i En uppföljning av ändringar i social- tjänstlagen Rapport 1998:10 i (1999) Årsredovisning 1998 (ej tryckt) , L (1992) Laglighets- och lämplighetspr övning – en titt i backspegeln och framåt Förvaltningsrättslig 1–3/92 , P och , R (1998) Uppsalamodellen och social- bidragstagarna. Nerep, E (red) och Warnling-Nerep, W (red) (1993) Ramlagarna – nytt och gammalt till . Nergelius, J (1996) Konstitutionellt rättighetsskydd – Svensk rätt i ett komparativt perspektiv Juridik (1998) The Battle Against Exclusion. Social assistance in , , and the , I, Riberdahl, C och , P (1997) Kommunallagen – kommentarer och praxis Kommentus Förlag , O och Söderlind, D (1993) Förvaltningspolitik Publica , (1994) klientarbete – från mål till verk- Revisorer (1994/95) Tillsyn – innebörd och tillämpning (1996:10) Statlig tillsyn – ett förvaltningspolitiskt styrmedel (1996:23) Statens tillsyn över hälso- och sjuk- vården (1997) Kostnadsövervältringar mellan staten och kommunerna Internpromemoria Rombach, B och , K (1995) Från sanningssökande till styrmedel – Moderna utvärderingar i offentlig sektor Nerenius & Santérus förlag , B (1994) Vad bör staten göra? – Om välfärdsstatens moraliska och politiska logik . , T (1994) Välfärdens marginaler Publica , T (1998) Övervältringsstudie vid Lunds Universtitet för socialvårdens målfrågor (1970) för socialvårdens målfrågor (1970) framtiden – anförande och debatter, , B (1997), Hälso- och sjukvård i kommunerna – Inför 2000- talet Kommentus Förlag (1997) En verksamhetsupp- följning Dnr 97:1646 (1996) Pensionärerna och den ekonomiska krisen Skriftserien: nr 1 (1996) Ensamföräldrarna – en utsatt grupp? Väl- färdsprojektet : nr 2 (1997) Äldrepolitik i förändring? Skriftserien: nr 9 (1997) Välfärden och samhällsekonomin färdsprojektet skriftserien: nr 10 (1990) Behövs ? 1990:27 (1990) På väg från – att ge människor alternativ till socialbidrag SoS-raport 1990:6 (1994) Handläggning och dokumentation inom social- tjänsten Allmänna råd från 1994:3 (1995) och de nya styrsystemen Social- styrelsen följer upp och utvärderar 1995:1 (1996) EG-rätten och (1996) Länsrättsdomar om frivillig missbrukarvård (1996) Rättssäkerhet i – Socialbidrag på lika villkor (1997) 11 röster om socialbidrag (1997) Socialbidrag på ändrade villkor (1998) Anmälan, Utredning, , Individ- och familjeomsorgens arbete med barn 1998:4 (1998) Arbetsmetoder och socialbidrag 1998:11 (1998) Balans i missbrukarvården 1998:3 (1998) Effekter av ändrade socialbidrag Socialsty- (1998) Individ- och familjeomsorgens arbete med ungdomar. En uppföljning av utvecklingen (1998) Insatser för vuxna missbrukare i hem för vård eller boende/HVB 1997 Statistik Socialtjänst 1998:5 (1998) Reformens första tusen dagar – Årsrapport för psykiatrireformen följer upp och utvärderar 1998:4 (1998) Stöd till äldres anhöriga Äldreuppdraget 98:1 (1998) Vilka faktorer bestämmer socialbidragskost- – En analys av kommunala variationer (1998) Äldreuppdraget (1998) Äldreuppdraget. Årsrapport Socialsty- relsen följer upp och utvärderar 1998:9 (1999) Inskränkt besvärsrätt i SoL – Ny praxis? (1999) Välfärd och valfrihet? deringen av psykiatrireform följer upp och utvärderar 1999:1 (1999) Ändringar i socialtjänstlagen som rör bistånds- paragrafen följer upp och utvärderar 1999:3 (prel. nr och titel, publiceras ) Statskontoret (1998:20) som modell och metod – adhocrati eller byråkrati? Statskontoret (1998:8) Statens tillsyn över verksamhet i landsting och kommuner – Rapport till den parlamentariska regionkommittén (PARK) och Statskontoret (1999) kostnader 1990-1997 (1997) Rapport angående socialbidragstagare 1990 - 1995 Dnr 83/97 Sterzel, F (1998) Författning i utveckling . Styrgruppen om information och utbildning med anledning av den nya sociallagstiftningen (1980) , (1994) Statlig tillsyn av kommunerna Rapport från programberedningen för självstyrelse (1995) – huvud- rapport för självstyrelse (1997) Att få bidra eller bidrag? – Upp- följning av kommunplacerade flyktingar (1997) Taxor för vård och omsorg – ett hjälpmedel (1998) En samlad lag om vård och omsorg? (1998) Kommunerna . En lång- tidsutredning om behov och resurser (1998) Vägar till arbete för invandrare – en kunskapsöversikt Ett värdigt försörjningssystem – socialbidraget i en återvändsgränd (1999 ) Kommunernas ekonomiska läge. erfarenheter och förslag ur ett kommunalt perspektiv hantering – en väg till ökat medborgarinflytande? omsorg inför 2000-talet Slutrapport , G (1999) Målstyrd rättstillämpning? – om bedömningen av "skälig levnadsnivå" och "goda levnadsvillkor" i förvaltningsdom- stolar och socialnämnder , Swedner, H (1983) Socialt arbete. En tankeram (1999) Iakttagelser och slutsatser av utvecklings- garantins första år PM , dnr 11-27/98 (1999) Vårda och vårdas. Ett program för stöd till forskning om äldre och deras närstående vårdare rapportserie. Warnling-Nerep, W (1995), Kommunernas lag- och domstolstrots , L (1996-97) Nytt perspektiv på frågan om patienträttig- heter Särtryck ur Juridisk . , K (1988) Socialtjänstlagstiftningen i politik och förvaltning – En studie av parallella normbildningsprocesser Dir. 1995:93 Kommission om den statliga förvaltningens uppgifter och organisation Dir. 1998:73 Översyn av processuella regler inom socialförsäkringen m.m. Fi 1999/1937 Uppdrag avseende statsbidrag till LSS-verksamhet Ds 1989:27 Ansvaret för äldreomsorgen Ds 1997:47 Introduktionsersättning – tre alternativ Ds 1997:65 sociala stadga Ds 1997:67 Inkomstgrundad ålderspension – finansiella frågor m.m. Ds 1997:73 Lönar sig arbete? Ds 1998:42 Effektivare omprövning av förvaltningsbeslut - Mål och medel Principbetänkande av SOU 1986:19 Aktuella socialtjänstfrågor Betänkande av socialbered- ningen SOU 1992:26 Rätten till folkpension – kvalifikationsregler i inter- nationella förhållanden Delbetänkande av Utredningen om social- försäkringen och EG SOU 1993:30 Rätten till bistånd inom Delbetänkande av SOU 1994:6, bilaga 9 Välfärd och levnadsvillkor i , bilaga till , Samhällsekonomi och EG-konse- kvenserutredningen, Välfärd och jämställdhet SOU 1994:139 Ny socialtjänstlag Huvudbetänkande av SOU 1995:58 Kompetensutveckling – Om yrkesroller och arbetsfält inom Delbetänkande av socialtjänstkommittén SOU 1995:147 Förbättrad tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal Betänkande av Utredningen om förbättrad tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen SOU 1996:55 framtiden och mångfalden Slutbetänkande av Den invandrarpolitiska kommittén SOU 1996:85 – en kartläggning av lokala samverkans- projekt inom rehabiliteringsområdet SOU 1996:129 Den kommunala självstyrelsen och grundlagen Betän- kande av Kommittén om den kommunala självstyrelsens grund- lagsskydd SOU 1996:138 Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. SOU 1996:163 Behov och resurser i vården – en analys SOU 1996:169 Kommunerna och den statliga styrningen Bilaga II till slutbetänkande av SOU 1997:5 Aktivt lönebidrag. Ett effektivare stöd till arbetshandi- kappade Delbetänkande av SOU 1997:57 I medborgarnas tjänst – En samlad förvaltningspolitik för staten av Förvaltningspolitiska Kommissionen SOU 1997:72 En lag om socialförsäkringar Huvudbetänkande av Utredningen om socialförsäkringens personkrets SOU 1997:85 Förmån efter inkomst Betänkande av Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkrings- systemen (IBIS) SOU 1997:154 Patienten har rätt Delbetänkande av HSU 2000 SOU 1997:166 Ohälsoförsäkringen. Trygghet och aktivitet Betänkande av SOU 1997:170 Bemötande av äldre Slutbetänkande av Utredningen om betänkande av äldre SOU 1997:189 Ohälsoförsäkringen – Övergångsbestämmelser. SOU 1998:16 När åsikter blir behandling – en kunskapsöversikt om bemötande av personer med funktionshinder Delbetänkande av Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder SOU 1998:31 Det gäller livet. Stöd och vård till ungdomar med psykiska problem Slutbetänkande av SOU 1998:103 Bemäktiga individerna. Om domstolarna, lagen och de individuella rättigheterna i SOU 1998:105 Minska regleringen av kommuner och landsting