sou · GNB329 · 2000-01-01 00:00:00 — Medverka till att människor får bättre möjligheter att påverka utvecklingen såväl lokalt som regionalt och nationellt. Bidra till en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön. Främja jämställdhet mellan män och kvinnor. För samarbetet med har antagit fyra särskilda mål. ·fördjupa demokratins kultur, ·stödja en miljömässig hållbar utveckling, ·stödja en social hållbar ekonomisk omdaning. 108 Bilaga 1 - Aktörer i SOU 1999:29 De sex bistånds- och fyra östsamarbetsmålen är i princip lika prioriterade. stödjer Sida ca 2 500 insatser, inklusive samarbetet med Öst- och . En stor del av resurserna går till ett tjugotal länder med vilka har ett mer långsiktigt och fördjupat samarbete. Detta samarbete läggs fast i särskilda landstrategier och regleras i avtal mellan och respektive lands regering. Landstrategierna gäller i perioder av tre till . Sidas insatser bygger på förändringar som samarbetsländerna själva vill genomföra och är beredda att avsätta resurser till. Sidas uppgift är att värdera vilka insatser som kan ge resultat och därefter förmedla kunskap och kapital. Projekten skall avslutas så fort verksamheten kan stå på egna ben. Det långsiktiga målet för allt utvecklingssamarbete är att det inte längre skall behövas. skall det svenska biståndet övergå till ett bredare ekonomiskt och socialt samarbete till ömsesidig nytta. Sida arbetar utifrån fyra handlingsprogram: fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter samt jämställdhet. totala bistånd uppgick till 12,4 miljarder. Av dessa medel hade Sida att förmedla omkring 8 miljarder. Tre miljarder var avsatta till det multilaterala biståndet - stöd som kanaliseras främst via olika FN- organ. 778 miljoner var avsatta till flyktingmottagning i . Sidas verksamhet är uppdelad i nio verksamhetsgrenar: 1Demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning Syfte: bidra till demokratisk samhällsutveckling genom stöd till positiva demokratiska processer, utveckling av demokratiska institutioner och framväxt av en demokratisk kultur samt respekt för de mänskliga rättigheterna. Syfte: stödja samarbetsländernas förmåga att bygga upp uthålliga system för de sociala sektorerna. Syfte: bidra till uppbyggnad av ekonomiskt och miljömässigt bärkraftig infrastruktur samt stärka förutsättningarna för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Syfte: stötta reformarbete som syftar till ekonomisk tillväxt, Bilaga 1 - Aktörer i 109 fattigdomsbekämpning samt socialt och ekologiskt hållbar utveckling. Syfte: stärka utvecklingsländernas forskningskapacitet och främja utvecklingsinriktad forskning. Syfte: rädda och skydda människoliv i enlighet med internationell humanitär rätt och därtill förknippade principer samt lindra följderna av väpnade konflikter och naturkatastrofer för de drabbade. Flexibel användning av det humanitära biståndet krävs för att detta skall uppfyllas. Stöd kan bl.a. ges till tidig återuppbyggnad, förebyggande beredskap, försoningsfrämjande insatser av intresse för den konfliktutsatta civilbefolkningen, återanpassning av f.d. soldater till civil tillvaro, humanitär minröjning och andra insatser som kan bidra till en snar lösning eller lindring av humanitära katastrofer. Syfte: verka för att svenska enskilda organisationers verksamhet främjar utvecklingen av ett livskraftigt civilt samhälle och stärker de lokala organisationerna i samarbetsländerna. 8Information, rekrytering och utbildning Syfte: genom informationsverksamhet i främja kunskap och intresse för utvecklingssamarbete och utvecklingsfrågor. Syftet med den multilateral rekrytering är att främja anställning av kvalificerad svensk personal i internationella organisationer inom för prioriterade områden, främst i högkvartersbefattningar. Syftet med bilateral rekrytering är att stärka och utnyttja resursbasen i för utvecklingssamarbete. Utnyttjande av svensk expertis på MR/demokratiområdet skall främjas. 9 Utbildningsverksamhet i språk och u-landskunskap Inom ramen för det humanitära biståndet samarbetar Sida med ett stort antal organisationer såväl i som utomlands. De internationella organisationerna är dels olika FN-organ, EU/ECHO, och internationella organisationer som ICRC, Internationella rödakors/ rödahalvmånefederationen, dels internationella humanitära organisa- tioner som t.ex. "Médecins sans Frontières, Save the Children, , Norsk Folkehjelp" m.fl. I samarbetar Sida med enskilda organisationer och vissa myndigheter. 110 Bilaga 1 - Aktörer i Regeringen anslår medel för det humanitära biståndet som administreras av Sida. Vissa svenska enskilda organisationer erhåller rambidrag, i övrigt ansöker både svenska och internationella organisationer medel från Sida enligt specifika villkor. Det humanitära perspektivet är vägledande men organisationernas kapacitet och förmåga att genomföra insatsen vägs också in. Sida har till uppgift att främja användandet av svenska resurser internationellt samt stödja den svenska "resursbasen" för att bistå främst FN-organ med personal vid större internationella katastrofer. För att underlätta lösandet av den uppgiften har ett nätverk bildats. Det humanitära nätverkets nuvarande deltagande organisationer är: Afrikagrupperna, , Forum Syd, Kyrkans Utlandsrekrytering, , internationella centrum, , Röda Korset, Social-styrelsen, , Erikshjälpen, ICH, , , , , Sida- , Sida/SEKA, , , UD/GC och ÖCB. Nätverket har till uppgift att kartlägga svenska personalresurser, förbättra beredskapen och utbilda personalen. Nätverket arbetar också med policy-, metod- och genomförandefrågor samt koordinering i frågor som berör "katastrofområdet". En annan form av nätverk är: Resursbasutbildning inför internationella uppdrag inom mänskliga rättigheter och demokrati (SWEDHUM). Det är ett projekt och ett försök att utveckla arbetet med resursbasen på mänskliga rättigheter- och demokratiområdet för att möta aktuella och kommande behov av personal och kompetens. Projektet inriktas huvudsakligen mot att förbättra möjligheterna att identifiera kompetenta kandidater till uppdrag och tjänster. Arbetet sker genom utökat nätverksarbete samt uppdatering och effektivisering av existerande kandidatregister. Även utbildning m.m. genomförs i syfte att höja kandidaternas kompetens. Nätverket består av Sida/DESA, Sida/SEKA, Sida/, UD-IC, UD-P-SIR, Forum Syd, Frivillig-organisationernas fond för mänskliga rättigheter, i , vid och Svenska Röda Korset. SWEDHUM som projekt kommer att avslutas , men nätverket är tänkt att leva vidare. Samarbetet med är en viktig del av den svenska säkerhetspolitiken. prioriterar samarbete med , , , , nordvästra och . Områden för samarbete är bl.a. demokratisering, marknadsekonomiska institutioner, Bilaga 1 - Aktörer i 111 handel, sociala sektorer, miljö och kärnsäkerhet. anvisade 1994 för biståndsinsatser i . Syftet är att stödja omvandlingsprocessen mot ökad demokrati och marknadsekonomi. Av de fyra miljarderna disponerar Sida 1,7 miljarder. Sida samordnar också biståndet till det . rekrytering och kompetensutvekling, , rekryterar svenska medborgare till internationella organisationer (huvudsakligen FN-organen), bedriver resursbasutvecklingsprogram, rekryterar personal inom det bilaterala biståndet samt rekryterar och sekonderar svensk personal till internationella missioner (valövervakning, fredsövervakning m.m.). Enheten svarar även för förberedelsutbildningar för egen rekryterad personal och arrangerar i viss mån kurser på uppdragsbasis för konsulter och andra utresande. Resursbasutvecklingsprogrammet utgörs huvudsakligen av ett multilateralt och ett bilateralt biträdande expertprogram. Genom att finansiera utbildningstjänster vid program och verksamheter ges yngre akademiker en möjlighet att aktivt delta i det internationella och bilaterala utvecklingssamarbetet och därigenom utveckla kunskaper och erfarenheter för en framtida internationell karriär. Förberedelseutbildning utgör en integrerad del av verksamheten för de olika aktiviteterna. Den innehåller gemensamma drag för de olika verksamheterna och är vanligtvis indelad i moduler av kortare eller mer omfattande slag. Grundläggande för dessa utbildningar är: kulturmötet, svenskt utvecklingssamarbete och politik, metod- och uppdragsfrågor, geografisk, social och politisk kunskap om stationeringslandet och organisationen man är anställd vid. 112 Bilaga 1 - Aktörer i 1972 inleddes verksamheten som skulle växa fram till dagens kurscenter på . Då startade en ettårig u-landsutbildning i regi. breddades verksam- heten och antal kurser ökade vid , som också blev namnet på kursgården. U-centrum började bl.a. med intensivutbildning i språk. är verksamheten integrerad i Sida och U-centrum har bytt namn till . ligger i kommun6. har lång erfarenhet av att utbilda personal som skall arbeta med utvecklingsfrågor. En central uppgift i utbildningen är att höja kompetensen att verka i den speciella "yrkesrollen". Till det kommer också kunskap om det aktuella landet, kulturförståelse och språk. Skolan kan skräddarsy sina kurser efter beställarnas olika önskemål. har bl.a. till uppgift att erbjuda och genomföra förberedelseutbildning för personal som skall arbeta i svenskt och internationellt utvecklingssamarbete. En stor del av skolans utbildningsverksamhet är så kallad "resursbasutbildning" där skolan arbetar långsiktigt med att bygga upp en svensk resursbas. En relativ stor andel av kursdeltagarna får också uppdrag inom verksamhets- området. Kurserna är generella och genomförs normalt inte direkt inför eventuella uppdrag. Kursen är och vänder sig till personal som har en yrkesutbildning, vanligen akademisk, och gärna yrkeserfarenhet. Kursen ger kunskaper kring utvecklingsprocesser, internationella aktörer, kulturmöten med mera och är avsedd för personal som skall arbeta med humanitära uppdrag. Språk erbjuds frikopplat från huvudkursen, när deltagaren fått ett uppdrag och vet sitt språkbehov. Efter utbildningen ingår kursdeltagarna i ett rekryteringsregister. Registret som innehåller cirka 2 400 personer hålls aktuellt genom skolans försorg. 6 Långtgående planer finns emellertid på att omlokalisera Bilaga 1 - Aktörer i 113 Kursen syftar till att komplettera yrkeskunnandet med sådana kunskaper, som är specifika för den här typen av verksamhet: varför finns utvecklingssamarbete, globala relationer och deras påverkan på det lokala samhället, kulturmöten samt arbetsmetoder i utvecklingssamarbetet. ·Kurs i personlig säkerhet Kursen erbjuds till organisationer och myndigheter två till . Kursen genomförs i samarbete med skola på . Skolan utbildar personal som rekryterats av Forum Syd eller någon av de ca 120 enskilda organisationer som är medlemmar i . Kursen är lång och genomförs direkt före utresan. Kursen syftar till att förbereda deltagarna inför utresan. Det betyder att innehållet dels är av allmän natur: kulturmöten, globala frågor, metodik och dels är specifikt med inriktning på arbetsgivare, landet och projektet. Kurslängden varierar från organisation till organisation och också beroende på hur mycket språkutbildning deltagaren behöver. Goda språkkunskaper är en förutsättning för ett framgångsrikt internationellt uppdrag. Kulturella skillnader och missförstånd har inte sällan en koppling till språkfärdigheten. Humanitärt- och fredsfrämjande arbete genomförs ofta i konfliktsituationer, vilket ställer ytterligare krav på precisa språkfärdigheter. erbjuder intensiv språkutbildning för utresande personal. Kursernas längd och innehåll anpassas till deltagarnas nivå och behov och ges på beställning. En vanlig kursuppläggning innehåller 32 lektioner enskilt eller upp till 3-4 deltagare. Deltagarna har också tillgång till bibliotek, språklaboratorium, datorer, TV/video för eget arbete. De större språken på skolan är engelska, franska, portugisiska, ryska, spanska, swahili och tyska. genomfördes kurser i 22 olika språk. 114 Bilaga 1 - Aktörer i Vanligen går det att genomföra en kurs med ca fyra veckors varsel. En omfattande del av skolans utbildningsprogram är baserat på samarbete med enskilda organisationer. Verksamhet som språk- utbildning, kurs i personlig säkerhet och utresekurser styrs av efter- frågan. ·Påbyggnadskursen Utveckling - Internationellt samarbete För personer med akademisk utbildning och erfarenhet av internationellt utvecklingssamarbete erbjuder skolan tillsammans med en distansutbildning på 40 poäng, halvfart. Kursen ligger på påbyggnadsnivå och genomförs . Kursen är en vidareutbildning för personal, som är verksam inom internationellt utvecklingssamarbete. Den vill ge ett utrymme för den akademiska världens teorier att möta deltagarnas praktiska erfarenheter, så att ny och för deltagarna användbar kunskap kan utvecklas ur detta. Inte minst viktigt är att kunna visa på andra synsätt och perspektiv än de västerländska och svenska. Därför kommer de flesta resurspersonerna från andra länder än . ·Skolan har i samarbete med Sida/genomfört en allmän kurs för jurister med inriktning på valövervakning. ·Tillsammans med skola på Sandö7 har skolan genomfört en kurs för insatschefer. Kursen är en del av verksamhet för att bygga upp sin resursbas för internationella insatser. Kursen planeras att bli en återkommande aktivitet. 7 har fyra skolor varav en är lokaliserad på . samutnyttjar SRV och vissa gemensamma lokaler/resurser på . Långtgående planer finns emellertid på att flytta . Bilaga 1 - Aktörer i 115 Enligt totalförsvarsbeslutet skall det civila försvaret som en av sina huvuduppgifter ha förmåga att kunna genomföra internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Den senaste parlamentariska försvarsberedningen anger förmågan att bidra till fred och säkerhet i omvärlden som ett av de övergripande målen för det civila försvaret. Regeringen anger i skrivelse (1997/98:4) till att den internationella huvuduppgiften kan delas in i tre områden: Första området är bl.a. att skapa överblick över vilka civila försvarsresurser som kan användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser, att verka för samordning mellan funktionsansvariga myndigheter vad gäller planering för användningen av dessa resurser, samt att utveckla förmågan att använda resurserna för de internationella uppgifterna. För detta har ÖCB ett huvudansvar. Det andra området är utveckling av samverkansförmågan vid genomförandet av militära och civila insatser vid s.k. multifunktionella operationer. På det civila området svarar bl.a. , och för sådan genomförande verksamhet. Det tredje området är medverkan i internationella förtroendeskapande åtgärder. När det gäller det civila försvaret har ÖCB en samordnande roll i fråga om att t.ex. ha direkta kontakter med motsvarande organisationer i andra länder. ÖCB skall i sin samordningsroll vad avser civilt försvar följa och analysera utvecklingen när det gäller internationella säkerhetsbyggande och förtroendeskapande åtgärder. Av detta följer att biträda med underlag, följa och vid behov delta i löpande mötesverksamhet i Västeuropeiska unionen (VEU), NATO, Partnerskap för fred (PFF) och EU vad avser civilt försvar. ÖCB medverkar i internationella säkerhetsbyggande och förtroendeskapande verksamhet inom ramen för PFF. ÖCB är i enlighet med individuella partnerskapsprogram (IPP) svenskt 116 Bilaga 1 - Aktörer i kontaktorgan på myndighetsplanet med NATO i PFF-frågor som rör civil beredskap ("Civil Emergency Planning"). ÖCB skall inom sitt verksamhetsområde på uppdrag medverka i programmet för säkerhetsfrämjande åtgärder i . Vid planering och genomförande av PFF-aktiviteter skall möjligheten till praktiskt svenskt stöd för baltiskt deltagande i verksamheten uppmärksammas. Tyngdpunkten ligger på att utveckla det internationella förtroendeskapande samarbetet samt den civila beredskapens internationella förmåga. Målsättningen är att samverkan och praktiskt samarbetet med andra länders civila beredskaps- myndigheter och motsvarande vidareutvecklas och fördjupas. Ett aktivt och konstruktivt samarbete med relevanta internationella organisationer och institutioner är viktigt såväl ur förtroendeskapande synpunkt som för utvecklingen av det civila försvarets internationella förmåga. Samarbetet inom bl.a. ramen för PFF är av stor betydelse för utvecklingen av den gemensamma säkerheten. Detta sker bl.a. genom seminarier, kurser och övningar. Aktiviteterna inom PFF, på den civila beredskapens område, har vuxit i betydelse och omfattning. Flera NATO- och PFF-länder har likartade mål inom ramen för "Civil Emergency Planning", varför ett samarbete mellan länderna faller sig naturligt. PFF-samarbetet kommer med stor sannolikhet få ett ökat inslag av civila och humanitära frågeställningar . Partnerländer har numera möjlighet att medverka i planeringsarbetet inom olika civila funktionsområden, såsom transporter, sjukvård, befolkningsskydd, m.m. ÖCB bedömer att det svenska civila försvaret kommer att få ett ännu bredare engagemang i PFF-samarbetet . har markerat vikten av samarbete med länderna i . Samverkan med , och skall prioriteras. Vidare skall samarbetet med bl.a. , och fördjupas. Så långt möjligt skall också ett samarbete med eftersträvas. Kontakter med organ verksamma inom Östersjösamarbetet skall upprättas. Den väl fungerande nordiska samverkan på det civila försvarets område skall vidareutvecklas och fördjupas. Bilaga 1 - Aktörer i 117 Forskning och omvärldsanalys är viktiga instrument. 1997 lanserade ÖCB forskningsprojektet "CM-Baltic" om nationell krishantering i ett internationellt perspektiv. Detta följdes 1998 upp med ett förslag till ett utvecklat samarbetsprojekt om krishantering som även innefattar utbildnings- och planeringsåtgärder. Det långsiktiga syftet är bl.a. att bidra till att utveckla samarbete och gemensamma åtgärder för krishantering i . Projektet utvecklas i samarbete med Östersjöstaternas råd (). ÖCB har också tagit initiativ till ett forskningsprogram rörande miljörelaterade säkerhetsproblem – särskilt nukleärt avfall – i . Den civila beredskapens förmåga till och resurser för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samordnas och vidareutvecklas . Behov av kompetens- och kapacitetsuppbyggnad för internationella insatser studeras. Ett regelbundet utbyte mellan det civila försvaret och Försvarsmakten rörande internationella verksamheter håller på att utvecklas. Härvidlag sker samverkan med bl.a. Försvarsmaktens Internationella Kommando () och "PFF Training Center". Övningsfrågor ges f.n. stor uppmärksamhet, särskilt vad avser utvecklingen av civil-militär samverkan. 118 Bilaga 1 - Aktörer i 7 Det ekumeniska nätverket Det kristna arbetet för fred och försoning i kris och konfliktområden bygger på ett mer än hundraårigt engagemang för mission och utvecklingssamarbete. Kristna Råd är ett samordningsorgan för kyrkor och samfund. I det kristna nätverket ingår de kristna biståndsorganisationerna, bl.a. , och /SKM/. () samordnar kyrkors, samfunds och kristna bistånds-organisationers mission och biståndsarbete. och är huvudmän för Teologiska , som genomför utbildning för mänskliga rättigheter på högskolenivå. är ett ekumeniskt forsknings- och utvecklingscentrum med säte i . är en fredsorganisation, som bedriver nära samarbete med alla de övriga organisationerna. Det ekumeniska nätverket är finförgrenat, med kyrkor och samfund med lokala församlingar i många länder. Det finns också ett samarbete på global och europeisk nivå, bl.a. har Kyrkornas Världsråd, de protestantiska och ortodoxa kyrkornas samordningsorgan, beslutat att prioritera ett arbete mot våldet, "Programme to Overcome Violence". Försoningen hör till det mest centrala i kyrkors och samfunds tro och liv. Därför har kyrkorna också ett viktigt ansvar i politiskt labila situationer. har kyrkor, samfund och deras biståndsorganisationer börjat att svara upp mot denna utmaning. Lokala kyrkor och samarbetsorganisationer som är subjekt i sådana processer, har användning av internationella medarbetare. Med sannolikhet kommer arbetet för fred och försoning att bli ett av de vägledande motiven för mission och utvecklingssamarbete . Bilaga 1 - Aktörer i 119 7.2Forum för fredstjänst (FF) 7.2.1Bakgrund, syfte och mål Forum för Fredstjänst bildades . Efter det gemensamma projektet hade 17 svenska frivilligorganisation av att arbeta tillsammans. FF är ett nätverk för informationsutbyte, samordning och samverkan mellan svenska organisationer för våldsförebyggande, konflikthantering och freds- byggande insatser. I nätverket ingår ett trettiotal organisationer som arbetar med humanitära insatser, utvecklingsbistånd, mänskliga rättigheter, demokratiutveckling, fred och miljö. Nätverket innefattar både paraplyorganisationer som Forum Syd, , Centrum, Kristna Råd, Fredsråd och enskilda organisationer. Nätverkets huvudsyfte är att utveckla en kapacitet för vålds- förebyggande, konflikthantering och fredsbyggande insatser i och medverka till en civil struktur för fred och säkerhet i och övriga världen. Syfet uppfylls bl.a. genom att; utbyta information och erfarenheter inom detta område; öka kompetens och handlingsberedskap inom respektive organisationer; i samarbete med lokala organisationer i konfliktområden genomföra olika former av civilt fredsarbete; medverka till olika former av utbildning för tjänstgöring i konfliktområden; medverka till uppbyggnaden av en svensk resurs av civila med erfarenhet och kompetens för arbete i konfliktområden; utveckla en dokumentationsresurs avseende teori och praktik; i samarbete med universitet, fredsinstitut, olika yrkesgrupper, näringsliv, representanter för media, militär, polis, myndigheter, etc, utreda möjligheterna att bidraga till en civil säkerhetsstruktur och därvid också analysera funktioner och arbetsfördelning; utreda behovet av och verka för särskilda resurser för fred och säkerhet; bredda och fördjupa diskussionen i ; samverka med nationella och internationella organisationer med liknande inriktning; upprätthålla en dialog med politiker, myndigheter, internationella organ (FN, , , etc) och ge underlag för politiska initiativ och att bidraga till att bredda och fördjupa diskussionen om det nya säkerhetsbegreppet och behovet av insatser på olika nivåer, lokalt, nationellt och internationellt. 120 Bilaga 1 - Aktörer i Nätverk liknande Forum för fredstjänst har bildats och håller på att bildas i exempelvis , , , , , och . "European Platform for Conflict Prevention and Conflict Transformation" arbetar för samordning och samverkan mellan nätverken och har återkommande konferenser och seminarier. "European Platform" har också givit ut ett internationellt register på ca 500 frivilligorganisationer som arbetar med konflikthantering, "Prevention and Management of Violent Conflicts, Directory". Det svenska nätverket har koncentrerat sig på tre områden: ·samarbete med andra aktörer inom området och en internationell konferens, ·utvecklingsarbete inom utbildningsområdet, ·en folkrörelseutredning kring att förebygga våld, hantera konflikter och bygga fred. inleddes en dialog med , som resulterade i en internationell konferens i , "Government - NGO Relations in Preventing Violence, Transforming Conflict and Peace", 1997 (se rapporten med samma namn). I konferensen deltog representanter från regering och myndigheter, internationella organisationer som FN, UNHCR, EU och och internationella och svenska frivilligorganisationer. En av insikterna från konferensen var att i de nya konfliktmönstret, som bl.a. innebär att konflikter nu till största delen sker inom länder i stället för mellan länder, har frivilligorganisationerna en viktig roll. En särskild arbetsgrupp, som behandlade utbildning, träning och psyko-social kompetensutveckling, var överens om att utbildning för arbete i konfliktområden behöver båda breddas och fördjupas och att utbildningsområdet är särskilt lämpat för samordning och samverkan mellan myndigheter och frivilligorganisationer. Inom ramen för Forum för fredstjänst pågår också ett särskilt utvecklingsarbete inom utbildningsområdet.