sou · GNB351d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Endast sju patienter skulle ha skött sin behandling annorlunda om tuberkulos HM reglerades av smittskyddslagen. Lagen påverkade samar- bete och kontakter med behandlande personal negativt enligt åtta pati- enter. Av de 122 patienterna ansåg 106 dvs. att smittskyddslagen och dess regler behövs vid kontroll av tuberkulos. att sådana regler ej behövdes. Åtta patienter hade besvarat frågan med "Vet ej" och i sex fall var frågan obesvarad. Kommentarer finns sam- lade i %LODJD . Behandlingstiden var vanligen men upp till 18 månaders behandlingstid finns uppgiven. Behandlingen var lätt att genomföra en- ligt 70 av de tillfrågade, medan 37 upplevde den som "ganska svår" och i nio fall att den var "mycket svår". Behandlingen fick avbrytas p.g.a. biverkningar i 25 fall. I 10 av fallen leverpåverkan och i fem fall var orsaken allergisk reaktion. Samarbetet med läkare och sjuksköterska under behandlingen upp- gavs ha varit bra i 107 fall, "ganska bra" i åtta fall och dåligt i fyra fall. Resultat vid jämförelse mellan de som ej är födda i och de i födda Jämfört med gruppen i sin helhet är de som HM är födda i betyd- ligt yngre. Den äldsta personens födelseår i gruppen är 1923 och den yngsta personens födelseår är 1983. Medianvärde för besvarade födel- seår är 1967. Det finns endast två "i födda" personer som är och de två kvinnorna är födda respektive 1975. De hade vistats utomlands och en av dem led av anorexia. I gruppen ej födda i är det fler kvinnor: 19 kvinnor mot 17 män. Det är en större andel med direktpositiv lungtuberkulos i gruppen. De fyra fallen av skelett- och urogenitaltuberkulos är hos äldre perso- ner. Fyra av de 35 personerna "Vet ej" vilken form av tuberkulos de har, jämfört med sex av 87 personer som är födda i . Det var en större andel av gruppen ej födda i som ansåg att behandlingen var ganska svår eller svår att genomföra: 18 av 34 personer jämfört med 28 av 82 personer. De i ej födda var mer återhållsamma med att berätta om sin sjukdom. I 22 av 35 fall kände mindre än hälften av kontakterna till att patienten var sjuk. Bland de som var födda i var motsvarande siffra 12 av 79 personer. Som framgår av %LODJD kan tuberkulos fortfarande vara en sjukdom som skrämmer även äldre svenskar och gör dem upprörda och oroliga. De flesta av de som ej var födda i , 23 personer, har kommit till efter 1990. Det är endast sju av dem som bott på mer än två orter i landet och som mest på fem orter (en patient). motsäger att de som HM är i födda skulle flytta mellan olika orter . Av de 35 personerna förstod 25 det svenska språket, me- dan tre uppgav att de inte alls förstod svenska. Av de 35 ej i födda personerna kunde 18 skriva på svenska. Resultat vid jämförelse mellan kvinnor och män Könskillnaderna är ej uttalade i den undersökta gruppen, dock ingår 71 kvinnor gentemot 51 män. I den nationella statistiken är det dock vanli- gare att män har tuberkulos än kvinnor. 1995 var t.ex. incidensen för män 3,5/100 000 inv. jämfört med 2,8/100 000 inv. I denna undersökning kan resultatet bero på att det är i huvudsak i föd- da som besvarat enkäten och då det i en äldre befolkning finns fler kvinnor. De skillnader man trots allt finner är att det finns förhållandevis fler välutbildade kvinnor i gruppen. Vidare är det betydligt fler kvinnor som aldrig nyttjar alkohol, 32 av 71 kvinnor jämfört med 16 av 51 män. Kvinnorna tyckte i 31 fall att behandlingen var svår att genomföra, jämfört med 15 män. De var mer öppna för att berätta om sin sjukdom: 53 av kvinnorna hade berättat för hälften eller fler av sina kontakter om sjukdomen jämfört med 27 av männen. Undersökningen kan ej ge belägg för att smittskyddslagen i sin nuva- rande utformning påverkar relationen med behandlande personal och patient negativt. Tvärtom önskar patienterna själva att det finns regler vid sjukdomen. De som ej är födda i och har insjuknat i tuber- kulos verkar i många fall uppfatta sjukdomen på ett annat sätt än de i födda. Kulturella och andra faktorer som skapar skillnader i uppfattning om tuberkulos mellan sjukvårdspersonal och patient kan inverka på samarbete och behandlingsresultat. Undersökningen hade ej varit möjlig utan insatser från nedanstående personer. Särskilt tack till forskningssjuksköterska ,0DULH 'RVKp, , som tålmodigt genomfört intervjuerna av invandrare, samt .ULVWLQD 5DPVWHGW, , som vänligt och bestämt representerat uppdragsgivaren och givit uppmuntrande tillrop vid behov. $UQH /LQG *|WHERUJ, har konstruerat dataprogrammen och därmed förenklat arbetet för sin adept. +DQV )UHGOXQG gUMDQ *DUSHQKROW +DQV %HUWLO +DQVVRQ /+HOOVWU|P $QQ 0DULH +LOPHUVVRQ ,QJHU -XODQGHU $QQH /HQQHOO ,QJULG 1RUUPDQ 3HU 5|QQRZ .DULQ 6WHQTYLVW RFK 0DUWLQ :DKO Kryssa i rätt ruta eller skriv på raden vid frågan Vilket år är du född? Har Du genomgått Folkskola eller grundskola? Om Du förvärvsarbetar – Vilket yrke har Du nu? Om tuberkulos och hälsa 1lU fick Du besked om att Du hade tuberkulos? Angiv år och månad! +XU fick Du besked om att Du hade tuberkulos? Om på "Annat sätt" ange hur; 9HP gav Dig besked om att Du hade tuberkulos? Om "Annan person", ange vem; Om Du har synpunkter Sn GHW VlWW Du fick beskedet, så kan Du ange det på nedanstående rader. Vet Du QlU Du blev smittad av tuberkulos? Om ja, kan Du ange år och eventuell månad? 2b. 9HP tror Du kan ha smittat Dig? Flick- eller pojkvän? Arbets-/studiekamrat? Om "Annan person", kan Du ange på YLONHW VlWW ni har haft kontakt? +XU tror Du att Du blev smittad av tuberkulos? Genom att andas in smittämnet. Genom att smittämnet funnits i dryck eller föda. Genom kontakt med kroppsvätskor som varit smittade (t.ex. blod, slem, urin). På annat sätt. Om "På annat sätt", KXU? Hade Du en annan VDPWLGLJ VMXNGRP när Du fick besked om tuberkulos? Om ja, YLONHQ VMXNGRP? Var Din SV\NLVND KlOVD eller Din VRFLDOD VLWXDWLRQ sämre än vanligt vid den tid då Du fick besked om tuberkulos? Om ja, på YLONHW VlWW? +XU RIWD dricker Du vin, starköl eller sprit? Ej , men minst en gång Vilken form av tuberkulos har Du haft (exempelvis lungtuberkulos eller lymfkörteltuberkulos)? Hur många månader fick Du behandling? Fick Du DYEU\WD behandlingen pga biverkningar? Om ja, vilka biverkningar? Gjorde Du XSSHKnOO med behandlingen som Din läkare eller sjuk- sköterska ej fick reda på? Om ja, vad var anledningen till att Du gjorde XSSHKnOO med medici- nerna? Om ja, KXU OlQJH var Du utan mediciner, samtliga perioder inberäknat? Ange antal veckor! +XU tyckte Du att behandlingen var att genomföra? Om "mycket svår", kan Du ange YDUI|U? Hur var VDPDUEHWHW med den/de läkare och den/de sjuksköterska/-or som skötte Din behandling? Om GnOLJW, kan Du ange varför? Om smittspårning och regler I samband med att en person får besked om att han eller hon har tuber- kulos skall en smittspårning genomföras. Man är VN\OGLJ enligt Smitt- skyddslagen att ange sina kontakter och de kontakter som uppges är VN\OGLJD att komma till en miljöundersökning. Syftet är att hindra spridning av tuberkulos genom att finna personer som har tuberkulos eller tecken på att de blivit infekterade med tuberkelbakterier. En miljöundersökning innebär samtal med sjuksköterska, tuberkulintest och lungröntgen. Hade Du tuberkelbakterier i Dina upphostningar, dvs. var Du GL UHNWSRVLWLY och därför möjligt VPLWWVDP? Genomfördes VPLWWVSnUQLQJ med PLOM|XQGHUV|NQLQJ efter det att Du fått besked om tuberkulos? Om ja, hur upplevde Du att personer omkring Dig blev kallade till mil- jöundersökning? Jag kände mig lättad över att de blev kallade. Jag upplevde det negativt att vara en möjlig smittkälla och ville helst ha sluppit att uppge mina kontakter PLOM|XQGHUV|NQLQJHQ? 2b. 9HP utförde smittspårningen? Om "Annan personal", YHP? +XU PnQJD personer uppgav Du vid smittspårningen? )|UV|N DWW DQJH Vn H[DNW VRP P|MOLJW 8QGYHN Du att uppge någon kontakt vid smittspårningen? Om ja, YDUI|U? Tog Du själv NRQWDNW med någon utöver dem Du uppgav vid smitt- spårningen för att De skulle veta att De kunde ha blivit smittade? Vet Du om man fann någon vid miljöundersökningen som var sjuk i tuberkulos? Hur många personer i Din omgivning (familj, släkt, vänner, arbets- och studiekamrater) NlQQHU WLOO att Du behandlas för tuberkulos? Ca tre fjärdedelar Ca hälften Enligt Smittskyddslagens regler skall patienten ges besked om att man är VN\OGLJ att ta sin medicin, VN\OGLJ att komma till läkar- och sjuk- sköterskebesök och VN\OGLJ att ange kontakter som man kan ha smittat. )LFN 'X GHVVD \VQLQJDU YLG VWDUW DY EHKDQGOLQJHQ" Om QHM, vilken av dessa XSSO\VQLQJDU erhöll Du ej? Skulle Du skött Din EHKDQGOLQJ annorlunda om tuberkulos HM regle- rades av Smittskyddslagen? Har Smittskyddslagens regler SnYHUNDW VDPDUEHWH och NRQWDNWHU QH JDWLYW med de läkare och sjuksköterskor som ansvarat för Din behand- ling? Om ja, KXU och beroende av YLONHQ YLOND UHJOHU? Tycker Du att Smittskyddslagens regler behövs YLG NRQWUROO av tu- berkulos i ? Om ja, varför? Tack så mycket! Bilaga 1b – Kompletterande frågor för de som ej är födda i Vilket nU kom Du till ? Från vilket land kom Du LQQDQ Du kom till ? I vilket land är Du I|GG? Hur många SODWVHU har Du bott på i ? Vilket är Ditt PRGHUVPnO? )|UVWnU Du svenska? 7DODU Du svenska? 6NULYHU Du svenska? Bilaga 2 – Synpunkter på sättet av besked 1U Öron-näsa-hals –92 –"Det är nog en halsböld men den är borta nu". Allmänläk –92 "Du ljuger nog om att du tränar så mycket. Då hade du inte kunnat vara så utmärglad kring bröstkorgen". Husläk –93 – "nog något allergiskt" och senare "OK då men på sin höjd en bronkit". TBC-specialist 93 osv. 1U Mottagandet på akuten var ej bra. Beskedet om tbc var bra. På akuten förklarade man att ett blodkärl i näsan spruckit och att jag skulle åka hem. De trodde mig inte då jag sade att det var större mängder blod och att det kom från magen eller lungorna. Jag vägrade åka hem och väntade i många timmar tills jag fick en ny hostattack, och först då blev Tips: upplys läkarna om att tbc faktiskt existerar! 1U Gav besked på ett opsykologiskt sätt som gjorde att jag gjorde 1U Det lät så otroligt att jag hade fått det på hjärnan. Sjukdomen skall ha legat latent ända sedan jag föddes, eller sedan min mor hade 1U Det var hemskt – man var ganska stränga . Jag var när jag kom till . Registrators anmärkning: Lungtbc 1994, recidiv och direktpositiv. 1U Man frågar sig varifrån man fått TBC. 1U Låg på sanatorium som barn. Gick på kontroll tills jag var 15årsåldern. Levde sedan i tron att sjukdomen var utläkt tills jag 1995 upptäckte svullna körtlar på halsen och fick då beskedet att sjuk- domen blossat upp något. Genomgick en medicinsk behandling och fick nu beskedet att allt var bra. Blev mycket besviken och förvånad över att jag aldrig fått någon information om att jag tidigare kunde fått medicinsk behandling för att förhindra ett oppblos- sande av sjukdomen. 1U Chockbesked för både mig och min familj. 1U Det var underbara läkare på urologmottagningen, Regionsjuk- huset som förklarade hur det var. Jag var chockad. 1U Mycket bra doktor, 1994, Infektionskliniken, 1U Blev ledsen. Det kändes inte bra. 1U Jag är fortfarande besviken på som sa att jag inte Det var korrekt. Jag fick en chock men han sa på bra sätt. Oroad för att det skulle vara cancer. 1U Ville ej tro att det var tbc. Man hade förutsagt att det var can- 1U Blev förvånad och ledsen. 1U Fick ej korrekt information om smittsamhet. Studiekamrater blev rädda när hon berättade om sin tbc. Hon visste ej om att hon inte 1U Var ledsen att jag hade tbc, men tror inte att läkarens sätt var fel. Bilaga 3 – Varför regler behövs vid kontroll av tbc 1U Viktigt att ej avbryta medicineringen även om det är jobbigt med alla biverkningar * Smittorisken. 1U Självklart att smittskyddslagens regler är viktiga pga. smitto- risken och för andra människors säkerhet. 1U För att det är en dödlig och handikappande sjukdom som i möjligaste mån bör utrotas. Jag tror tom på en utökad kontroll när man misstänker att medicineringen kan misskötas för att förhindra bildandet av resistenta stammar. Jag tror vidare absolut på utökad information om sjukdomen till osv 1U För att förhoppningsvis få ökningen av tbc i landet att vända 1U Med lite eller mycket mera rim och reson. Man behöver ej gå 1U Pga smittspridningen. 1U För att värna om patientens tillfrisknande, skydda patientens omgivning, och att motverka att medicinresistenta tbc-former uppstår. Tips: upplys även patienterna om riskerna med att inte ta mediciner. 1U För att sjukdomen annars kan spridas ohejdat. 1U För mest möjliga motarbetande av sjukdomen och spridning av 1U Det är en allvarlig sjukdom. 1U För att inte smitta ner andra. 1U För att hitta och hjälpa smittade samt för att förhindra sprid- 1U Eftersom vi har fått hit så många från andra länder. 1U För att stoppa vidare smittspridning. 1U Förhindrande av smittspridnng nödvändig. 1U Allt som kan göras för bekämpning av TBC skall göras. 1U Det är bra att det finns. Vi blev i familjen uppföljda när mor var sjuk. Jag hade en fläck på lungan när jag var , men den för- svann. Jag var inlagd på lungliniken i , under docent överinseende. 1U För att skydda sina vänner och bekanta. 1U Det är en lång behandling, sjukdomen kan smitta och det finns 1U Säkert behövs det. 1U Viktigt att förhindra att sjukdomen sprids. 1U För att minimera smittrisken och av kostnadsskäl. 1U Personliga kontakter. 1U För att förhindra spridning. 1U Det är bra skydd för alla inblandade. 1U Om antalet tbc-fall skall minska igen tror jag att man måste använda lagen som instrument. 1U För att förhindra smittspridning. 1U Regler och kontroll behövs för alla smittsamma sjukdomar och information behövs för att de som drabbas ej skall behöva känna skam. 1U Det är mycket jobbigt, har fått halva vänstra lungan bortopere- rad pga svamp efter TBC . 1U Stoppa spridning. 1U De som bär på tbc kan annars smitta ner andra i sin om- 1U Ingen i min familj eller släkt känner till att jag behandlats för 1U För att andra personer blir inte smittade. 1U Medicinerna verkar bli resistenta och smittan måste hejdas. 1U För att hitta källan till smittan. 1U Undvikande av smittspridning. 1U För att spåra smittkällan, och kanske utrotas. 1U Stor invandring och ökad andel åldrande människor. 1U Förmodligen för att hindra att sjukdomen sprids! 1U Så inte smittan sprids vidare. 1U Kontroll över sjukdomens spridning. 1U Helt naturligt ett måste för att undvika smittorisken. 1U Annars spridning av tbc. 1U För att utrota sjukdomen. 1U Hindra sjukdomen. 1U Inte smitta andra människor. 1U Bättre att veta i förväg innan det blir sämre. lyssnar inte på patientens problem. 1U För säkerhets skull för miljö. 1U Så att ingen utomstående blir smittad. 1U Alla måste inse att behandlingen måste slutföras så att smittan ej bryter igenom igen. 1U: Äter man ej medicinen, blir andra sjuka. 74%LODJD SOU 1999:51 1U: Bra att lagen finns. Patienten får ju medicinen! Smittan slutar spridas. 1U: Sjukdomen kan sprida sig annars. 1U: Hindra spridning av tbc. 1U: Bra för att dom som slarvar och sprider sjukdom kan hållas 1U: Så att jag tar medicinen och blir bra, och att medicinen var Farligt om smitta sprids, måste stoppas. 1U Bättre med kontroll. 1U Viktigt med kontroll av tbc. 1U: För kontroll! 1U: Kontroll av tbc bör vara gjort innan invandrare kommer till 1U För att jag har fått en bra behandling. 1U Måste kontrollera tbc, = självklart. 1U: Så att man kan utrota sjukdomen. 1U För egen del, men också för att andra skall kontrolleras. 1U: Ja, så att man förstår och att man blir frisk. 1U För kontroller så att smitta ej sprids. Bilaga 4 – Avidentifierat brev från upprörd anhörig – – – 1997 09 22 Min moder – – – vill ej svara på detta formulär. Hon blev mycket illa berörd, och vill slippa allt vad som berör TBC . Vi hoppas att detta respekteras. tel. – – – P.S. undertecknad har varit i kontakt med smittskyddsläkare – – – Modell för spridning av hiv Studie utförd av Epidemiologiska enheten vid , på uppdrag av (S 1996:07) -RKDQ /LQGElFN VWDWLVWLNHU -RKDQ *LHVHFNH VWDWVHSLGHPLRORJ Val av modell ........................................................................... ,QGHOQLQJ DY SRSXODWLRQHQ ............................................. cOGUDQGH RFK G|G ........................................................... gYHUI|ULQJ DY VPLWWD ...................................................... )|UlQGULQJDU L PRGHOOHQ................................................ Den parlamentariska utredningen för översyn av smittskyddslagen har givit epidemiologiska enheten, SMI, uppdrag att utarbeta en matema- tisk modell för spridningen av HIV i . Avsikten är att i modellen kunna studera effekten på smittspridning av olika åtgärder. I valet av modell gäller det att hitta en som beskriver verkligheten så bra som möjligt men ändå är lättolkad. Man skiljer mellan determinis- tiska och stokastiska (slumpmässiga) modeller på så sätt att en determi- nistisk modell är helt förutsägbar, givet alla startvärden, medan en sto- kastisk modell innehåller funktioner som genererar slumptal för de oli- ka parametrarna utifrån någon sannolikhetsfördelning, vilket leder till att man inte får samma resultat vid varje simulering. Man skiljer också på populationsbaserade och individbaserade modeller. Populationsbaserade modeller utgår ifrån data som rör en grupp av individer medan individbaserade modeller utgår ifrån egenskaper hos enskilda individer, vilket ofta är svårare att modellera. Vid modeller för smittspridning är det vanligt att man delar in populationen i grupper baserat på de egenskaper som kan påverka smittspridningen (t.ex. ålder och kön). En av de viktigaste delarna i en modell för smittspridning är kontaktmönstret inom och mellan dessa grupper, framförallt när det gäller sexuellt överförbara sjukdomar (och , 1991 [1]). Den modell som vi här använder för att beskriva smittspridningen är deterministisk och populationsbaserad. En stokastisk modell kräver att vi känner, eller åtminstone kan uppskatta, sannolikhetsfördelningarna för parametrarna i modellen. Om vi var intresserade av att kunna förut- säga hur många smittade vi kommer att ha om t.ex. , skulle en sto- kastisk modell kunna ge oss ett mått på osäkerheten i en sådan förutsä- gelse. Eftersom vi främst är intresserade av effekten på epidemin av olika åtgärder är en deterministisk modell att föredra då vi har bättre in- data för en sådan modell. Populationen delas in i fyra SRSXODWLRQVJUXSSHU: 1.Homo- och bisexuella män (HBS) 2.Heterosexuella (Het) 3.Intravenösa missbrukare (IVDU) 4.Heterosexuella invandrare från hög-endemiskt område (Inv) Dessa grupper delas sedan in i två N|QVNODVVHU, män resp. kvinnor (för- utom grupp 1 där indelningen blir homo- resp. bisexuella). Vidare delas grupperna upp i två DNWLYLWHWVNODVVHU, låg resp. hög aktivitet. tet innebär att man har relativt få, och hög aktivitet innebär att man har relativt många nya kontakter . Totalt ger detta 4*2*2 = 16 olika grupper. Vi begränsar oss till en åldersgrupp (20–). Varje individ tillhör en, och endast en, av grupperna. Med en kontakt menas ett längre, eller ett tillfälligt, förhållande (sexu- ellt eller genom sprutdelning) på sådant sätt att det finns risk att smitta skulle kunna överföras om endera parten är smittad. Kontakter sker inom och mellan grupperna enligt ett förutbestämt mönster (se figur 1) som beror på populations- och könsgruppstillhö- righet. Vissa kontakter kan inte ske (t.ex. heterosexuell man med annan heterosexuell man). Omvänt gäller för IVDU att kontakter kan vara så- väl av sexuell typ (mellan kön) som sprutdelning, vilken kan ske både mellan och inom kön. Kontaktmönster för spridning av HIV. Pilarna anger möjliga kontakt- vägar. I modellen simuleras de fyra populationsgrupperna var för sig och inte tillsammans. Detta förenklar modellen avsevärt genom att vi inte behö- ver känna till hur många kontakter som sker mellan grupperna. Till exempel behöver vi inte veta hur många kontakter bisexuella svenska män med hög sexuell aktivitet har med invandrade kvinnor med låg aktivitet. Om vi antar att individerna i varje grupp är jämnt fördelade över alla åldrar inom åldersintervallet (som är långt), gäller att 1/20 av des- sa kommer att åldras ut från respektive grupp . För att popu- lationen ska hållas ungefär (vilket den, i det närmaste, är i ) bör lika många åldras in i populationen. Här inför vi dock rest- riktionen att man inte kan åldras in som smittsam. Undantag görs för gruppen invandrare där vi antar att en liten andel av de nytillkomna är smittade. Individerna i varje grupp dör av olika orsaker. Den naturliga dödsin- tensiteten kallar vi µ. Dödlighet på grund av sjukdom regleras med den specifika dödsintensiteten, n. 82 %LODJD SOU 1999:51 Incidensen, eller antalet nya smittade, under ett givet tidsintervall är be- roende av hur många som är mottagliga för smitta under detta intervall. Risken för dessa att smittas inom den egna gruppen är proportionell mot antalet kontakter dessa har under tidsintervallet, andelen smittade bland dessa kontakter och sannolikheten att smitta överförs vid en så- dan kontakt. Ett antal av de mottagliga smittas utanför grup- pen. För gruppen heterosexuella svenskar består detta antal av alla som smittats utomlands, i av invandrare, i av intravenösa missbrukare, i av bisexuella män (gäller endast kvinnorna) eller på annat sätt (okänt). Antalet som smittas genom kontakter utanför gruppen skattas utifrån ett kompletterande frågeformulär som skickas ut av . Skattade populations- och parametervärden. Dessa siffror är tagna från register (, , befolkningsregister; , , register över anmäl- ningspliktiga sjukdomar) och undersökningar (Sex i , 1996 [2]; Westrell, 1996 [3]; 92). Vissa av siffrorna som inte fåtts fram ur några källor är skattade för att ge en så bra bild av verkligheten som möjligt. Den mest godtyckliga parametern i alla modellerna är andelen som inverkar på smittspridningen, p A. Då denna grupp är svårdefinierad i praktiken är det svårt att hitta referenser som ger någon uppskattning av dess storlek. Givet övriga parametrar kan man prova sig fram med olika värden på p A för att se vilken effekt den har på smittspridningen. Vi har funnit att allt för hög andel ger en epidemi som blir alldeles för stor jämfört med den verkliga. För att få en så bra överensstämmelse med verkligheten som möjligt skattar vi p A till i alla modellerna utom för gruppen intravenösa missbrukare där vi skattar p A till . Andelen som antas tillhöra den högaktiva gruppen skattar vi till i samtliga modeller. Högaktiva antas i genomsnitt ha 15 nya kon- takter och lågaktiva antas i genomsnitt ha 1 ny kontakt . Dessa skattningar ger en median för antalet nya kontakter som stämmer bra överens med skattningarna i [2] (för heterosexuella) och [3] (för homosexuella som besökt ). , , av alla smittade i den högaktiva gruppen minskar sitt riskbeteende (flyttar över till den lågaktiva gruppen). , , av alla lågaktiva smittade slutar med sitt riskbeteende. Den naturliga dödsintensiteten, µ, sätts till döda/år (Källa: SCB). Den sjukdomsspecifika dödsintensiteten, n, sätts till döda/år. Detta ger en genomsnittlig livslängd, efter smittotillfälle, . Övriga indata, specifika för grupperna: ·Antal män N, i åldersgruppen: N = 29 000 (2,av manliga befolkningen enligt skattningar i [2]) ·Sannolikhet att smittas vid kontakt: b = (mfl, 1990 [4]) ·Antal som smittas utanför gruppen (utlandssmittade, smittade av de andra grupperna): 10 nysmittade/år (Källa: SMI) · Antal män, N 1, resp. kvinnor, N2, i åldersgruppen: N 1 = N2 = 1 200 000 (Källa: SCB) ·Sannolikhet att smittas vid kontakt: b = för män och b = för kvinnor (mfl, 1990 [4]) ·Antal som smittas utanför gruppen (utlandssmittade, smittade av de andra grupperna): män = 2 nysmittade/år, kvinnor = 4 nysmittade/år (Källa: SMI) ,QYDQGUDUH IUnQ K|J HQGHPLVNW RPUnGH ·Antal män, N 1, resp. kvinnor, N2, i åldersgruppen: N 1 = 11 000, N2 = 6 500 (Källa: SCB) ·Sannolikhet att smittas vid kontakt: b = för män och b = för kvinnor (samma som för svenskar)