sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — Den klart dominerande sektorn är tjänstesektorn, dvs. företag inom handel, restaurang, hotell, transport och övriga tjänstenäringar. Inom dessa sektorer finns av de sysselsatta. 8 Uppgifterna i detta avsnitt bygger på material från dels () enkätundersökning om småföretagens villkor och verk- lighet , dels på nyföretagarstatistiken från Statistiska meddelanden. Materialet har sammanställts och bearbetats av . , jfr. 40 Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter cent var sysselsatta inom industrin. Motsvarande siffror för landets övriga företag är . Tabell 3.1 Sysselsatta per bransch i småföretag, 0- 199 anställda fördelat på invandrarföretag och övriga företag, . Källa: Beräkningar baserade på SCB:s enkätundersökning om småföretagens villkor och verklighet, . Sysselsättningsmässigt är de flesta invandrarföretag mycket små. I denna storleksklass av företag har invandrarföretagen i genomsnitt mellan två och fem anställda. Drygt hälften av invandrarföretagen har inte några anställda. Flest sysselsatta i genomsnitt (5 personer/företag) finns inom tillverkningsindustrin. Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter 41 Drygt hälften () av de tillfrågade invandrarföretagarna hade enskild firma, aktiebolag, handelsbolag och resten var kooperativa eller ekonomiska föreningar. Motsvarande andelar för övriga företagare i landet är 38, . Detta innebär att invandrarföretagarna i allt högre utsträckning väljer enskild firma medan nära hälften av de övriga företagen i landet drivs i aktiebolagsform. Ungefär en femtedel av de nya invandrarföretagen startades som handelsbolag. Om personer bakom företagandet Det är välkänt att personer med invandrarbakgrund har större benä- genhet att starta egna företag än ursprungsbefolkningen. Enligt Arbetskraftsundersökningar () är andelen företagare högre bland sysselsatta personer med invandrarbakgrund () än bland den svenska befolkningen (). Det finns dock stora variationer mellan olika invandrargrupper. Invandrare från de nordiska länderna har relativt liten andel företagare (), speciellt gäller detta bland finländare. Däremot finns det många företagare bland personer som är födda i () och i övriga (). Högst andel företagare finns bland sysselsatta utomeuropeiska invandrargrupper (). Bland andra-generationsinvandrare är i genomsnitt andelen företagare ungefär densamma som i den ursprungliga svenskbefolkningen. Däremot finns det skillnader även inom gruppen andra-generationsinvandrare. Män med nordisk härkomst har relativt låg andel företagare () medan människor med härkomst från har hög andel företagare (). Bilden liknar det mönster som finns i första generationens invandrare på arbetsmarknaden. Detta tyder på att det kan finnas en påverkan, annan än arbetslösheten, också mellan generationerna när det gäller benägenheten att starta företag i . Verksamheten i invandrarföretagen leddes i genomsnitt till enbart av kvinnor och till enbart av män. Andelen nystartade företag som drivs gemensamt av man och kvinna uppgick till . 42 Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter Avseende företagarnas åldersstruktur visar statistiken att av invandrarföretagarna var . Enbart av invand- rarföretagare var . Nästan var femte invandrar- företagare, , var i åldersgruppen 25- 34, två av fem invand- rarföretagare - - var i åldern 35- , och var eller äldre. Bland övriga företagare i landet återfanns i åldersgruppen . var , var i åldersgruppen 25- och var i åldersgruppen 35- samt var eller äldre. Att var femte invandrarföretagare är visar att idén om ett starkt nyföretagande som en lösning på arbetslösheten bland ung- domar inte är alldeles orealistisk. Åldersfördelningen är en naturlig följd av att företagandet fordrar startkapital m.m. Det krävs kapital att investera, det krävs ett uppbyggande av nätverk med leverantörer och kunder och det krävs normalt sett yrkeserfarenheter. Att det är människor i medelåldern som är mest benägna att driva företag tycks alltså inte enbart vara en fråga om mönster i livscykeln utan också en fråga om resurser. I genomsnitt hade av invandrarföretagarna eftergymnasial utbildning, gymnasial utbildning och grundskola eller motsvarande som högsta utbildning. Bland övriga företagare i landet var det som hade eftergymnasial utbildning, gymnasial utbildning och grundskola eller mot- svarande som högsta utbildning. Personerna bakom de undersökta företagen har skiftande erfarenheter när de startar sina företag. I SCB:s enkätundersökning finns uppgifter om företagarnas bakgrund, t.ex. när det gäller tidigare syssel- sättning. Inte oväntat visar det sig att nästan hälften () av före- tagarna från majoritetsbefolkningen startade i samma bransch i vilken de var eller är sysselsatta i. För invandrarföretagare var denna än den som de arbetat i; och av de övriga före- Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter 43 tagarna i landet var redan företagare när företaget bildades. av invandrarföretagare och av övriga företagare var arbetslösa när de startade sina nya företag; var studerande vid företagsstarten. Dessa uppgifter gäller totalt men vissa branschvisa avvikelser bör uppmärksammas. När det gäller invandrare som startat företag i samma bransch där de tidigare varit sysselsatta utmärker sig handel, hotell och restaurang med en relativt hög andel, . Byggnadsverksamhet, handel, hotell och restaurang har också den högsta andelen tidigare arbetslösa, . Det bör också påpekas att samtliga branscher hade mycket låga andelar () av personer som tidigare ägnat sig åt hemarbete. Vad är nyföretagande? SCB genomför en årlig enkätundersökning avseende nyföretagandet i , mätt som antalet genuint nya företag skilt från ombildningar och övertagande av redan existerande rörelse. SCB an- vänder benämningen genuint nya företag för definitionen för att särskilja dem från andra redovisningar av exempelvis antal nyregistrerade företag eller arbetsställen.9 Regelbundna mätningar av nyföretagandet bland invandrare startade först i och med enkätundersökning. Målet med statistiken över nyföretagandet bland invandrare har varit att sålla fram de helt nya verksamheterna bland invandrare som en helhetsgrupp. En sådan re- gistrering gör det inte möjligt att se från vilket land den nye invand- rarföretagaren härstammar ifrån. Personer med invandrarbakgrund stod för av samtliga nya företag i landet. Av dessa personer var födda utomlands och födda i . startades i genomsnitt drygt 25 300 genuint nya invandrarföretag i . startades ungefär 3 500 nya företag. Utvecklingen av nyföretagandet bland invandrar- 9 Definitionen kvalificerar nyföretagandet genom att företaget skall bedriva en helt nystartad verksamhet. I denna definition ingår även företag som startats i en verksamhet som företagaren sysslat med som anställd. Också verksamheter som legat vilande före omstarten räknas in. Däremot ingår inte nystartade dotterbolag eller verksamhet som tagits över, även om denna regist- rerats om. 44 Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter befolkningen kan delas in i tre distinkta faser.10 Efter en inledande uppgång föll nyföretagandet kraftigt under år 1991.11 Efter att ha legat ganska lågt l991- 1993 exploderade antalet nyetableringar till en rekordnivå på 5 300 genuint nya företag , vilket betyder en ökning med jämfört med . nåddes ännu en ny rekordnivå på ca 5 800 genuint nya invandrarföretag. Utvecklingen av nyföretagande bland invandrare har stagnerat, om än på en hög nivå på drygt 5 000 nya företag . Vad finns det då för förklaringar till denna stadiga ökning av det nya invandrarföretagandet ? Minskningen av ökningstakten är inte någon överraskning med tanke på att då upplevde efterkrigstidens största ekonomiska nedgång. Uppgången är emellertid inte lika lättförklarlig. Visserligen följer nyföre- tagandet bland invandrare, liksom nyföretagandet i övrigt, konjunkturens svängningar men utvecklingen i den svenska ekonomin var inte så stark att den rimligen kan förklara en ökning med 1996. Vad som däremot kan konstateras var att antalet personer som erhöll s.k. starta-eget bidrag började öka kraftigt. I korthet innebär starta eget-bidraget att företrädesvis arbetslösa nyföretagare får motsvarande A-kasseersättning för att starta eget företag. fick av alla nya invandrarföretagare starta-eget bidrag. Utredningen återkommer till detta i bl.a. kapitel 7. Tjänsteföretagen dominerar bland nya företag Invandrares nyföretagande sker främst inom tjänstesektorn. beräknades omkring 4 800 företag av totalt 5 200 nya invand- rarföretag ha tillkommit i tjänstesektorn, motsvarande en andel på . Endast 400 företag () har tillkommit inom industri- näringarna. Motsvarande andelar för samtliga nyetableringar var . Nyföretagandet i industrisektorn har där- med ytterligare minskat, framför allt inom tillverkningsindustrin, medan antalet nya företag som bedriver byggnadsverksamhet är i stort sett oförändrat jämfört med . 10 Observera att det inte föreligger någon statistiskt säkerställd skillnad . Detta gäller även åren 199l- 1993. 11 För en utförligare beskrivning av perioden 1985- 1991 se 1997: - inte bara kiosker och pizzerior, i (red. ), Småföre- tagande, Entreprenörskap och Jobben - ett forskningsfält i förändring. Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter 45 Inom tjänstesektorn är företagstjänster den viktigaste branschen för nyföretagare med invandrarbakgrund. etablerades omkring 5 000 sådana nya företag av personer med invandrarbakgrund. var andelen nyföretagare med invandrarbakgrund lägst i denna sektor, . Den bransch där nyföretagare med invand- rarbakgrund är vanligast förekommande är transport och kommuni- kation. Där har av de nya företagen startats av personer med invandrarbakgrund.12 Totalt beräknas ca 11 800 personer vara sysselsatta i de nya invand- rarföretag som startades . Av de sysselsatta arbetade eller ca 7 100 personer heltid, på deltid. Regionala variationer i nyföretagandet De regionala variationerna i nyföretagandet tycks i mångt och mycket vara en fråga om stad och land. ligger i en klass för sig av samtliga nya invandrarföretag i landet, följt av samt län med vardera av invandrarnas nyföretagande. och hade lägsta andelar med av alla invandrarföretag i landet. När det gäller invandrarföretagens andel av ett läns nya företag så uppvisar den högsta andelen , följt av samt (). Lägst ligger och . Vad gäller är det inte bara invandrarfolkmängdens koncentration som ger den höga andelen utan även relativt sett utmärker sig detta län när det gäller lokalisering av små företag i allmänhet. De regionala faktorer som har störst påverkan är geografisk närhet till marknad, att företagens marknader är växande samt att det finns tillgång på förebilder i företagande. Län med stor andel glesbygd eller bruksorter tycks generellt sett ha haft sämre förutsättningar för ett högt nyföretagande även om det finns enstaka undantag. 12 , Småföretag och regioner i - Med ett tillväxtperspektiv för hela landet. 46 Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter I figur 3.1 illustreras regionala variationer av etableringsfrekvensen definierat som antalet genuint nya invandrarföretag per 1 000 invånare i åldern 16- . Genomsnitt för hela riket är 5,4 nya företag per 1 000 invånare. Medianen i den länsvisa redovisningen var 4,2. Regionalt sett är det främst i storstadslänen som det startas flest invandrarföretag i förhållande till befolkningen. I startades 8,2 genuint nya invandrarföretag per 1 000 invånare, följt av (7,1), och (5,7) samt och (5,5). Lägst antal genuint nya invandrarföretag per 1 000 invånare uppmättes i län samt med 3,2 respektive 2,7. Om man ser på ett genomsnitt av nyetableringsfrekvensen , 1993- 1997, finner man de högsta värdena i samt följt av och . Den lägsta nyetableringsfrekvensen finns i länen , och . Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter 47 Figur 3.1 Regionala variationer av nyetablerade företag . per 1 000 invånare i åldern 16- . Figur 3.1 finns endast i den tryckta versionen. Källa: Nyföretagarstatistik, SCB, bearbetningar av . . 48 Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter Sammanfattningsvis kan konstateras att det genuina nyföretagandet bland invandrare är mycket högt, trots att den inhemska efterfrågan är svag. Vad ligger då bakom det relativt höga antalet nya företag? En viss framtidstro är en av de faktorer som styr människors och företags benägenhet att investera. En annan faktor är troligen den höga arbetslösheten i kombination med det s.k. starta-eget bidraget. Starta-eget bidraget är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som innebär att den arbetslöse behåller ersättningen på sin tidigare A-kassenivå om han eller hon vill starta eget. Betalningsansvaret flyttas då över från A-kassan till länsarbetsnämnden. Som tidigare nämnts erhöll av de invandrare som startade nya företag detta bidrag. Invandrarkvinnors andel var betydligt högre och drygt varannan kvinna fick detta bidrag. Vad gör andra europeiska länder för invandrares företagande? De flesta europeiska länder har en relativt stor invandrad befolkning som t.ex. , och . Dessa länder har någon form av speciella program för att främja företagande bland invandrare och etniska minoriteter. blev många västeuropeiska länder medvetna om dessa företags betydelse för ekonomin. De länder som hade en hög grad av företagande bland invandrare kunde också konstatera en sysselsättningsökning i dessa företag, som relativt sett var större än i de småföretag som ägdes av majoritetsbefolkningen. Detta är viktigt eftersom invandrare i stor utsträckning drabbats av hög arbetslöshet . I t.ex. ökade satsningarna på det etniska företagandet, när medvetandet om dessa företags betydelse ökade. Följden blev att inom olika regioner i landet skapades speciella program för att stimulera nyföretagande bland etniska minoriteter och invandrare. Dessa stödprogram innehöll bl.a. informationskampanjer, riktad finansiell hjälp samt ökad satsning på rådgivning och utbildning. Hjälpen har utökats och även privata stödaktörer finns nu i . har framför allt , , , och gjort stora ansträngningar för att utforma speciella program avsedda för etniskt företagande.13 Grovt sett kan man urskilja två typer av företagspolitiska åtgärdsprogram. Den ena är mer 13 , 1991. The Contribution of Migrant/Ethnic Business to the Via- bility of in Western Europe. , Kulturgeo- grafiska institutionen, . Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter 49 inriktad på att öka stödet till invandrarföretag, medan den andra försöker minimera direkta hinder och i stället skapa ett klimat som ger bättre förutsättningar för företagstillväxt, t.ex. genom att underlätta speciella kredit- och rådgivningsverksamheter. Naturligtvis skiljer sig invandrarbefolkningens sammansättning i dessa länder, vilket också be- tyder olika behov och anpassningar till de enskilda ländernas förut- sättningar. Det kan dock konstateras ett antal trender i den företags- politik som riktar sig till invandrargrupper och andra etniska minoriteter. -Mera sällan lämnas generella subventioner till samtliga invand- rarföretagare, satsningar görs i stället på selektiva stödåtgärder till utvalda etniska grupper och/eller invandrargrupper. -Selektivitet är något som präglar många av de stödåtgärder som återfinns i västeuropeiska länder. Detta innebär att mycket stor vikt läggs vid att bedöma affärsidéer och produkter, så att de projekt som har bäst förutsättningar att klara sig också ges extra stöd. -Från att ha uppmuntrat starta-eget bidrag bland olika etniska grup- per, visas nu en större benägenhet att stödja tillväxt och kvalitetsförbättringar som kan leda till långsiktigt positiva effekter. -är nyföretagandet i de flesta västeuropeiska länder ett viktigt insatsområde. I , , och Tysk- land - där arbetslösheten är mycket hög bland invandrare - uppmuntras invandrare och etniska minoriteter till att lösa arbetssituationen genom att starta eget. -Arbetslöshetsunderstöd till invandrare för att starta eget finns fortfarande i dessa länder, men ansökningskraven tenderar att skär- pas. knyts stöden ofta samman med utbildningsprogram och fadderverksamhet. -är det land i som har störst erfarenheter av etniskt företagande än andra europeiska länder och har också utvecklat flera stödinsatser både på regional och lokal nivå. Målsättningen är inte i lika stor utsträckning som tidigare inriktad på att öka andelen nystartade etniska företag och invand- rarföretag , utan desto mer att öka förutsättningarna för till- växt och överlevnad. Här har också ett framgångsrikt stödprogram etablerats och utvecklats som är speciellt anpassat till olika mino- riteters behov. har decentralisering av dessa stöd- program, ända ner på lokal nivå, blivit allt viktigare. I sammanfattningen - kapitel 1 - har redovisats de tio teser utred- ningen vill slå fast för att få till stånd ett ökat företagande för personer med utländsk bakgrund. I detta kapitel tas några principiella frågor upp och kapitlet utgör därigenom också en utgångspunkt för utredningens ställningstagan- den. På grund av skillnader i traditioner, tänkesätt m.m. i olika länder - och även fördomar och sannolikt även diskriminering - har en invandrare ofta betydande barriärer att klara av innan han eller hon finner en bra bas för tillvaron i . Detta gäller även för start och drift av företag. Enligt utredningen bör från statens sida ständigt uppmärksammas vilka effekter som olika statliga åtgärder får för jämlikheten mellan personer med olika etnisk tillhörighet, på mot- svarande sätt som för t.ex. jämställdhet och regional obalans. (kapi- tel 5). Inom den privata sektorn har de normer och arbetssätt som tillämpas skapats mot bakgrund av affärslivets villkor för majo- ritetsbefolkningen och företagen, vilket ofta innebär att personer med utländsk bakgrund och deras företag hamnar i ett sämre läge. Detta kan betecknas som strukturell diskriminering. Utredningens uppgift är att skapa en grund för förutsättningar för förändringar, så att alla landets invånare ges lika möjligheter. Samhället bör utforma regelsystemet för företagande så att per- soner med initiativförmåga och affärsidéer ges möjlighet att få egen försörjning genom att driva företag. Ett bra företagsklimat ger goda förutsättningar för lönsamma investeringar. Den generella eko- nomiska politikens utformning är därför helt avgörande också för ett framgångsrikt invandrarföretagande. Därmed öppnas även möjlighet till att ge anställning till andra. Utredningen anser dock att vissa särskilda insatser genom utbild- ning och rådgivning behövs för att personer med invandrarbakgrund skall få samma möjligheter som majoritetsbefolkningen att starta och driva företag. Däremot föreslår inte utredningen några särskilda 52 Några grundläggande utgångspunkter lättnader eller förmåner. De ramar inom vilka företagare med ut- ländsk bakgrund arbetar, skall vara desamma som för företagare i allmänhet. På några punkter, som är av en särskild betydelse för företagare med utländsk bakgrund, föreslås generella åtgärder för att ge företagandet bättre villkor. Arbetslösheten kostar samhället stora belopp och medför en ute- bliven tillväxt. Därför är det, enligt utredningen, av den allra största betydelse att landet ger goda möjligheter till dem som önskar starta och driva företag. De nya arbetstillfällena skapas till stor del genom nyföretagande och genom tillväxt i små och medelstora företag. Arbetslösheten är hög bland flera grupper av invandrare. Detta i kombination med att det bland personer med utländsk bakgrund finns en god grund och intresse för att starta företag, innebär enligt utredningen att det finns en betydande potential för ett ökat nyföre- tagande. 4.1Höga inträdesbarriärer till det svenska samhället På grund av bristande kunskaper om förutsättningar för företagande i samt bristande språkkunskaper, kulturellt betingade traditioner och beteenden m.m. i olika länder - och även fördomar och sannolikt även diskriminering - har en invandrare ofta betydande barriärer att klara av innan han eller hon finner en bra bas för tillvaron i . Rådande system kan ibland ha karaktär av s.k. strukturell diskri- minering. Traditioner och vissa arbetssätt kan innebära att vissa perso- ner eller företag missgynnas på ett systematiskt sätt. Här uppstår en fråga - en avvägning - mellan ideologi och demokrati kontra statens, kommunernas och näringslivets traditioner och behov av att hålla nere kostnader. Det finns en stor omedvetenhet inom den svenska majoritetsbefolk- ningen om vad diskriminering kan handla om. Det finns en samman- koppling mellan rasism och diskriminering som inte är helt lyckad och som komplicerar diskussionen känslomässigt. Dessa frågor måste hållas isär. Diskriminering förekommer också utan att de som diskriminerar har några rasistiska uppfattningar. Det är behandlingen som är diskriminerande, oavsett om motivet är rasistiskt eller omedvetet eller bara beror på fördomar. På arbetsmarknaden finns det mönster i utbildningskrav och krav på yrkeskunskap och yrkeserfarenhet, som inte är särskilt förmånliga för Några grundläggande utgångspunkter 53 första generationens invandrare. Kraven har inte granskats kritiskt för att det skall kunna avgöras om de är nödvändiga för att ett arbete skall bli bra utfört. På motsvarande sätt kan det finnas krav som inte granskats på näringslivsområdet. Även subtila förväntningar på ett lämpligt uppträdande i ett visst socialt sammanhang kan försätta nykomlingar och utanförstående i ett sämre läge. Alla oskrivna sociala koder kan få samma oförmånliga inverkan. Med all rätt ställs krav på de personer som väljer att bosätta sig i att de skall acceptera lagarna och sätta sig in i de olika normer som råder i det samhälle de vill bo i. Det finns emellertid en olycklig, för att inte säga oacceptabel, tendens att för personer som flyttar till nästan helt hänföra hinder och svårigheter med att skapa sig ett liv i till personerna själva. Ofta framhålls t.ex. brister i kunskaper i svenska språket som ett problem. Det är också viktigt att understryka betydelsen av att personer som bosätter sig i lär sig språket. Det är i mångt en förutsättning men är långt ifrån någon garanti för lika behandling och lika möjligheter i samhället. Den närmast rutinmässiga utestängningen av invandrare och etniska grupper genom diskrimineran- de handlingar i vardagen är underskattad. Det är lätt att hitta bort- förklaringar och att lägga skulden på offret. Det är svårt att få acceptans för att problemet i minst lika hög, kanske högre grad ligger hos opinionsbildare, beslutsfattare och makthavare. Kraven på kunskap om svenska regelsystem och kulturell kompe- tens i form av t.ex. kunskaper om sociala koder, är helt fokuserade på otillräckliga kunskaper hos invandrare om majoritetssamhället, dvs. perspektivet är etnocentriskt. Frågan har ställts var gränsen går till krav som utgör en nödtorftigt förklädd form av direkt etnisk diskriminering. Det handlar alltså lika mycket om att personer i majoritetsbefolkningen skall kunna hantera den kulturella mångfald som är en verklighet i av . Fokus borde i samma grad riktas mot beslutsfattares sätt att bedöma t.ex. företagares egenskaper och kompetens mot de bakomliggande föreställningar som är en del av beslutsunderlaget och mot hur sådana föreställningar byggs upp och sprids. I denna utredning används begreppet diskriminering eller sär- behandling för att beskriva när personer med olika etnisk tillhörighet under likartade förhållanden får en olika behandling. Det finns behov av att ändra beteendet mot personer med utländsk bakgrund. För detta behövs bättre kommunikationsförmåga och bättre bemötande i form av t.ex. tydligare motiveringar av negativa besked från kreditinstitut och andra. 54 Några grundläggande utgångspunkter 4.2Sverige behöver nya företag Sedan har arbetslösheten i i regel varit låg och endast uppgått till .