sou · GNB375d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Även om vindkraftverken upptar en liten del av synfältet drar de genom rotorbladens rörelse till sig upp-märksamhet hos människor i området. Vindkraftverket blir genom sin höjd ofta ett dominerande element i det närliggande landskapet. En tumregel är att ett vindkraftverk vid fri sikt och klart väder dominerar landskapet inom ett avstånd på 10 gånger verkets höjd, d.v.s. inom en cirkel med 500 m radie vid en tornhöjd . Normalt smälter ett vindkraftverk in i landskapet på ett avstånd av 5- , beroende på landskapets karaktär. Människors förmåga att uppskatta höjdskillnader avtar kraftigt i nivå med de högsta träden. Därför har man svårt att uppfatta höjdskillnaden mellan t ex. 50 och torn. Höjdskillnaden kan i stället uppfattas som en skillnad i avstånd till verken. Landskap med en storskalig terräng tål större kraftverk och flera grupper än mer småskaliga landskap. Vindkraftverk kan tillföra ett enahanda landskap nya värden. I det här avsnittet bör fotomontage presenteras för att visa hur vind- kraftverken kommer att se ut från några utvalda platser. Fotografierna bör tas med normalobjektiv. Lämpliga platser för fotografering väljs ut i samråd med tillståndsmyndigheterna. Hänvisning görs till en karta där vindkraftverken, samt platsen och riktningen där fotografering skett, har markerats. Här kan frågor behandlas som rör markens beskaffenhet, risk för sprickor, erosion, dränering. Påverkan på marken bör beskrivas under byggskedet, driftskedet och avvecklingsskedet. Den direkta markåtgången för ett vindkraftverk är liten och konflikterna med jordbruksnäringen begränsade, eftersom marken kan brukas tätt inpå ett vindkraftverk. Vid själva byggandet av vind- kraftverk, ledningar och vägar kan skador uppstå i form av mark- Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 255 packning och störningar av dräneringssystem. Anslutningsvägar mm kan ta upp större ytor än själva verket. När det gäller vindkraft till havs beskrivs bottenförhållandena. Påverkan på grundvatten och ytvatten beskrivs. Vid anläggande av vägar och elledningar tillses att områdets dräneringsförhållanden inte ändras. För havsbaserad vindkraft skall uppgifter om vattenföring och strömningsförhållanden presenteras. Under denna rubrik förs vindkraftens påverkan på luft och klimat fram. Vindkraften är en förnyelsebar energikälla som inte genererar emissioner till luft eller vatten. Ett vindkraftverk på 1 MW i ett bra läge kan producera ca 2 500 MWh el . Det motsvarar behovet av hushållsel i drygt 550 hushåll. Om motsvarande elenergi produceras med hjälp av kol ger det utsläpp på ca koldioxid, ca svaveldioxid och ca kväveoxider . I övrigt kan nämnas hur det planerade vindkraftprojektet påverkar vindläget för befintliga eller kommande vindkraftverk i omkringliggande områden. Här redovisas om sällsynta eller hotade arter berörs av vindkraft- projektet. Vid samrådet framkommer i regel om det finns någon skydds- värd art. Det är lämpligt att bifoga utdrag ur relevanta forsknings- rapporter samt att, under den här rubriken, göra en kort sammanfattning av forskningsresultaten. En ständigt återkommande fråga när det gäller vindkraften är kollisionsrisk för fåglar. Studier av fåglars beteende i närheten av vindkraftverk har främst gjorts utomlands, men det finns även svenska studier. Nedan redovisas uppgifter som bygger på en dansk litteraturstudie.4 Gjorda undersökningar tyder på att sträckande fåglar i liten utsträckning kolliderar med vindkraftverk. 4 Vindmøllers indvirkning på fugle, Status over viden og perspektiver, Faglig rapport fra DMU nr. 147, Miljø- og Energiministriet, Miljøundersøgelser, . 256 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning vid dålig sikt. Fåglar sträcker normalt i stilla väder med god sikt och ofta på högre höjd än vindkraftverkens, vissa fågelarter sträcker dock . Luftledningar innebär normalt en större kollisionsrisk än vindkraftverk. När fåglar närmar sig ett vindkraftverk tycks de som regel ändra flygriktning och passera förbi verket. För vissa rovfåglar kan det finnas en förhöjd risk för kollision i samband med bytesjakt. En skrämseleffekt har kunnat iakttas för häckande, rastande och födosökande fåglar, men effekten varierar för olika arter. Det är viktigt att uppmärksamma risken för skrämseleffekter i områden med god till- gång till attraktiv föda, t ex musselbankar i anslutning till havs- lokaliserade vindkraftverk. Varken vilda eller tama däggdjur verkar störas av vindkraftverk. Djuren betar i anslutning till vindkraftverken. Hur renar reagerar på vindkraftverk saknas det erfarenhet av. Vid havslokalisering och strandnära lokalisering torde eventuella störningar på sälar sannolikt ha påtaglig betydelse bara i lekområden och för näringsfångsten särskilt viktiga områden. I MKB:n för havsbaserad vindkraft vid Bockstigen utanför beskrivs företeelser som skulle kunna påverka sälar. Kunskaper om hur fiskar påverkas av vindkraftverk till havs är begränsade. Lek- och uppväxtområden kan skadas av vindkraftverkets fundament och kabeldragningar. Fundamentet kan å andra sida ge positiva effekter genom att det kan fungera som ett artificiellt rev. Här beskrivs avfall från anläggningen under drift och rivningsskedet samt hur avfallet skall tas omhand. Avfall uppstår under drift i form av smörjoljor. Efter driftskedet monteras vindkraftverket ned varvid en större del av materialet kan återvinnas. I tredje kapitlet behandlas de grundläggande bestämmelserna för hushållning med mark- och vattenområden. Där anges att mark- och vattenområden ska användas för de ändamål för vilka områdena är mest lämpade med hänsyn till beskaffenhet och läge samt föreliggande behov. Företräde skall ges sådan användning som medför en från allmän synpunkt god hushållning. Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 257 Riksintressen som nämns i 3 kap är områden för rennäring, yrkesfiske, naturvården, kulturmiljövården, friluftslivet, fyndigheter av ämnen eller material, industriell produktion, energi- produktion, energidistribution, kommunikation, vattenför-sörjning, avfallshantering, och totalförsvaret. Dessutom nämns att jord- och skogsbruk är av nationell betydelse samt att stora områden som endast obetydligt är påverkade av exploatering, så långt som möjligt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt förändrar områdenas karaktär. De ansvariga centrala myndigheterna skall ange vilka områden man anser vara av riksintresse. Några områden av riksintresse för vindkrafts- utbyggnad har inte pekats ut, men på begäran av har ett arbete med att identifiera sådana områden till lands påbörjats av länsstyrelserna i vissa delar av landet. Det är inget som hindrar att ett område anges som riksintresse för vindkraft även om det har pekats ut som riksintresse för t ex naturvår-den. Om ett område är av riksintresse för flera oförenliga ändamål skall företräde ges till ändamål som främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Behövs området för en anläggning för totalförsvaret skall försvarsintresset ges företräde. I fjärde kapitlet listas de områden som med hänsyn till natur- och kulturvärden i sin helhet är av riksintresse. Inom en stor del av Sveriges kustområden samt fjällområden ska turismens och frilufts- livets intressen särskilt beaktas vid lokalisering av vindkraftverk. Inom kustområdena och skärgårdarna från till , från Simpevarp till Arkösund, från Storfjärden vid till samt på får gruppstationer för vindkraft med tre eller flera aggregat med en sammanlagd uteffekt av minst 10 MW inte uppföras. Skyddsbestämmelserna ska inte hindra utveckling av befintliga tätorter eller det lokala näringslivet. Jord- och skogsbruk är av nationell betydelse. Brukningsvärd jordbruks- mark får tas i anspråk för anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen. Under detta avsnitt beskrivs hur mycket av jordbruksmarken som påverkas samt att marken kring vindkraftverken kan användas som . 258 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning Områden som har betydelse för yrkesfisket eller för vattenbruk skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra näring- arnas bedrivande. När det gäller vindkraft till havs kan kontakt tas med , fiskerikonsulent samt yrkesfiskare på orten för att få veta om och hur yrkesfisket bedrivs. Områden som är av riksintressen för naturvården beskrivs. Läns- styrelsen brukar ha en del inventeringar över andra områden som är av regionalt intresse. Riksintressen för kulturmiljövården och andra områden med kulturvärde samt fornminnen beskrivs i det här avsnittet. För vindkraft till havs kan det vara aktuellt att undersöka om det finns några kända vrak. Här beskrivs riksintresse och andra områden för friluftslivet. Om området omfattas av strandskydd kan detta nämnas under denna rubrik. Värdefulla ämnen och material Om aktuellt område berörs av fyndigheter anges det under denna rubrik. Här kan även konflikter med täktverksamhet föras fram. Bestämmelserna om hushållning med naturresurser innefattar även områden för energiproduktion. I står att mark – och vattenområden som är särskilt lämpliga för energiproduktion så långt som möjligt skall skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av sådana anläggningar. Det är viktigt att föra fram detta vad det gäller vindkraftetableringar. Om ett område utpekas som riksintresse för vindkraft får området ännu starkare skydd. Några områden av riksintresse för vindkraftsutbyggnad finns inte , Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 259 men detta arbete har påbörjats hos länsstyrelserna i vissa delar av lan- det när det gäller vindkraftverk på land. Riksintressen för vägar, järnvägar m.m. beskrivs här samt övriga kommunikationer som är viktiga att känna till. Riksintresse för totalförsvaret har företräde framför andra riksintressen. Av den anledningen är det bäst att inleda alla vindkraftprojekt med att kontakta försvaret. Förutom att vissa mark och vattenområden är intressanta ur försvarssynpunkt finns även risk för att vindkraftverk kan störa navigationshjälpmedel för det militära flyget och sjöfarten. Vid havslokalisering kan sjömineringar och militära sensorer störas. Ljud från vindkraftverk kan störa militära sonaranläggningar som avlyssnar undervattensljud. Enligt regler skall en MKB för tillståndpliktig vindkraft redovisa alternativa platser om sådana är möjliga. Vid exploatering av en viss fyndighet eller en fors har alternativa platser inte ansetts behöva redovisas, men i övrigt krävs att alternativa platser redovisas. Det är lämpligt att även beskriva förkastade alternativ och varför dessa har förkastats. En tabell med plus och minus för de olika alternativens egenskaper kan användas. Se exempel om Vindgrunden i avsnitt 4.4.1. Här beskrivs de olika idéer projektören har arbetat med vad gäller utformning, storlek och antal vindkraftverk samt för och nackdelar samt varför de förkastade alternativen har förkastats. 260 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning Nollalternativet skall beskriva den framtida utvecklingen om projektet inte genomförs. Som nollalternativ kan man beskriva vad som kan hända med mark- eller vattenområdet om vindkraftverken inte uppförs. Möjlig- het finns även att som nollalternativ beskriva hur elenergin annars skulle produceras och därvid nämna utsläpp m.m. från motsvarande mängd producerad elenergi med hjälp av exempelvis kol. Ett vindkraftverk på 1 MW kan producera ca 2 500 MWh el . Det motsvarar behovet av hushållsel i drygt 550 hushåll. Om motsva- rande elenergi produceras med hjälp av kol ger det ökade utsläpp på ca koldioxid, ca svaveldioxid och ca kväveoxider . Den sökta anläggningen beräknas producera X MWh el . Det motsvarar behovet av hushållsel i drygt X hushåll. Om motsvarande elenergi produceras med hjälp av kol ger det ökade utsläpp på ca X ton koldioxid, ca X ton svaveldioxid och ca X ton kväveoxider . En sammanfattning av innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen ska göras. Den ska vara lättillgänglig och kunna förstås av allmänheten. Det är i tillståndsansökan som krav finns på att redovisa samråd, men eftersom prövningsmyndigheten ska ta ett särskilt beslut om MKB:n uppfyller kraven är det lämpligt att resultatet av samråd och yttrande finns med i MKB-dokumentet. Beskriv när och var samråd har genomförts, vilka som kallades och vilka som deltog samt om någon speciell fråga diskuterades särskilt. Minnesanteckningar från mötena samt skriftliga yttranden från myndigheter bifogas MKB:n. Här samlas alla bilagor som inte bör betunga den löpande texten. MKB:n blir mer lättläst om man i huvudtexten gör korta samman- Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 261 fattningar och sedan hänvisar till bilagan, för den som vill fördjupa sig. Resultat av genomförda undersökningar samt utdrag ur forsknings- rapporter är bra att ha med som bilagor. 262 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning För att underlätta skrivandet av MKB-dokumentet presenteras några exempel. Dels ett tänkt vindkraftprojekt på land i i och dels ett tänkt vindkraftprojekt utanför i kommun i län. Tanken är att de textförslag som passar till aktuellt projekt kan klippas in i en MKB. För att få dokumentet mer levande har en del fiktiva namn, avstånd m.m. lagts in i texten. Dessa kan lätt ersättas med det planerade vindkraftprojektets faktiska uppgifter. Tyngdpunkten i beskrivningen ska ligga på de konflikter som är viktigast i aktuellt projekt. Rent generellt gäller att frågan om ljudnivå samt påverkan på landskapsbilden ofta är det som betonas mest när det gäller vindkraft. Frågan om reflexer och skuggor är med dagens teknik inte så stort problem, men bör ändå beskrivas. Risken om man ute-sluter en del rubriker kan vara att läsaren undrar varför vissa frågor inte beskrivs. Då är det bättre att ha med rubrikerna och nämna vad som med dagens teknik går att åtgärda. Exemplen nedan utgår från projekt som lokaliserats i enlighet med en översiktsplan som godtagits av och andra myndigheter. Lägena är relativt konfliktfria vilket avspeglas i texterna. Projekt i mer kontroversiella lägen kommer att ha MKB som speglar detta. har uppfört 25 vindkraftverk i varav 5 havsbaserade. 1983 uppfördes det första vindkraftverket på Vindudden, inom kommun. Effekten på vindkraftverken varierar mellan 55 kW och 3 000 kW. har utvecklat nya och effektivare vindkraftverk med högre elproduktion och minskat ljud. har uppfört vindkraftverk för kommersiellt bruk. Syftet är att kunna producera miljövänlig el lokalt och att ta till vara och utveckla den energi som finns i vinden. Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 263 De västra delarna av har god vindtillgång, klass B. Det finns fyra vindenergiklasser A-D i där A representerar den energirikaste klassen, vilken saknas i . I finns () cirka 40 vindkraftverk varav 26 i . är ett av vindrikaste landskap, framför allt längs kusterna. Vindkraftintresset kan dock stå i konflikt med riksintressen och andra allmänna intressen. Det är önskvärt att finna ett läge inom vilket de motstående intressena är små och en etablering av vindkraft kan komma till stånd med en så liten inverkan på omgivningen som möjligt. i har genomfört en lokaliseringsstudie som behandlar konkurrensen mellan vindkraft och andra allmänna intressen, Vindkraft i – lokaliseringsstudie. Syftet med studien var att lägga grunden till en utveckling av vindkraften i länet och till att skapa ett underlag för den fysiska planeringen och handläggningen av tillståndsärenden. Utgångspunkt för studien var en kartering av vindenergiresurserna i länet. I lokaliseringsstudien har ett flertal ur vindenergisynpunkt lämpliga områden undersökts samt konkurrerande intressen inom respektive område. Hänsyn har tagits till motstående intressen som naturvård, kulturmiljövård, friluftsliv, landskapsbild och tekniska intressen i form av försvaret, radio- och teletrafik, luftfart samt Råöobservatoriets verksamhet vid studiens genomförande. bedömer att förutsättningarna för att lokalisera vindkraft är störst i , södra delen av och ett område mellan och . Läget vid Vindberga i har redovisats som en del av ett större sammanhängande område inom vilket det med hänsyn till vindenergin är lämpligt att placera vindkraftverk. har antagit en översiktsplan för landbaserad vindkraftetablering . I översiktsplanen har Vindberga redovisats som lämpligt område för vindkraftverk. besökte bland annat för att diskutera möjligheterna till vindkraft och presentera Vindföretaget AB:s verksamhet inom området. Därefter har Vind före- taget AB valt att aktivt arbeta med att planera för en vindkraft- anläggning vid Vindberga. 264 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning Platsen för den planerade anläggningen ligger söder om , från kusten i i södra . I figuren nedan visas en kartbild över aktuellt område där platsen för planerad vindkraftlokalisering har markerats. Vindkraftverken kommer att uppföras på fastigheterna Vindtorp1:1 och Vindberga 1:1. Uppställningsplatsen blir inom fastigheten 1:1. Arrendeavtal har träffats med fastighetsägarna. En översiktlig geoteknisk undersökning visar fast berg på 5 m djupSe bilaga. Det är från det planerade vindkraftområdet till centrum i Vindberga samhälle. Närmaste hus har sin tomtgräns från det sydligast placerade vindkraftverket. Det ligger även ett flertal gårdar kring området, en stor del av dessa är dolda från direkt insyn genom förekomsten av träddungar. Planförhållandena inom området framgår av kommun- omfattande översiktsplan, antagen 1990 samt av översiktsplanen för landbaserad vindkraftetablering, antagen 1997. Ett utdrag ur översiktsplanernas kartmaterial återfinns i bilaga. Området omfattas inte av andra kommunala planer, såsom detaljplan eller områdes- bestämmelser. Den planerade vindkraftanläggningen ligger inom område avsett för jordbruk. Åkermarken i kommunen har ur jordbrukssynpunkt delats upp i slättbygd och skogsbygd. Planerat vindkraftområde ligger inom slätt- bygden. Områdets västra del berörs delvis av reservat för eventuell framtida kommunikations / ledningsstråk. Vid samtal med kommunen har framgått att detta inte är ett intresse som kommer att hävdas . Det kan komma att aktualiseras om 20 – . Det har varit diskussioner kring huruvida kommunen ska behålla reservatet eller inte vid en kommande revidering av översiktsplanen. Inom området där vindkraftverken planeras att uppföras finns inga redovisade riksintressen för naturvård, friluftsliv eller kulturmiljövård. Platsen omfattas inte heller av områden med särskilda hushållnings- bestämmelser enligt 4 kapitlet . Den befintliga järnvägen, , är av riksintresse. Se vidare under avsnittet Hushållning med naturresurserna. Planerat vindkraftområde berörs inte av naturreservat, kulturreservat eller biotopskyddsområde. Det finns inte heller naturminnen jämlikt 7 kap10§ inom området. Det aktuella området är inte berört av internationellt klassade våtmarksområden för fåglar, så kallade Convention of Wetlands – områden. Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 265 Norr om planerat vindkraftområde finns ett område av lo-kal/regional betydelse för kulturmiljön, se bilaga. Vindkraftverken planeras att ligga i linje med befintlig fastighets- gräns. Fastighetsgränsen mellan de båda fastigheterna Vindtorp 1:1 och Vindberga 1:1 utgörs av ett dike, där buskar och en del träd växer. Gränsen ter sig därför som en naturlig skiljelinje i det öppna landskapet. När det gäller de enskilda verkens placering inom gruppen har hänsyn tagits både till krav på inbördes avstånd, närhet till åsen och närliggande bebyggelse. Ett optimalt energiutbyte har eftersträvats som tillräckligt avstånd till viktiga inslag i landskapet har försökts hållas. Ljudsituationen vid närliggande bostadshus är ytterli-gare en faktor att ta hänsyn till. Andra viktiga faktorer som har påverkat anläggningens utformning har varit den förhärskande vind-riktning som är från sydväst, fastighetsindelningen, förekomsten av befintliga tillfartsvägar och avstånd till befintliga kraftledningar. En förutsättning för vindkraftprojekt är att vindenergiresurserna är goda samt att risken för intressekonflikter är liten. Att placera vindkraft- anläggningar i havet är enligt Vindföretaget AB:s bedömning det mest kostnadseffektiva och bästa alternativet. kommun har som en av få kommuner avsatt områden för havsbaserad vindkraft i sin översiktsplan. Det aktuella området är ett område som redovisades som lämpligt för vindkraft i betänkandet "Läge för vindkraft", SOU 1988:32. har aktivt arbetat med planering av en gruppstation om 10 MW vindkraft på Vindgrunden. Platsen för planerad vindkraftanläggning utgörs av en rullstensås som utgör Vindgrunden mitt i . Avståndet till land är till och till fastlandet. Se bifogad karta. Planerad vindkraftanläggning sträcker sig i ett stråk från Vindgrundens fyr i norr till den prick som markerar södra delen av grundryggen. Vattenområdet är allmänt och tillstånd att disponera allmänt vatten- område (rådighet) har erhållits från Kammarkollegiet, se bilaga. En översiktlig undersökning av bottenförhållandena är utförd med hjälp av dykare. Undersökningen visar att grundområdet söder om fyr består av en isälvsavlagring, en rullstensås, som reser sig 5-10 m över den omgivande botten som i området ligger ca 15 m under havsytan. Resultatet av bottenundersökningen framgår av bilaga. 266 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning Den planerade anläggningen ligger i sin helhet inom det område som i kommunens översiktsplan har markerats som "mellersta vindkraftfältet", se bilaga. Aggregaten placeras enligt karta. Avstånden mellan verken är . Placeringen är gjord med hänsyn till bottendjup och bästa utnyttjande av vindenergin. omfattas av bestämmelserna i 4 kap 3§ vilket innebär att gruppstationer för vindkraft med tre eller flera vindkraft- aggregat med en sammanlagd uteffekt av minst 10 MW inte får uppföras. Den tekniska utvecklingen har lett fram till att vindkraftverk nu serieproduceras med en effekt på upp till 1 000 – 1 500 kW. De flesta vindkraftverktillverkarna har prototyper i ännu större effektklasser, 2 000 – 4 000 kW, och kommer dessa verk troligen att börja serietillverkas. Vindföretaget AB:s planer är att i första hand uppföra en anläggning bestående av fyra vindkraftverk med effekten 1 500 kW, d.v.s. en total installerad effekt på 6 MW. Enligt beräkningar kommer en sådan anläggning att producera drygt 12 GWh/år. Enligt det optionsavtal har med berörda markägare finns möjlighet att utnyttja ytterligare mark för en utbyggnad av anläggningen. Denna utbyggnad skulle enligt planerna kunna bestå av ytterligare två vindkraftverk med en effekt på 1 500 kW vardera. Hela anläggningen skulle därmed komma att omfatta totalt sex stycken vindkraftaggregat, med en installerad effekt på sammanlagt 9 MW. Enligt gjorda beräkningar kommer en anläggning bestående av dessa sex verk, att producera ca 19 GWh/år, vilket motsvarar den årliga förbrukning av hushållsel i drygt 4 200 hushåll 5. Varje aggregat är utrustat med en separat transformatorkiosk på 15- , som via kabel ansluts till närmaste kraftledning. Upphandlingen av vindkraftverk är ännu ej avslutad, varför valet av fabrikat inte är fastställt. Aktuella vindkraftverk inom respektive effektklass har dock ungefär samma mått. 5 I dessa beräkningar antas ett hushåll förbruka ca 4 500 kWh hushållsel . Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 267 För ett vindkraftverk med effekten 1500 kW är tornhöjden . Samtliga vindkraftverk kommer att ha koniskt ståltorn lackerat i en gråvit kulör. Aggregaten, har en rotordiameter som är ungefär lika stor som tornhöjden, d.v.s. . Antalet rotorblad är två eller tre stycken, beroende av vilket fabrikat som väljs vid upphandlingen. Rotorbladen kommer att vara lackerade i en matt gråvit kulör och är dessutom antireflexbehandlade för att minska risken för reflexer. Vindkraftverken kommer att förses med fast röd hinderbelysning enligt villkor från försvarsmakten. Denna belysning ska vara tänd dygnet runt och synlig horisonten runt. Befintliga vägar kommer att användas. Förstärkning inom befintlig vägbredd kommer att erfordras.