sou · GNB3118 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett av villkoren för att få bedriva uppdragsverksamhet enligt försöks- lagen är att kostnaderna, intäkterna och resultatet av uppdrags verksam- heten redovisas särskilt. Inte i någon av de fyra bolagens årsredovisningar finns någon sådan särredovisning. Enligt uppgifter från bolagen har dessa på olika sätt särredovisat uppdragsverksamheten i sina ekonomiska system. Dessa har utredningen emellertid inte tagit del av. Utredningen kan därför inte göra någon bedömning av hur stor andel av det kommunala bolagets verksamhet som belöper på uppdrags- verksamheten eller hur utfallet har blivit. Det är inte heller möjligt för utredningen att göra en bedömning av om det kommunala bolaget - för det fall att möjligheten att bedriva uppdragsverksamhet tas bort - kan klara sig genom att enbart ha uppdrag i den egna kommunen. Motiven för att bedriva uppdragsverksamhet i annan kommun har från samtliga bolags sida varit rent affärsmässiga. Bolagen har således inte väntat på att först förlora ett anbud i den egna kommunen innan de lagt anbud i en annan kommun. Detta utgör heller inte ett krav enligt försökslagen. borgen förekommer endast hos ett av de bolag som bedriver uppdragsverksamhet och detta borgensåtagande ingicks enligt uppgift före försökslagens tillkomst. Utredningens bedömning: Effekterna av försöksverksamheten har varit yttersta marginella. Det är därför inte möjligt att dra några mera bestämda - om ens några - slutsatser när det gäller konkurrens- och andra förhållanden. Utredningen gör dock den bedömningen att det finns en fungerande konkurrens vid upphandling av kollektivtrafiktjänster. Som utredningen konstaterat i föregående avsnitt är bussbranschens bedömning att lönsamhetsutvecklingen i branschen är dålig. Denna utveckling torde dock inte ha att göra med att fyra kommunala trafikbolag bedriver eller har bedrivit uppdragsverksamhet. Troliga förklaringar är istället det system för upphandling som finns samt att trafikhuvudmännen i princip är de enda köparna av kollektiv trafiktjäns- ter. Enligt uppgifter från företrädare för bussbranschen har priserna pressats till ett minimum och många bolag har inte längre några marginaler. Kvaliteten inom kollektivtrafiken har enligt samstämmiga uppgifter blivit bättre ; större trafikutbud, modernare vagnpark och teknik, nya informationssystem och bättre samordning mellan buss och andra kollektiva färdmedel inom trafiksystemet. kvalitetshänseende torde hänga samman med trafikhuvudmännens interna kvalitetsarbete samt de detaljerade föreskrifter som ställs upp av trafikhuvudmännen när de upphandlar trafiktjänster. Dessa före skrifter har sedan de olika bussbolagen att rätta sig efter när de lämnar sina anbud. Exempel på sådana föreskrifter är typsnitt på texter, destinationsskyltens utformning, hur ofta bussen ska städas, avstånd mellan stolar, färg på stolar, ryggstödens höjd och hur före avgång bussen ska vara framkörd till starthållplatsen. Att de fyra kommunala bolagens medverkan på marknaden skulle ha inverkat på investeringsbenägenheten hos andra bolag har inte heller kunnat beläggas. När det gäller entreprenörer som fått avtal med trafikhuvudman är det denne som ställer kraven på antal bussar, dessas livslängd etc. och därmed indirekt bestämmer vilka investeringar som bolagen måste göra. Inga konkreta exempel har framkommit på att företag - med hänvisning till de kommunala bolagens möjligheter att ta uppdrag - skulle ha avstått från att göra de investeringar som krävts för att kunna delta i konkurrensen om uppdrag. Såvitt utredningen har kunnat erfara har något privat bussbolag inte slagits ut på grund av att ett kommunalt bolag fått möjlighet att bedriva uppdragsverksamhet i annan kommun än den egna. De mindre privata företagens andelar av den totala vagnparken i yrkesmässig trafik har som utredningen tidigare konstaterat varit oförändrad. Enligt den undersökning som utförts på uppdrag av och och som redogjorts för i avsnitt 4.4, anser av de privata bolag som lämnat anbud på linje- trafik/kollektivtrafik att konkurrensen är mycket eller ganska hård. Enligt samma undersökning har tre av tio privata bussbolag erfarenhet av att kommunala trafikbolag snedvrider konkurrensen på ett eller flera olika sätt. Dessa bolag anser att det oftast handlar om underprissättning eller att ett kommunalt bolag gynnas av stödpengar el. De farhågor som uttalades i prop. 1995/96:67 för en situation med bristande konkurrens tycks inte ha besannats. Trots att antalet kom- munala bolag fortsätter att minska verkar konkurrenssituationen vid upphandling av kollektivtrafik i de allra flesta fall vara god. Av en rundfrågning till landets trafikhuvudmän framgår, att det vid flertalet upphandlingstillfällen finns i regel minst fem anbudsgivare, oftast ännu fler. Av naturliga skäl varierar förhållandena beroende på i vilken del av landet upphandlingen äger rum. Så råder det t.ex. i de norra delarna av landet mindre konkurrens än i övriga landet. Inte någon av trafikhuvudmännen har noterat några skillnader när det i en upphand- lingssituation bland anbudsgivarna har funnits respektive inte funnits med ett kommunalt bolag som bedriver uppdragsverksamhet. Inte heller tycks antalet anbudsgivare ha förändrats i nämnvärd utsträckning under försöksperioden (en närmare redogörelse för trafikhuvud männens erfarenheter återfinns i avsnitt 4.3). En tendens som utredningen noterat är att små och medelstora bussföretag gått samman i s.k. busspooler . En busspool är ett samverkansbolag bestående av ett antal bussföretag av olika storlek som delägare. Genom att bilda ett sådant bolag får de enskilda delägarna större möjligheter att hävda sig i konkurrensen. Inte heller denna utveckling torde ha så mycket att göra med de fyra kommunala bolagens medverkan på marknaden. Dessutom ingår två av dessa fyra bolag själva i ett sådant samverkansbolag. Mot bakgrund av det som redovisats enligt ovan är det utredningens bedömning att det finns en fungerande konkurrens på kollektivtrafikens område. 5.2.3Utredningens slutsatser och förslag Utredningens bedömning: Det föreligger inte behov av att låta kommunala trafikbolag få bedriva uppdragsverksamhet. Försöks- lagstiftningen bör därför varken förlängas eller permanentas. Omfattningen av uppdragsverksamheten med stöd av försökslagen har varit ytterst begränsad. Intresset från de kommunala trafikaktiebolag som inte använt sig av möjligheterna i försökslagen har också varit mycket sparsamt. En första och viktig förutsättning för en utvidgning av den kommunala kompetensen att bedriva uppdragsverksamhet är att det finns ett påtagligt behov av en utvidgad sådan. Så kan inte sägas vara fallet på kollektivtrafikens område om man ser till dels det totala antalet kommunala trafikbolag, dels hur många av dessa som använder sig av möjligheterna i försökslagen. Redan på grund härav anser utredningen att det inte finns skäl att vare sig förlänga eller permanenta den nu pågående försöksverksamheten. Marknaden har förändrats. Nya aktörer har tillkommit, både svenska och utländska. Ett efter ett säljs de kommunala bolagen ut. Som framgår av redogörelsen i avsnitt 5.2.2. är det utredningens uppfattning att det finns en fungerande konkurrens när det gäller upphandling av De marknadsmässiga skäl som anfördes när man införde försöksverksamheten får således numera anses ha bortfallit. Finns det då några andra skäl att låta kommunala bolag bedriva uppdragsverksamhet på kollektivtrafikområdet? De kommunala bolag som bedriver uppdragsverksamhet är naturligtvis angelägna om att möjligheten permanentas. Utredningens uppfattning är emellertid att detta förhållande inte utgör tillräckliga skäl för att föreslå att verksamheten skall permanentas. Det är därför uteslutet att lägga ett sådant förslag. Inte heller anser utredningen att den nuvarande försöksperioden bör förlängas. Visserligen har något eller några kommunala bolag ingått avtal med stöd av försökslagen som sträcker sig längre än till . Dessa bolag har dock ingått sina avtal med vetskap om försökslagens tidsbegränsning. Det får därför ligga på vart och ett av dessa bolags ansvar att ta eventuella konsekvenser härav. Att föreslå en förlängning av försöksverksamheten för att legitimera redan ingångna avtal finner utredningen inte vara lämpligt, om ens möjligt. Utredningen förutser dock att gällande avtal mellan å ena sidan de kommunala bolag som bedriver uppdragsverksamhet och å andra sidan länstrafikhuvudmännen normalt får löpa ut i enlighet med villkoren i respektive avtal. Härigenom får dessa bolag möjlighet att anpassa sin organisation till kommande förutsättningar. Enligt förarbetena till försökslagen ville man genom försöks verksam- heten få erfarenheter som skulle ligga till grund för fortsatta över- väganden när det gäller behov och utformning av vidgad kompetens inom andra områden. Omfattningen av verksamheten enligt försöks lagen har som framgår av det föregående varit ytterst marginell. Det är därför utredningens uppfattning att man inte kan dra några bestämda slutsatser vare sig på kollektivtrafikens eller något annat område enbart utifrån uppföljningen och utvärderingen. Ett frångående av de kom munal- rättsliga principerna torde ytterligare behöva över vägas och konse- kvenserna härav att ytterligare belysas. Kommunernas och landstingens affärsdrivande roll behöver också diskuteras mera ingående. Utredningens uppdrag har varit väl avgränsat och i de föregående avsnitten har redogjorts för de slutsatser som varit möjliga att dra på vart och ett av de områden som omfattas av direktiven. Utredningen har också i det föregående redovisat sin uppfattning beträffande försöks- verksamhetens fortsättning. Utredningen har under resans gång gjort en del iakttagelser som är värda att notera. Nedan följer en kort redo görelse för dessa. Vid åtskilliga av kontakterna med olika företrädare för buss- branschen har man pekat på trafikhuvudmännens roll och uppgifter när det gäller kollektivtrafiken. Trafikhuvudmännen och deras ägare har genom nuvarande lagstiftning stort inflytande i flera olika avseenden, bl.a. när det gäller de små bolagens möjligheter att vara med och konkurrera. Det är trafikhuvudmännen som i sina upphandlingar bestämmer storleken på de trafikpaket som skall upphandlas . Genom att ha flera och mindre trafikpaket får fler mindre företag möjlighet att vara med och lämna anbud. Detta i sin tur gynnar konkurrensen. Ju större upphandlingsenheter som huvudmännen bestämmer sig för desto större risk är det att ett litet bolag slås ut. Trafikhuvudmännen bestämmer de avtalstider som ska gälla vid varje upphandlingstillfälle. Avtalstiderna inom branschen tenderar att bli allt längre. Frågan är hur detta påverkar de mindre bolagens möjligheter att vara med och lämna anbud. Kanske bidrar även detta till att försvåra för de små bolagen att vara med och konkurrera? Onödigt långa avtalstider kan, liksom förlängning av avtal utan konkurrens upphandling, överhuvudtaget innebära att konkurrens möjligheterna inte utnyttjas på bästa sätt. En annan aspekt är den detaljstyrning av trafiken som görs av trafikhuvudmännen.. Är denna kanske rentav för hård och därmed hämmande för kreativiteten inom branschen? En alltför hård detalj- styrning kan också inverka negativt på de små bolagens möjligheter att vara med och lämna anbud. Detta är i sin tur ofördelaktigt för konkurrensen. har dock allt fler trafikhuvudmän infört s.k. netto- avtal och incitament, vilket gör att transportören får ett ökat inflytande på trafikens genomförande. Samtliga trafikhuvudmän har på ett tidigt stadium tillskrivits och informerats om utredningen. De har också inbjudits till utredningens hearing. Till denna infann sig emellertid endast en företrädare. Huvud- männens synpunkter i ett större perspektiv finns därför inte med i utredningens underlag. Utredningen har dock i slutskedet av sitt arbete gjort en rundfrågning till samtliga länstrafikhuvudmän för att få en uppfattning om deras syn på den nu rådande konkurrenssituationen (se mera om detta i avsnitt 4.3). Det har också till utredningen framförts, att man genom förändringar på olika sätt, dels när det gäller trafikhuvudmännens roll, dels när det gäller upphandlingssystemet, kanske skulle kunna åstadkomma ytterligare sänkningar av kostnaderna för kollektiv trafiken. anförda skäl anser jag att det vore av intresse att närmare utreda och följa upp lagstiftningen på området och därmed trafikhuvudmännens roll och uppgifter. Avslutningsvis noterar utredningen att i vart fall tre kommuner i landet inte konkurrensutsätter sin trafik, utan direkt upp- handlar från eget bolag. Detta är naturligtvis diskutabelt, men ligger inte inom ramen för uppdraget att närmare undersöka eller ta ställning till. Det kan i detta sammanhang noteras att den som redo- gjorts för i avsnitt 1.7.1. är föremål för fortsatt beredning inom . Uppföljning och utvärdering av den kommunala uppdragsverksamheten inom kollektivtrafiken. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall tillkallas för att göra en uppföljning och utvärdering av lagen (1996:637) om försöksverksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom viss trafik enligt yrkestrafiklagen (1998:490). Kommunala aktiebolag har genom lagen (1996:637) om försöks- verksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdrags- verksamhet inom viss trafik enligt yrkestrafiklagen (1998:490) getts en möjlighet att på försök bedriva kollektivtrafik i andra kommuner och landsting. I lagen anges följande villkor för att sådan uppdragsverksam- het skall få bedrivas. Kommunala aktiebolag får bedriva verksamheten endast på uppdrag av en kommun eller ett landsting eller av sådan trafikhuvudman som avses i lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik. Försöksverksamheten innebär att den kommunala kompetensen utvidgas inom kollektivtrafiken på så sätt att verksamheten inte behöver ha sådan anknytning till kommunen, eller dess medlemmar som avses i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900). Uppdragsverksamheten skall drivas affärsmässigt och får inte stödjas på ett sådant sätt att konkurrensen hämmas. En kommun eller ett landsting får inte heller i övrigt tillämpa något annat konkurrensbegränsande förfarande. Försöksverksamheten avser tiden fr.o.m. t.o.m. . Regeringen angav i sin proposition uppdragsverksamhet avseende kollektivtrafik, m.m. (prop. 1995/96:167) att den avsåg att göra en uppföljning av hur försöket så långt har utfallit. Denna uppföljning skulle sedan enligt regeringens mening ligga till grund för en bedömning av om den kommunala kompetensen permanent skulle utvidgas på området för kollektivtrafik. godkände regeringens förslag (bet. 1995/96:KU34, rskr. 1995/96:242). Utredningen om vidgad försöksverksamhet med uppdrags- verksamhet har i sitt betänkande uppdragsverksamhet (SOU 1998:119) anfört att det är angeläget att den av regeringen aviserade utvärderingen av lagen genomförs. Det dåvarande gjorde en förfrågan till de kommunala aktiebolag som bedriver kollektivtrafik, s.k. kommun- ala trafikbolag, om de använt sig av rätten enligt lagen (1996:637) om försöksverksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom viss trafik enligt yrkestrafiklagen (1998:490). Samtliga kommunala trafikbolag (16 stycken) inkom med svar. Svaren finns tillgängliga i (dnr Ju1999/122/K). Sex trafikbolag har svarat att de har lämnat anbud och fem av dessa har fått sina anbud antagna. Övriga tio trafikbolag har inte läm nat några anbud. På frågan om de kommunala trafikbolagen avsåg att använda sig av möjligheten i lagen att bedriva uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken svarade sex ja, sex eventuellt och fyra nej. Av de fem trafikbolag som fått sina anbud antagna hade tre bolag tecknat avtal och två bolag tecknat avtal med varierande längd mellan ett och . Den särskilde utredaren ges i uppdrag att ·utreda i vilken omfattning rätten enligt lagen (1996:637) om för söks- verksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva upp drags- verksamhet inom viss trafik enligt yrkestrafiklagen (1998:490) har använts av kommunala aktiebolag, ·göra en uppföljning och utvärdering av dels den upp dragsverksamhet som bedrivs och har bedrivits i enlighet med lagen, dels erfaren- heterna från de upphandlingar som har ägt rum innan ett kommunalt aktiebolag har fått bedriva uppdragsverksamhet inom kollektiv- trafiken, ·utvärdera hur konkurrensförhållandena har påverkats av den kom- munala uppdragsverksamheten på kollektivtrafikområdet genom att bl.a. klarlägga effekterna på kostnader, priser och kvalitet, ·utvärdera vilka effekterna blivit för konkurrerande företag på kort och om möjligt på , samt ·utifrån resultatet av utvärderingen bedöma om försöksverksamheten bör förlängas eller inte eller om kommunala aktiebolag permanent bör få möjlighet att bedriva uppdragsverksamhet inom kollektiv trafiken i andra kommuner och landsting. Om utredaren finner att uppdrags- verksamheten bör fortsätta i någon form skall utredaren bedöma behovet av ändringar i lagstiftningen och vid behov föreslå de förändringar som kan anses nödvändiga. Utredaren skall under arbetet samråda med berörda myndigheter och organisationer inom kollektivtrafiken, företrädare för näringslivet samt andra som kan komma att beröras. Den särskilde utredaren skall redovisa sina överväganden och förslag . Enkät till de kommunala trafikbolagen Utredningen om utvärdering av den kommunala (Ju 1999:05) Telefon eller 0706 - 97 42 98 1.Har Ni använt Er av lagen om försöksverksamhet och bedriver uppdragsverksamhet åt annan kommun, annat landsting eller annan trafikhuvudman enligt lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik? 2.Om Ni svarat Nej på fråga 1: Har Ni för avsikt att framöver utnyttja den möjlighet som ges enligt försökslagen? 3.Om Ni svarat Nej på fråga 1 eller 2: Vilka är skälen till att Ni inte använt Er av försökslagen? (Skriv gärna på baksidan om utrymmet inte räcker till!) 4.Har Ni synpunkter på försökslagen och frågor som har samband med denna som Ni tror skulle kunna vara värdefulla för utredningen att ta del av? 5.Om Ni har svarat Ja på fråga 4: Är Ni intresserad av att framföra synpunkterna vid ett personligt sammanträffande med företrädare för utredningen? Tack för Er medverkan! Var vänlig och återsänd enkäten i bifogat svarskuvert och . Utredningen om utvärdering av den kommunala (Ju 1999:05) Telefon eller 0706 - 97 42 98 Har Ni någon erfarenhet av lagen om försöksverksamhet? 2.Om Ni svarat Ja på fråga 1; På vilket sätt eller vi vilket sammanhang har Ni kommit i kontakt med försökslagen? I samband med anbudsförfarande ............................................ I annat sammanhang; vilket? 3.Har Ert företag påverkats av att de kommunala trafikbolagens möjlighet att bedriva uppdragsverksamhet i andra kommuner än den egna beträffande kostnader, priser och kvalitet och i så fall på vilket sätt? 4.Anser Ni att konkurrensförhållandena på något annat sätt har påverkats av de kommunala trafikbolagens inträde på marknaden i annan kommun än den egna för Er del och i så fall på vilket sätt? På vilket sätt? 5.Har Ni ytterligare synpunkter på försökslagen och frågor som har samband med denna som Ni tror skulle kunna vara värdefulla för utredningen att ta del av? Tack för Er medverkan! Var vänlig och återsänd enkäten i bifogat svarskuvert och den Information om en ny utredning, Utredningen om utvärdering av den kommunala uppdragsverksamheten inom kollektivtrafiken (Ju 1999:05) Telefon eller 0706 - 97 42 98 Ny statlig utredning om utvärdering av den kommunala uppdragsverksamheten inom kollektivtrafiken Genom lagen (1996:637) om försöksverksamhet (se bilaga) med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom viss trafik enligt yrkestrafiklagen (1998:490) gavs de kommunala bolagen möjlighet att bedriva uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken. Lagen, som trädde i kraft , infördes på försök om . Regeringen har beslutat att tillsätta en särskild utredare för att göra en uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten (se bifogade direktiv). Till särskild utredare har regeringen förordnat landstingsrådet . - Av direktiven till utredningen framgår att utredaren bl.a. skall utvärdera hur konkurrensförhållandena har påverkats av den kommunala uppdragsverksamheten på kollektivtrafikområdet samt vilka effekterna blivit för konkurrerande företag på kort och om möjligt . Anledningen till att vi skriver till Er är att vi vill dels informera om utredningens existens, dels tala om att vi eventuellt kommer att ta kontakt med Er längre fram för att ta del av Era synpunkter i frågan. Utredningen planerar att ha en s.k. hearing i . Om Ni är intresserad av att delta ber vi Er att tills vidare reservera eftermiddagen . Särskild inbjudan kommer att skickas ut till de närmast berörda intressenterna . Om Ni inte skulle få någon inbjudan men är intresserad av att ändå delta går det bra att ta kontakt med undertecknad. Har Ni redan nu några synpunkter eller frågor när det gäller de frågor utredningen har att behandla går det bra att ta kontakt med under- tecknad. SÄNDLISTA Information om en ny utredning 1.Blekingetrafiken, Järnvägsstationen, 371 34 2.Dalatrafik AB, Box 924, 781 29 3.Gotlands kommun, Kollektivtrafiken, 621 81 4.Hallandstrafiken AB, Box 269, 311 23 5.Jönköpings länstrafik AB, Box 372, 551 15 6.Kalmar Läns Trafik AB, Box 54, 579 22 7.Länstrafiken i , , 831 34 8.Länstrafiken i , Box 183, 956 23 9.Länstrafiken i , Box 134, 921 23 10.Länstrafiken , V 1, 352 30 11.Länstrafiken , Box 8013, 700 08 12.Länstrafiken , Box 88. 611 23 13.Östgötatrafiken AB, Box 1550, 581 15 14.Skånetrafiken, 281 83 15.Stockholms Läns Landsting, , Box 4414, 102 69 16.Storstockholms Lokaltrafik , 120 80 17.Upplands Lokaltrafik AB, Box 1400, 751 44 18.Värmlandstrafik AB. , 684 30 19.Västernorrlands läns , Box 114, 872 23 20.Västmanlands Lokaltrafik AB, , 721 30 21.Västtrafik AB, Box 123, 541 23 22.Västtrafik , Box 1085, 462 28 23.Västtrafik , Box 405, 401 26 24.Västtrafik , , 2 vån, 503 30 25.Västtrafik , Box 123, 541 23 26.Waxholms Ångfartygs AB, B ox 7422, 103 91 27.X-trafik AB, Box 125, 826 23 Kommuner där uppdragsverksamhet f.n. bedrivs av kommunalt aktiebolag i annan kommun 1.Strömstads kommun, 452 80 2.Tanums kommun, 457 81 3.Sotenäs kommun, 456 80 4.Munkedals kommun, 455 80 5.Lysekils kommun, 453 80 6.Stenungsunds kommun, 444 82 7.Kungälvs kommun, Nämndhuset, 442 81 8.Trollhättans kommun, 461 83 9.Vänersborgs kommun, 462 85 10.Ale kommun, 449 80 11.Kungsbacka kommun, , 434 81 12.Alingsås kommun, 441 81 13.Lerums kommun, 443 80 Kommuner/landsting där det finns ett kommunalt bussaktiebolag 1.Stockholms stad, , 105 35 2.Stockholms läns landsting, Box 22550, 104 22 3.Uppsala kommun, Box 216, 751 04 4.Borås kommun, 501 80 5.Mariestads kommun, 542 86 6.Göteborgs stad, 404 82 7.Uddevalla kommun, 451 81 8.Örnsköldsviks kommun, 891 88 9.Umeå kommun, 901 84 10.Skellefteå kommun, 931 85 11.Luleå kommun, 971 85 Övriga intressenter (inkl. konkurrerande bolag) 1.Swebus AB, , 4 tr, 111 56 2.Linjebuss , Box 1820, , 171 24 3.Buss i , , 411 21 4.Näckrosbuss AB, Box 1012, , 611 29 5.Tjörns Omnibusstrafik AB, , 471 96 6.Orusttrafiken i , Lundens industriområde, Box 117, 473 23 7.Svenska Kommunförbundet, 118 82 8.Landstingsförbundet, Box 70491, 107 26 9.Konkurrensrådet, , 111 52 10.SAF, 4 A, 103 30 11.SIF, Box 5501, 114 85 12.Konkurrensverket, 103 85 13.LO, 105 53 14.TCO, 114 94 15.Svenska Kommunalarbetareförbundet, Box 19039, 16.Tjänsteförbundet, Box 5501, 114 85 17.Företagarnas , 106 67 18.Svenska Lokaltrafikföreningen, Box 1108, 111 81 19.Svenska Bussbranschens Riksförbund, Box 17548, 1.Gävle Kommun, , , 801 84 2.Helsingborgs Kommun, Tekniska förvaltningen, Personaltrafik- enheten, , 252 27 3.Karlstad , Kollektivtrafikkontoret, 651 84 4.Luleå Lokaltrafik AB, , 973 34 5.Lund Kommun, Tekniska förvaltningen, Kollektivtrafikkontoret, , 222 37 6.Norrköpings Kommun, , 601 81 7.Trafikkontoret , Box 2403, 403 16