sou · GNB331 · 2000-01-01 00:00:00 — beslut enligt fastighetsmäklarlagen får över- klagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Anmälare anses inte vara part och kan inte överklaga nämndens beslut. Handlingarna hos är i princip offentliga. Enligt 8 kap. 6 § sekretesslagen (1980:100) och 2 § 1 och 2 sekretess- förordningen (1980:657) gäller hos nämnden sekretess för bl.a. uppgifter om enskilds affärs- eller driftförhållanden om det kan antas att den en- skilde lider skada om uppgiften röjs samt för uppgift om andra ekono- miska eller personliga förhållanden för den som har trätt i affärsförbin- delse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighe- tens verksamhet. Nämnden övertog då från länsstyrelserna uppgiften att pröva frå- gor om tjänsteansvar såvitt avser anställda inom polisväsendet. 21 Uppgifterna i detta kapitel har i stora delar hämtats från Personalansvars- nämndens vid med referat av ärenden . Tillsynen över advokatverksamheten 137 Nämnden består av rikspolischefen, personalföreträdarna, chefsjuristen, en tjänsteman vid som rikspolischefen bestämmer och tre särskilt utsedda ledamöter [26 § förordning (1989:773) med instruk- tion för ]. Rikspolischefen är nämndens ordförande. Regeringen utser de särskilda ledamöterna. Dessa består för närva- rande av två riksdagsledamöter och en länspolismästare. Denna ordning har bestått sedan tillkom . Nämndens ansvarsområde omfattar alla anställda vid , den lokala polisorganisationen och um. Undantagna är de arbetstagare vilka har att svara inför Statens an- svarsnämnd. För de grupper av arbetstagare som omfattas av Perso- nalansvarsnämndens behörighet kan nämnden pröva frågor om skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning. Disciplinpåföljderna är varning och löneavdrag. En arbetstagare får inte meddelas flera disciplinpåföljder. Löneavdrag får göras för . Löneavdraget per dag får uppgå till högst av daglönen (15 § ). inkom sammanlagt 70 ärenden och avgjordes 80. I fy- ra av 42 avgjorda ärenden som gällde skiljande från anställning besluta- de nämnden om avskedande. Samtliga fall avsåg polismän. Övriga 38 ärenden avskrevs, antingen därför att aktuella åtal ogillats eller därför att grund för ett skiljande från anställningen inte bedömts föreligga. Nämn- den prövade vidare fråga om avstängning i fem fall. Fyra av dessa ledde till avstängning. Samtliga avsåg polismän. Av de 36 avgjorda ärendena om tjänsteförseelse avskrevs fyra. Disciplinansvar ålades i 32 fall. I två av dessa ålades disciplinansvar i form av löneavdrag och i de återståen- de 30 fallen tillämpades varning. Uppkommer fråga som har att pröva, åligger det den myndighet som arbetstagaren lyder under att anmäla detta till nämnden. Utredningen i ärendet ombesörjs av den myndighet som ar- betstagaren lyder under. I utredningsmaterialet som överlämnas till bör även ingå ett yttrande om hur myndigheten ser på det påtalade förhållandet. 138 Tillsynen över advokatverksamheten Anmälan till nämnden kan också göras av el- ler Justitiekanslern. Klagomål från enskilda mot arbetstagare tas inte upp till prövning av nämnden. När ett ärende anhängiggjorts vid nämnden beslutar ordföranden om förfarande inför nämnden skall inledas eller ej. Har anmälan gjorts av ombudsmän eller Justitiekanslern skall beslut om att inte gå vidare med ärendet fattas av nämnden. Beslutar ordföranden eller nämn- den att förfarande skall inledas, utfärdas en skriftlig underrättelse till arbetstagaren att yttra sig i ärendet. När det gäller ett ärende om avske- dande eller uppsägning utfärdas även varsel till den lokala arbetstagar- organisationen. Ärendena avgörs efter föredragning. Den berörde arbetstagaren har emellertid alltid möjlighet att inställa sig personligen inför nämnden, om han så önskar. Den berörde arbetstagaren har rätt att begära domstols prövning av beslut. Arbetstagaren har då att väcka talan enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Detta innebär i princip att en fackligt ansluten arbetstagare får väcka talan direkt i Ar- betsdomstolen och att en oorganiserad arbetstagare får väcka talan vid tingsrätt med möjlighet att överklaga tingsrättens avgörande hos Arbets- domstolen. inrättades i samband med den s.k. äm- betsansvarsreformen och införandet av tidigare lagen om offentlig an- ställning (). Syftet med nämnden vid dess tillkomst var att åtgärder i tjänsten av arbetstagare med högre befattningar inte lämpligen borde prövas disciplinärt av kolleger, med vilka arbetstagaren samarbetade och med vilka han inte sällan hade att i kollegial sammansättning fatta beslut (prop. 1975:78 s. 168 ff.). – är en självständig myn- dighet och tar endast upp ett ärende efter anmälan. Förvaltningslagens bestämmelser är tillämpliga på verksamheten hos nämnden. Handlägg- ningen är skriftlig och nämnden handlägger () tio till femton ärenden . Flertalet av dessa resulterar i reprimand av något slag. Handläggningstiden för ett ärende från det att anmälan in- kommer till dess nämnden fattat ett beslut utgör i de flesta fall några månader. 22 Uppgifterna i detta kapitel har i stora delar hämtats från JK:s rapport skydd mot oegentligheter i offentlig förvaltning, 1997. Tillsynen över advokatverksamheten 139 kan sägas vara avsedd att fungera som ett dom- stolsliknande organ som prövar de angivna frågorna för den statliga ar- betsgivarens räkning. Av förordningen (1988:1102) med instruktion för framgår bl.a. följande. Nämnden består av en ordförande, en vice ordförande och tre andra ledamöter, var och en med en personlig ersättare. Ordföranden och vice ordföranden skall vara ju- rister och ha erfarenhet som domare. Samtliga ledamöter förordnas av regeringen för en bestämd tid. är två av ledamöterna riksdagsledamöter och en företrädare för . Nämnden är beslutsför när ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande. Den myn- dighet där arbetstagaren är eller senast har varit anställd skall i ärendet anses som hans motpart, om inte särskilda skäl talar för något annat. Det sagda gäller dock inte ärenden som har tagits upp på anmälan av JO el- ler JK. I dessa senare fall är JO respektive JK motpart. Arbetstagare som omfattas av behörigheten för m.m. prövar frågor om disciplinansvar när det gäller arbetstagare som anställs av regeringen och andra arbetstagare beträf- fande vilka regeringen så har föreskrivit (34 § ). För anställda med fullmakt (utom JK, justitieråd eller regeringsråd) prövar nämnden såda- na frågor beträffande ordinarie domare och andra arbetstagare som rege- ringen bestämt. Frågor om avskedande eller avstängning av justitieråd eller regeringsråd prövas inte av utan av Högsta dom- stolen på talan av JO eller JK (12 kap. 8 § RF). Den personkrets som omfattas av behörigheten för Statens an- svarsnämnd utgörs bl.a. av samtliga domare förutom justitie- och rege- ringsråd, åklagare, polischefer, högre befattningshavare inom försvaret samt professorer. Personkretsen har minskat i förhållande till vad som gällde enligt i dess äldre lydelse. Bakgrunden är den delegering av utnämningsmakten som skett och som medfört att verksledningspersonal – utom högste chefen – vanligen inte längre ut- nämns av regeringen. Härtill kommer att myndighetssammanslagningar, t.ex. på försvarsområdet, har minskat antalet myndig- hetschefer. 140 Tillsynen över advokatverksamheten För de grupper av arbetstagare som omfattas av Statens ansvarsnämnds behörighet kan nämnden besluta om disciplinansvar, åtalsanmälan, av- stängning, läkarundersökning eller avskedande. Disciplinpåföljderna är varning och löneavdrag. En arbetstagare får inte meddelas flera disciplinpåföljder. Löneavdrag får göras för . Löneavdraget per dag får uppgå till högst av daglönen (15 § ). Anmälan om prövning skall göras till nämnden [15 § anställningsförord- ningen (1994:373)] av den myndighet där arbetstagaren är anställd eller, om det är fråga om myndighetschefen, av regeringen eller av överordnad myndighet (3 § samma förordning). Anmälningsskyldigheten omfattar dock inte den som är chef för en domstol, en arrendenämnd eller en hy- resnämnd (15 § tredje stycket samma förordning). Även JO och JK kan göra anmälan till nämnden. Den berörde arbetstagaren har rätt att begära domstols prövning av beslut. Arbetstagaren har då att väcka talan enligt la- gen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Detta innebär i princip att en fackligt ansluten arbetstagare får väcka talan direkt i Arbetsdomsto- len och att en oorganiserad arbetstagare får väcka talan vid tingsrätt med möjlighet att överklaga tingsrättens avgörande hos Arbetsdomstolen. Nämndens beslut är offentliga. När det gäller övriga handlingar gäller i vissa fall s.k. överföringssekretess enligt 13 kap. 2 § sekretesslagen (1980:100). () är ett organ för pressens självsanerande verksamhet. utarbetade och an- tog etiska regler för pressen. Dessa har sedan omarbe- tats . De nuvarande reglerna – Etiska regler för press, radio och TV – är antagna och utgivna av pressens huvudorganisationer; Pub- licistklubben, och . 23 Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade ur betänkandet Skyddet för enskilda personers privatliv (Ds 1994:51), , radio och tv utgiven av samt årsredovisningen för PO/1996. Tillsynen över advokatverksamheten 141 , och har beslutat att reglerna skall gälla i den utsträckning som de kan tillämpas med hänsyn till radiolagen och programföretagens avtal med staten. har i tillämpliga delar anslutit sig till reglerna. Dessa media granskas emellertid av en statlig myndighet, och TV. De etiska reglerna inleds med ett portalstadgande av innebörd att massmedia skall ha största möjliga frihet inom ramen för lagstiftningen för att tjäna som nyhetsförmedlare och samhällsgranskare, men att man därvid skall skydda enskilda mot oförskyllt lidande. Det sägs också att etiken inte i första hand tar sikte på formell regeltillämpning, utan att de etiska reglerna skall vara till stöd för en ansvarig hållning inför den publicistiska uppgiften. Därefter följer detaljerade regler för god publi- cistisk sed med avseende på bl.a. korrekt nyhetsförmedling, hänsyn till den personliga integriteten vid val av nyhetsmaterial, publicering av namn, bild och övriga uppgifter som kan tjäna till identifiering samt rätt till bemötande. inrättades befattningen Allmänhetens Ombudsman (PO). Denne har till uppgift att övervaka pressetiken och biträda allmänheten i pressetiska frågor. Nämnden är uppdelad i två avdelningar, vardera bestående av ordföran- de eller vice ordförande samt ytterligare fem ledamöter. Av dessa utser pressens organisationer var för sig två ledamöter och två suppleanter för dessa. och ordföranden i utser gemensamt fyra ledamöter och två suppleanter för dem. Dessa ledamöter skall representera allmänheten och får inte stå i beroen- deförhållande till tidningsföretag eller pressens organisationer. Ordfö- rande och vice ordförande bör vara jurister med erfarenhet som ordinarie domare och utses av . Av de nuvarande ord- förandena och vice ordförandena är två justitieråd och två regeringsråd. 142 Tillsynen över advokatverksamheten Handläggningen hos PO och PO fungerar som ett sorteringsinstrument i förhållande till . PO skall på eget initiativ eller efter anmälan undersöka avvikelser från god publicistisk sed och vid behov hänskjuta ärendet till . Anmälan till PO skall vara skriftlig och i regel ske från den aktuella publiceringen. PO skall i första hand försöka lösa tvister mellan enskilda och tidningar på egen hand. För att han skall hänskjuta ett ärende till krävs medgivande från den som är förfördelad. Anmälningar till kan således göras av PO på dennes eget initia- tiv eller efter anmälan av enskild till honom. Om PO beslutar att inte ta upp ett ärende kan den enskilde begära att det skall tas upp av . Nämnden avgör om ärendet skall tas upp till prövning eller inte. Bedömningen av ett ärende redovisas i ett opinionsuttalande. Till grund för detta ligger i regel, förutom anmälan, yttrande från berörd tidning och PO:s bedömning. Om nämnden finner anledning till mot tid- ningen skall denna publicera nämndens hela uttalande på väl synlig plats. En klandrad tidning skall också erlägga expeditionsavgift som bi- drag till nämndens kostnader (år eller beroende på tidningens upplaga). PON:s uttalanden redovisas i särskilda häften och i årsberättelsen. Enligt årsredovisningen för avgjordes 147 ärenden av . Ungefär lika många hade anmälts. Av de avgjorda ärendena hade 88 ingetts av PO. Av dessa klandrades tidningen i 73 fall. 59 ärenden hade förts vidare av anmälare efter avskrivningsbeslut av PO. Endast i fem av dessa fälldes tidningen. Anmälningarna till PO uppgick till 443. 4Advokatsamfundets prövning av debiterat arvode Enligt 33 § i stadgar är ledamot skyldig att ingå skiljeavtal i tvist med huvudman om arvode och kostnad för utfört upp- drag, om huvudmannen eller – om denne anlitat rättsskyddsförsäkring – vederbörande försäkringsbolag från sluträknings avgivande hos styrelsen skriftligen begär det. Huvudmannen eller försäkringsbola- get har alltid möjlighet att i stället för ett skiljeförfarande vända sig till domstol och få ett domstolsutslag. Skiljedom meddelas antingen av styrelsen eller av en särskild skilje- nämnd, bestående av tre eller fem av styrelsen för varje särskilt fall, in- om eller utom styrelsen, utsedda samfundsledamöter. Skiljedom skall meddelas senast efter det skiljenämnden utsetts. Styrelsen har rätt att på framställning av part eller skiljenämnden förlänga när det finns skäl därtill. I tvist om arvode och kostnad är styrelsen beslutsför då minst sju ledamöter eller suppleanter för dessa är närva- rande. Omröstningen inom styrelsen sker öppet. Beslut inom styrelsen fattas med enkel röstövervikt och vid lika röstetal gäller den mening som ordföranden biträder. Styrelsens och den särskilda skiljenämndens leda- möter får inte av part ta emot eller betinga sig ersättning. Föreligger avtal om arvode eller ersättning i övrigt för uppdrags utfö- rande, är styrelsen och den särskilda skiljenämnden vid sin prövning inte bundna härav, om avtalet visas vara oförenligt med huvudmannens eller försäkringsbolagets berättigade intresse. Har verkställd debitering av arvode eller kostnad godkänts får styrelsen och den särskilda skilje- nämnden, där debiteringen är uppenbart obillig samt omständigheterna i övrigt därtill föranleder, lämna godkännandet utan avseende (33 § sista stycket stadgarna). I några av de ärenden om arvodesprövning som samfundet handläg- ger tar styrelsen självmant upp disciplinärende. I de fall detta blir aktuellt avgör man först arvodesärendet innan någon prövning i dis- ciplinärendet sker. 144 prövning av.... 4.1Statistik för åren 1992–1997 Av nedanstående tabell framgår antalet slutbehandlade arvodestvister m.fl. uppgifter –1997. Uppgifterna är hämtade från samfundets verksamhetsberättelser . 1)skedde nedsättning i av de genom skiljedom av- gjorda ärendena. I 21 fall har det fordrade beloppet satts ned eller mer. av de behandlade ärendena avsåg familjerätt. I fyra fall upptog styrelsen disciplinärende med anledning av vad som före- kommit i arvodesärendet. I två fall föranledde advokats underlåtenhet att ingå skiljeavtal och inkomma med svaromål disciplinär prövning.. 2)Avskrivning på grund av återkallelse eller på grund av att formella förut- sättningar för skiljeförfarande saknats. 4.2Förfarandet i arvodesärenden hos samfundet Arvodestvist mellan en advokat och hans klient faller som tidigare fram- gått under domstols kompetens. Den som är missnöjd med en arvodes- räkning vänder sig i de allra flesta fall till samfundet och begär att arvo- det prövas där. Det är endast klienten som kan påkalla skiljedom, inte advokaten. Klienten kan således välja mellan att påkalla skiljeförfarande eller föra talan vid domstol. En begäran om arvodesprövning hos sam- fundet måste ha kommit in till samfundet från det sluträk- ningen avgavs. För att skall ta upp ärendet till pröv- ning måste den klagande erlägga en expeditionsavgift om (samma belopp som tas ut av allmän domstol vid ansökan om stämning i tviste- mål). När detta belopp erlagts erhåller klaganden information om förfa- randet hos samfundet samt ett skiljeavtalsformulär, dessa finns fogade som bilagorna 7 och 8 till betänkandet. Klaganden anmodas underteck- na samt återsända skiljeavtalet tillsammans med arvodesräkningen. Han har en månad på sig att skicka tillbaka skiljeavtalet. Kommer något avtal inte in till samfundet utgår man från att han inte önskar någon prövning och handlingarna i ärendet återsänds. När samfundet erhållit det undertecknade avtalet samt den tvistiga räkningen underrättas den berörde advokaten om klagoskriften. Förutom att inkomma med svaromål föreläggs advokaten att underteckna skilje- avtalet. Klaganden underrättas om att hans klagoskrift över- sänts till advokaten samt att ärendet kommer att handläggas i den ord- ning som är stadgad för arvodesärenden. När svaromålet inkommer översänds det till klaganden för eventuellt yttrande. Härefter beslutar man på ett styrelsesammanträde att skiljedom skall meddelas av en särskild skiljenämnd och man utser de tre skiljemännen. Dessa är samtliga samfundsledamöter. Det finns f.n. () 14 fasta skiljenämnder inom samfundet och dessa handlägger samtliga arvodesä- renden. Skiljemännen underrättas per brev om att de är utsedda samt anmodas anmäla eventuellt jäv. underrättas parterna om att skiljenämnden utsetts och de anmodas framställa eventuella jävsinvändningar samt ange huruvida de önskar muntlig förhandling. Innan skiljedom meddelas ges slutföreläggande för bägge parter. Efter det att skiljedom meddelats och parterna underrättas om denna anmäls domen på ett styrelsesammanträde och det är vid detta som man i före- kommande fall initierar ett disciplinärende. 4.3Genomgång av ett antal arvodesärenden Kommitténs sekreterare har hos gått igenom samt-liga arvodesärenden som anmäldes på styrelsemöten under en tre- månadersperiod , sammanlagt 37 ärenden. Av de klag- ande var 33 klienter och 4 försäkringsbolag. Av klienterna var 22 fys- iska och 11 juridiska personer (kan vara bolag eller dödsbo). I endast ett ärende hölls muntlig förhandling. Av de 37 ärenden som omfattades av genomgången utgjorde knappt hälften eller 17 familjemål. I denna grupp återfinns förutom äktenskaps-, vårdnads-, umgänges- och underhållsbidragsmål även ärenden rörande bodelning, arvskifte och godmanskap. I gruppen tvistemål återfinns öv- riga tvistemål som inte är familjemål. Tvistemålet kan avse tvist i eller 146 prövning av.... Denna grupp utgjorde andra hälften eller 16 av ärendena. Endast ett brottmål fanns bland de undersökta ärendena. Vid genomgången har särskilt klagandens anmälningsskrift studerats. I de fall klaganden haft andra klagomål än beträffande skäligheten av yrkat arvode har detta noterats och framgår av uppställningen nedan. Vem/vilka klagar i ett arvodesärende? Av nedanstående uppställning framgår vilka som klagar och utgången i de ärenden som omfattas av genomgången. Av tabellen framgår vidare i hur många fall klagoskriften innehållit andra klagomål förutom beträf- fande arvodet samt i hur många fall som styrelsen självmant tagit upp ett disciplinärende. 1)Anledningarna till att ett arvodesärende skrivs av är flera. I ett fall utträdde advokaten ur samfundet under ärendets gång. I ett annat fall vägrade advo- katen underteckna skiljeavtalet eftersom ettårsfristen hade överskridits. I ett tredje fall återkallade klaganden sin begäran om prövning. I kolumnen av- skrivna ärenden återfinns även ett ärende som avvisats. Anledningen härtill var att ett arvodesärende mellan samma parter pågick i domstol. 2)I samtliga dessa tre ärenden lades upp ett disciplinärende eftersom klagoskriften även innehöll en anmälan i ett disciplinärende. 3)I 11 fall av dessa 15 ärenden lades upp ett disciplinärende efter- som klagoskriften även innehöll en anmälan i ett disciplinärende. I tre av de återstående fyra fallen föranledde de anförda omständigheterna ingen åtgärd från styrelsens sida och i ett fall vidtogs disciplinär åtgärd. Det sistnämnda ärendet skrevs emellertid av eftersom ledamoten under ären- dets behandling begärde sitt utträde ur samfundet. De fyra ärenden som även innehöll andra klagomål men utan att inne- hålla en formell anmälan i ett disciplinärende kom samtliga från klien- ter/fysiska personer. Kritiken gick ut på att advokaten utfört ett dåligt arbete, att advokaten varit partisk i ett bodelningsärende, samt att advo- katen åsidosatt sina skyldigheter. Samtliga ärenden var tviste- eller fa- miljemål. I det enda brottmålet som ingick i undersökningen riktades kraftig kritik mot advokatens sätt att förhålla sig som försvarare i ett sexualbrottmål. Kritiken ledde inte i något av de fyra fallen till discipli- när åtgärd från styrelsens sida. I nio av de undersökta ärendena har arvodet satts ned av skiljenämnden. Storleken på nedsättningen varierar kraftigt. Nedan anges med vilka be- lopp nedsättning skett (det första beloppet utgör yrkat arvodesbelopp och det andra det belopp skiljenämnden efter prövning fastställt): I många fall tar ett arvodesärende upp emot innan det är avgjort. I de fall där handlägg- ningstiden varit har ärendet i de flesta fall varit mycket omfångsrikt. I något fall gick klaganden i konkurs under handläggningen och i ett annat förelåg jäv hos en av skiljemännen. Flertalet arvodesärenden är relativt omfångsrika. Anledningen härtill torde vara att en bedömning av ett arvodes skälighet förutsätter att man har möjlighet att sätta sig in i den bakomliggande tvisten i sak. 148 prövning av.... Skiljenämndernas domar innehåller i de flesta fall en utförlig recit, dvs. en redogörelse för parternas yrkanden och grunderna för dessa. Dom- skälen är ofta ganska kortfattade, speciellt i de fall arvodet fastställts. I de fall arvodet nedsatts föreligger oftast en mer eller mindre utförlig mo- tivering. Vid bedömningen av vad som utgör skäligt arvode synes skilje- nämnderna beakta omständigheter som bl.a. uppdragets art och svårig- hetsgrad, den skicklighet med vilken det utförts, objektets värde samt arbetets resultat och omfattning. Advokats ansvar i aktiebolag.... 5Advokats ansvar i aktiebolag som driver advokatverksamhet gällde förbud att driva advokatrörelse i aktiebolagsform. kunde emellertid meddela dispens från detta. stadgekommitté inom föreslog i sitt betän- kande att advokat inte skulle få driva sin verksamhet i form av aktiebolag. Kommittén föreslog vidare att dispensmöjligheten skulle tas bort. Som skäl angavs dels att advokatens personliga ansvar gentemot klienterna ovillkorligen måste upprätthållas, dels att det för samfundets styrelse skulle bli mycket svårt att kontrollera att inte rörelse i realiteten bedrevs av annan än advokat eller i bolag med annan än advokat. Efter framställning av togs möjligheten till dispens från förbudet att driva advokatverksamhet i aktiebolagsform bort genom lagändringar, som trädde i kraft . –1977 rådde således ett absolut förbud mot att driva advokatrörelse i aktiebolagsform. öppnades en möjlighet för att dispensera från förbudet (1994 hävdes förbudet). Föredragande departementschefen lagstiftningsärende förkla- rade (prop. 1977/78:2 s. 14) att när man tidigare diskuterat frågan om att tillåta advokatverksamhet i aktiebolagsform det framför allt var ad- vokatens personliga ansvar mot klienten som ansågs hindra en sådan ordning. Detta problem löstes genom att man i 1 kap. 1 § andra stycket aktiebolagslagen (1975:1385) tog in en regel om att delägare i aktiebolag som bedriver advokatverksamhet solidariskt med bolaget svarar för så- dana förpliktelser mot klienter som bolaget ådrar sig medan han är del- ägare. Regeln i 1 kap. 1 § andra stycket aktiebolagslagen som alltjämt gäller är ett undantag från huvudregeln om frihet från personligt ansvar för delägarna i ett aktiebolag. Den är tvingande och innebär att en klient kan