sou · GNB384d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Tillvaron upptas inom populärkulturen på ett mycket entydigt sätt av kärlek, erotik, vänskap, svek och föräldra- barnrelationer; privatlivet försiggår knappast längre i relation ens till någon offentlighet. Samhälle utanför det privata är svårförnimbart och diffust; även arbetslivet spelar en underordnad och undflyende roll. Den grund, det kitt som mentalt håller samman ett samhälle, är det som jag här försökt förstå i relation till en viktig formare av mentala föreställningar och emotioner, nämligen kulturen. Detta kitt kan man givetvis också likställa med en moral eller en gemensam etik; hur bör man leva, privat och i samhället? Sociologen pekade tidigt på betydelsen av ett kollektivt emotionellt engagemang – det kollektiva medvetandet - som på samhällsnivå framförallt utvecklas genom kollektiva upplevelser för att vidmakt- hålla samhället som värdegemenskap. The point here is not skriver i en analys av moralisk fostran, to enrich the mind with some theoretical notion, a speculative ; but to give it a principle of action, which we must make as effective as necessary and possible. In other words, the representation must have something emotional; it must have the characterstic of a sentiment more than of a conception.95 Religionen fyllde tidigare, och gör så kanske i de delar av världen där sekulariseringen inte framskridit så långt som i väst, två för samhället mycket centrala behov. Den ena uppgift religionen fyllde var att fungera som en arena för kollektiv normbildning, normförmedling och reflexion. I alla samhällen finns behov av att reflektera över de villkor som individerna ställs inför, om det så sker i fiktiv form eller på annat sätt. Den reflektionen kan också ge upp- hov till etiska livsregler; hur vill vi att dessa villkor skall gestalta sig, hur bör vi bete oss? Den andra uppgiften som religionen tidigare fyllde var att bidra med ett känslomässigt kitt, genom den emotionella utlevelse, extas, som religionen tillät och där ritualer, symboler och kollektiva hand- lingar bidrog till att befästa dessa emotioner. Som själv påpekade, så är det just den grund det religiösa livet och engage- manget hade i känslan som gjorde dess makt så stark. Already in Suicide he had argued that religion as it becomes more rational loses its power to constrain individual consciences, and he gives Protestantism as an example. In the lectures on moral education he recognizes the inadequacy of purely theoretical ideas to gain sufficient influence in the life of the child.96 är det mest sekulariserade landet i världen.97 Kyrkan har helt tappat sitt känslomässiga och intellektuella grepp om sam- hället, törs man nog konstatera. Men om vi nu förutsätter att de funktioner som religionen fyllde är tidlösa och sprungna ur det kollektiva livets egen logik, finns det då något i det moderna sam- hället som ersatt religionen som reflexion, etik och källa till kollek- tiv extas? Kultur och konst, först och främst då populärkulturen som film, tv-såpor och veckotidningar, tror jag är svaret när det gäller reflexion och spegling i någon slags offentlighet över indivi- duella och samhälliga villkor98 som verkligen berör flertalet med- borgare. Just genom sin unika kraft att få människor att reagera känslomässigt kan populärkulturen också föda etiska och moraliska ställningstaganden; dessa är dock som regel betydligt mindre föreskrivna och självklara än det etiska system som var förhärskande. Moralpanik var frukten av ett samhälle där moral och ett påstått vaktslående om goda seder och normer, synen på rätt och fel, an- ständighet och fördärv fortfarande ingick som en naturlig del att diskutera i den gemensamma offentligheten. Vad som är påfallande – och en liknande trend tycks prägla även ett sam- hälle som USA99 – är att paternalistiska tongångar och tendenser till moralpanik knappast alls förekommer. Istället förefaller devisen var och en blir salig på sin fason att prägla mer och mer av kultur- debatten i takt med att de generationer som fostrats till att dela en samhällsmoral såväl som en privatmoral sakteliga ersätts i befolk- ningen av de generationer där de enda (?) riktigt gemensamma moralprinciperna kan formuleras som att vara genuin som människa – vara sann – utan att det skadar eller griper in på någon annan individs rätt att förverkliga sin sanna natur.100 Beträffande populärkulturens möjligheter att kanalisera kollektiv extas och ge utlopp för kollektiva känslomässiga upplevelser, är jag mer tveksam. Snarare kännetecknas det post-moderna samhället av att extas och längtan helt riktas mot de allra mest privata relationerna, mot den erotiska kärleken, som är den enda sfär där det för den rationella individen är socialt tillåtet att släppa kontrollen och låta sig helt styras av just emotioner.101 Men kvarstår behovet av kollektiva känslomässiga upplevelser för att återupprätta en gemenskap utanför det alldeles egna? Kanske är den nya offent- lighet, dokumentärsåpan och pratshowerna, som speglar de privata relationerna en väg att skapa denna, för samhället, nödvändiga upp- levelse- och värdegemenskapen, där utrymme ges för gemensam normbildning. innebär det att en offentlighet där fokus riktar sig mot andra aspekter än det privata mer och mer upphör att existera; verkligheten kanske är ifatt populärkulturens bild av den emotionella individen som världens centrum. 1Till skillnad från , och också hennes tidigare romaner som framförallt haft ett relationsfokus, kretsar många av de främsta samtidsför- fattarnas prosa kring relationer och relationsproblematik som t.ex. hos , , eller . 2Thunberg, 1999. 3Brink, 1983, Kleberg, 1969. 4Ett gott exempel på hur modern populärkultur förmår sätta skräck i politiska beslutsfattare och skapa opinion är den avlidne regissören eller Hur jag lärde mig att älska bomben. På ledande amerikanskt håll var man oerhört uppskärrad över den effekt filmen kunde få på vitala amerikanska intressen. 5Petersson, 1987, 7-27. 6Jfr , 1993. 7Möller & ,1996. 8Wennhall,1994, 91f. 9Wennhall, 1994, 92. Kunskap om möteskultur är dock förmodligen inte lika väsentligt i dagens samhälle, medan däremot en annan kunskap som föreningslivet delvis förmedlar, social kompetens och erfarenhet av mänskliga relationer, och på framtidens arbetsmarknad är ytterst gångbart och nödvändigt. 10Etzioni, 1994, Lasch, 1978, 1995, , 1997. 11Se bland andra , 1995, et al, 1998. 12Jämför två av de möjliga scenarior som och , 1998, tecknar. 13För distinktionen mellan den lilla och den storademokratin, se et al, 1998. 14Se , 1995, Montin, 1998, , 1998 för resonemang och uppgifter kring brukarmedverkan och nya former för samhällsdeltagande. 15Inglehart, 1997, 327, min översättning. 16Putnam, 1995. 17Bennich-Björkman, 1999. 18Bellah et al., 1985. Bellahs bok, Habits of the heart. Individualism and Commitment in är en banbrytande studie som skickligt fångar upp den övergång som sker och skett i rikning bort från ett mer absolut och till stora delar gemensamt värde- och normsystem till ett mer relativistiskt synsätt där handlingar och val utvärderas i relation till vad de bidrar med till den egna nyttan, en nytta som dock inte endast, t.o.m. sällan, är av materiell natur. Nyttan kan mycket väl bestå i att ett visst alternativ är personlighetsutvecklande, därav den viktiga distinktion som görs mellan utilitaristisk och expressiv individualism. 19Jfr 1991, Bellah et al . 20Se bland andra Almond & Verba, 1963. 21För begreppet massamhälle se Kornhauser, 1960. 22Ett sådant synsätt, att ett fungerande samhälle förutsätter hög grad av värdegemenskap, är karakteristiskt för den idéströmning som gått under beteckning kommunitärer. En framstående företrädare är amerikanen som bland annat skrivit The Spirit of Community (1993). 23Almond & Verba, 1963, , 1993, Eckstein, 1996. 24Thunberg, 1999; intervju med 25Coleman, 1995, 129. 26Johnson, 1998, 57. 27Johnson, 1998, 58. 28Se , 1995, Gottman, 1997. 29Bellah, 1973, i en introduktion till sociologi. Vad , och även Bellah frågar sig, är vad som ersätter religionen som grunden för ett gemensamt samhälleligt medvetande när väl religionen övergått till att bli alltför rationalistisk. Bellah kommentar att avvisade konsten ("art") som ett sådant kitt för att den låg för långt från verkligheten. 30Efter tre, . 31Psykiatrikern , som ägnade stora delar av sitt liv åt att utforska innebörden av livsmening, framhöll som helt grundläggande att livsmening alltid var själv-transcenderade det vill säga riktades mot något annat än individen själv. Endast i den utsträckning en människa fullföljer en mening ute i världen, full- följer hon sig själv. Men om hon går in för att förverkliga sig själv snarare än för att fullfölja en mening, förlorar självförverkligandet sitt be- rättigande (Frankl, 1969/1995, 43). 32Se t.ex. , 1995, som skriver: Empati bygger på självkännedom: ju bättre kontakt vi har med våra egna känslor, desto bättre är vi på att avläsa andras känslor. Han fortsätter För allt samförstånd och all förståelse, som är grunden till omtanke och omsorg, bygger på känslomässig lyhördhet, på förmågan till empati (129). 33Enmark, , , 1998, 166ff. 34Bellah et al, 1985. 35På individnivå framhålls ibland en gemensam historia, minnena, som en väsentlig del i en harmonisk och stabil äktenskapsrelation för att åstadkomma positiva bindningar, och även på organisationsnivå återkommer i många analyser betydelsen av en historia, som gemensamma myter, hjältar, skurkar, anekdoter för att att forma en framgångsrik kultur. 36Lasch, 1979. 37Lasch, 1979, 14. 38Viscovi & , 1999, 15. 39Almond & Verba, 1963, , 1993, , 1998, , 1999. 40Parsons, 1937, Inglehart, 1997, Eckstein, 1988, 1997. 41Sigel, 1995. 42Viscovi & , 1999, 6. 43Heide, 1995, 1. 44Ericsson, 1999. 45Viscovi & , 1999, 8. 46Gentele, 1999. 47En uppgift i artikeln med livet som insats, anger att show har 4-5 miljoner tittare i .. 48Amster, 1999. 49Sundelin, 1999. 50Blomgren, 1998, 8. 51För analyser av veckopressen se , 1998, , 1991, , 1974 samt , 1996. 52Sköld, 1998, 17. 53Sköld, 1998, 358. 54Merelman, 1991, ix. 55I dag skulle man kanske också föra dataspelen och chattandet till denna kategori. 56Detta kan jämföras med de behov som menar att dam- tidningarnas skriverier om kändisars privatliv fyller, bland annat identifikation, tröst, insikter och fokus för reflexioner och vi får chans att verifiera våra egna livsval och hitta förklaringar till varför vi lever som vi lever; vilket ibland kan te sig väldigt märkligt. 57Michael Hancock intervjuas i Svd av under rubriken i såpan – får tittarna att bli sams. 58Viscovi & , 1999, 8 59Viscovi & , 1999, 10. 60Viscovi & , 1999,8. 61Viscovi & , 1999. 62Kamratposten 4, 1999. 63Viscovi & , 1999, 6. 64Steen, , 1999. 65Bennich-Björkman,1996. 66Nu skall man givetvis komma ihåg att tester framförallt är ett tidsfördriv, och det är i underhållningens form som dessa budskap förmedlas. 67Bennich-Björkman, 1996, 20. 68Bennich-Björkman, 1996, 23f. 69Diskussionen om rationalitet är mycket stor, och jag tänker inte här närmare fördjupa mig i definitionsproblematiken. 70Sköld, 1998, 353ff. 71I min (1991) drog jag slutsatsen att även statsföreträdarna i ett organ som den stipendiefördelande författarfonden gör tydlig åtskillnad mellan faktiska stipendiebeslut (i vilka man inte deltar) och administrativa beslut (i vilka man deltar). Överideologin att det var icke- legitimt för statens representanter att lägga sig i stipendiebeslut var klart etablerad. Däremot kan man konstatera att en sådan modell – om nu någon trodde det - inte är generell för västdemokratierna. I är istället ministerns uppfattningar klart tongivande och inflytandet från producenterna, det vill säga konstnärerna, begränsat ( Wangermée, 1989). 72Skuncke, 1981. 73Roger (1998) framgår att filmcensur infördes i , mindre än efter mediets genombrott, och faktiskt fortfarande tillämpas. 74Nordmark, 1996, 30. 75Citatet är hämtat från M C Skunckes (1981) bok 1772-1796, 104. 76Skuncke, 1981, 118. 77Orig; The Literary Underground of the (1982). Jfr också en uppsats med ett liknande tema på svensk botten, ,(1998), Eliternas gata och handeln på broar och markander. Systemen för spridning av böcker i 1600-1850. 78Darnton, 1982, vi. 79Berättelsen om hur av en ren slump ramlade över det jättelika, okända och olästa arkiv som sedermera har legat som empirisk grund till många av hans böcker är varje historikers dröm. Det var typographique de arkiv, ett av det franska 1700-talets största för- lagshus när det gällde underjordisk litteratur. Utifrån deras efterlämnade doku- mentation har han varit i stånd att rekonstruera en osynlig och bortglömd verk- lighet; de illegala bokmarknaderna I det för-revolutionära . 80Se Darnton, 1996. 81En intressant inblick i hur det kunde gå till när dessa böcker, centrala från ett politiskt och kulturhistoriskt perspektiv eftersom de förebådade och gav bränsle till revolutionen, spreds till ger genom att poträttera den svenske adelsmannen och dennes bibliotek. Anfält, 1995, 271- 82Galbraith, 1997. 83Galbraith, 1997, 1. 84Blomgren, 1998, 36. 85Beteckningen moralpanik myntades av i boken . The Creation of the Mods and Rockers, 1972. 86Frykman, 1988. 87Knutsson, 1987. 88Ambjörnsson, 1988, 250. 90Ambjörnsson, 1988, 253. 91För en längre diskussion om drömmen om den nya människan se Bennich- , 1991, 145ff. 92Ambjörnsson, 1988, 269. 93För en analys av den förändrade synen på barnuppfostran som kommit att prägla efterkrigstiden i västvärlden och där denna förskjutning i synen på den mänskliga naturen främst kommer till uttryck se , 1999. 94Se t.ex. , 1996. 95Durkheim, 1973, xlii. 96Bellah/1973, xlii. 97Se bland annat Inglehart, 1997. 98Den idén undersöks empiriskt av (1991) i Partial Visions. Culture and politics in , , and the . 99I ett inslag som sändes i Radions P1 diskuterades rörelsen Moral Majoritys brist på stöd i det amerikanska . Ytterligare en indikation på att en delad moralkod – i bemärkelsen normer och regler för offentligt och privat beteende - är den amerikanska allmänhetens överslätande attityd gentemot presidentens utomäktenskapliga förbindelser; en värderingsför- skjutning som uppenbarligen media inte riktigt hunnit med att dra konskeven- serna av. 100Taylor, 1991. 101Jfr Bauhn, 1994, som analyserar passionen som ett filosofiskt problem där den religiösa och den erotiska passionen ligger nära varandra. Almond, , & Verba, (1963) The Civic Culture: political attitudes and democracy in five nations, : , , , (1988) Den skötsamme arbetaren. Idéer och ideal i ett norrländskt sågverkssamhälle, : , , (1999) . Pratshow med livet som insats, , Anfält, (1995) Bad books and Barons. French Underground Literature in A Swedish 18th Century Private Library, I Serving the Scholarly Community. Essays on Tradition and Change in Research Libraries, Bellah, R N m.fl. (1985) Habits of the Heart: Individualism and Commitment in American life, : , Li (1991) Statsstödda samhällskritiker. För- fattarautonomi och statsstyrning i , : Tiden , Li (1996) Hur populär är jag? Veckopressens testa-dig-själv som nyckel till unga kvinnors vardagsverk- lighet, Fiktionsförvandlingar. En vänbok till Bo Bennich- , (red) , , Dag, : Avd för litteratursociologi nr 33 , Li (1999) och medborgardygderna, Framtidens dygder – etik i praktiken, (red) Aspers, , , : , (1974) Fruar och damer. Kvinnoroller i veckopress. , (1998) Staten och filmen. Svensk filmpolitik 1909- 1993, : Gidlunds , (1998) Rent hus. : , , Mapmakers. Writing in a Stage of Siege, , (1995) Känslans intelligens. Om att utveckla vår emotionella kapacitet för ett tryggare och mänskligare samhälle, : Darnton, (1982) The Literary Underground of the , , : Darnton, (1996) Pornografi och revolution. Förbjudna bästsäljare i det förrevolutionära , : förlag , (1973) Introduction by , On Morality and Society, Chicag: Eckstein, (1988) A Culturalist of Political Change , vol 82, s. 789-804 Eckstein, (1997) Social Science as Cultural Science, rational choice as metaphysics I , R & , M, (ed) Culture Matters: essays in honor of Aaron Wildawsky, ; Westview Press, 1997 , J, , S & , A-S (1998) Den bästa generationen? Erfarenheter hos svenskar födda , : , (1999) Häxa eller höna – kvinnans chefsroll i såpan, , Etzioni, Amitai, (1993) The Spirit of Community. Rights, Responsibilities, and the Communitarian , : Crown Publishers Etzioni, Amitai (1991) A . Collected Essays on Guiding Deliberate Social Change, : Jossey-Bass Publishers. Frankl, , 1969/1995, Viljan till mening. : Natur & Kultur , (1985) På korståg mot populärkulturen. Folkupp- fostrartraditionen, Våldet mot ögat, (red) , , , , . , (1988) Dansbaneeländet. Ungdomen, populär- kulturen och opinionen, : , (1997) The end of order. Galbraith, (1997) Reading Lives. Reconstructing Childhood, Books, and Schools in 1870-1920, : , (1998) Så går ifrån vårt liv och kommer aldrig åter. Gentele, (1999) hoppar SVT på dokusåpatåget, Gottman, (1997) EQ för föräldrar. Hur du utvecklar känslans inteligens hos ditt barn, : Natur & Kultur , (1991) Bildningens väg. Tre bildningsideal i svensk arbetarrörelse 1880-1930, : W & W Inglehart, (1997) Modernization and Postmodernization. Cultural, Economic and Political Change in 43 Societies, : , (1998) Läsarna och demokratin – ett brev till det läsande (SOU 1998:134): : Demokrati- utredningen Kleberg, (1969) Författare och politik i , Idéer och ideologier, , (1989) En annan historia. Om kvinnors läsning och svensk veckopress. Lasch, (1979) Den narcisstiska kulturen. Lasch, (1995) The Revolt of the Elites and the Betrayal of Democracy, ; W W , (1995) Medborgarskapet i välfärdsstaten. För- äldrainflytande i skandinavisk grundskola, : Acta Universitatis Upsaliensis , , Sagan om den lilla farbrorn. Merelman, (1991) Partial Visions. Culture and Politics in , and the . Montin, (1998) Lokala demokratiexperiment – exempel och analyser, : (SOU 1998:155) , (1996) Brukare och klienter i välfärdsstaten, om missnöje och påverkansmöjligheter inom barn- och äldreomsorg, : Publica , T & , M, (1996) Från medlemspartier till väljar- partier, På medborgarnas villkor: en demokratisk infrastruktur, , (1999) Privat? Gränsen blir allt svårare att dra, , , L & , B (1998) Vem tar makten? , Dag, (1996) Tiljorna vid vägen. Studier i den svenska landsortsteaterns historia till ca 1850. , , (red) (1987) Maktbegreppet. , m.fl. (1998) Demokrati och medborgarskap. , (1993) Making Democracy Work: Civic Traditions in Modern , : , (1995) Tuning in, Tuning Out: the Strange Disapperance of social capital in Political Science and Politics, vol XXVIII, nr 4 Skuncke, (1981) and European Drama 1772-1796. A Study of translations and adaptions, : Acta Universitatis Upsaliensis , (1999) Bråken i såpan – får tittarna att bli sams, , (1999) enligt Oprah, Månads- journalen, 3 Såpafabriken – så görs Skilda Världar, 4:1999 , (1991) The Ethics of Authenticity. , (1999) Tack för att vi får ta del av era liv, , Wangermeé, (1989) Kulturpolitiken i . Rapport från en europeisk expertgrupp. Wennhall, (1994) Från till swingpjatt. Om de moderna ungdomskulturernas historia, : Etnolore Viscovi, , & , (1999) Jag tittar typ aldrig på nyheterna.1990-talets unga, den förlorade nyhetesgenera- tionen?, rapport Vem tillhör landet? Om friluftsliv och folkstyrets jordbundenhet* Friluftslandskap och identitet: Några utgångspunkter Vi kan konstatera att orden nation och natur har samma ursprung (lat. na´scor födas). Likaså kan vi konstatera att den moderna demokratin har vuxit fram i första hand som ett nationellt projekt och att parallellt med denna utveckling har en fundamentalt ny typ av naturkontakt etablerats för samhällets breda grupper – nämligen som fritidsaktivitet, ofta på mark och vatten man inte själv äger. Vi vet att friluftsliv och friluftslandskap1 var viktiga element i ansträngningarna i seklets början för att etablera och fördjupa en nationell identitet parallellt med övergång från byfokuserat bondeland till urbaniserat industriland. Vi vet också att stora för- ändringar även sker , i seklets slut, när det gäller relationerna till rummet, landskapet och miljön.2 Förändringar som ofta diskuteras i termer av globalisering, högrörlighet, turism, internationalisering m.m. Vi vet likaså att en av vår tids största politiska utmaningar är arbetet för en så kallad hållbar utveckling och att detta i stor utsträckning inbegriper allmänhetens konsumtion och livsstil – vilket gör ett brett demokratiskt stöd nödvändigt för dess genom- förande. är allmänhetens konkreta naturkontakt i huvudsak hänvisad till fritid och friluftsliv. Detta sammantaget innebär att vi bättre behöver uppmärksamma samspelet mellan demokrati och friluftslivets landskapsrelation. Det är också nödvändigt att fördjupa våra kunskaper om hur detta ser ut i *För finansiellt stöd till olika forskningsprojekt som ligger bakom denna uppsats tackas i första hand varmt. VEM TILLHÖR LANDET ? dag för olika grupper, samt vilka utvecklingstendenser vi kan skönja. Förutom att detta är spännande delar av vår kulturella självbild och nutidshistoria finns all anledning att tro att här finns viktiga nycklar till delaktighet och till folkstyrets förankring inför nästa sekel. Det handlar om friluftslandskapets roll för hemkänslans geografi och hemmets styre. Folkstyre: Inte minst en geografisk fråga Det geografiska perspektivet (i vid bemärkelse) är en viktig aspekt på makt och demokrati. Vi behöver bara tänka på begrepp som: lokal förankring, decentralisering vs. centralisering och regionalpolitik för att påminnas om att identitet, räckvidd och plats är centrala perspektiv i diskussion och förståelse av folkstyrets utformning, legitimitet och funktion. En aspekt av folkstyrets geografiska dimension som inte är lika uppmärksammad är själva landskapets tillgänglighet. – I vilken utsträckning folkets rumsliga hemvist är och upplevs som vårt och som tillgängligt.3 I ett senindustriellt samhälle av typ innebär detta för folk- flertalet inte minst en fråga om frilufts- och fritidslandskapets tillgänglighet. Det är dit som konkreta upplevelser av landskap, natur och landskapsförändringar liksom av areella näringar som jord- och skogsbruk, i stor utsträckning är hänvisade. Titeln ovan, vem tillhör landet? är alltså medvetet flertydig för att indikera att det både handlar om (1) vem som anser sig äga landet och i vilken utsträckning man anser sig råda över detta land; men också (2) vem som anser sig tillhöra detta land i bemärkelsen vara en del i en gemenskap vars styre man förhoppningsvis också är beredd att engagera sig i. Till detta kommer den dubbeltydighet som ligger i landet som nationen, respektive landsbygden (som bl.a. viktig arena för fritid, friluftsliv och naturturism). Sammanfattningsvis och lite tillspetsat handlar det om problematiken med att engagera sig i något, om man inte uppfattar detta som sitt eller vårt. Det handlar om det politiska engagemangets räckvidd och demokratins jordmån – också i bokstavlig bemärkelse. Aktuell fråga med historisk klangbotten Det industrisamhälle som successivt växer fram är nära kopplat till ett intresse hos de maktbärande grupperna att hos den breda allmänheten frammana känslan av att tillhöra ett land i både bildlig och konkret betydelse. Friluftsliv och naturturism blir viktiga element i dessa ambitioner. När demokratiseringen på allvar slår igenom så är också intresset för fri- tid, friluftsliv och landskapets tillgänglighet centrala politiska frågor. Vår tids behov av och intresse för en hållbar utveckling och den helt centrala roll som detta innebär för behovet av en brett förank- rad miljömedvetenhet är ett viktigt skäl till att landskapets upplevda tillgänglighet bör vara ett centralt politikområde. Detta då konkreta upplevelser i landskapet samt behovet av en naturnära närmiljö alltmer lyfts fram som fundamentalt när det gäller miljö- pedagogik.