sou · GNB310 · 2000-01-01 00:00:00 — Han deltar i eventuella omröstningar men jag har svårt att se att det är någon linje i hur han röstar, säger kommunal- rådet , centerpartist och företrädare för kommunens största parti. Han tror att SD mest får proteströster: -De är ett litet missnöjesparti som ibland fångat lite sympatier genom att gå emot impopulära neddragningar. 22 , : - en fallstudie av partiets framgångar i och . : Stats- vetenskapliga institutionen, C-uppsats, 1995. BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... SD:s lokalavdelning i Ed bildades av som tog kontakt med partiet i . Hon hade tidigare varit med i och också varit engagerad i miljörörelsen och agerat mot kärnkraften. flyttade från 1993 och ersattes då i fullmäktige av När SD röstades in i fullmäktige fanns kritik mot den lokala flyktingförläggningen som öppnat 1986. För- läggningen utsattes för ett flertal attacker, redan året därpå brise- rade flera bensinbomber utanför förläggningen. Under 1989-90 utökades förläggningen till 400 platser och ibland mer. I samband med detta förekom problem med stölder och annat som väckte befolkningens irritation. Efter ett sista attentatsförsök lugnade dock situationen ner sig.24 Partiet gick till sitt första val med krav på en nedläggning av den lokala flyktingförläggningen, trots att ett beslut om en avveckling redan var fattat före valet. Dessutom krävde SD bildandet av ett allaktivitetshus i (en fråga som andra partier redan hade på programmet). Trots detta fick partiet sitt första mandat med god marginal.25 motionerade partiet påfallande ofta om frågor som var relaterade till just flyktingfrågan. SD krävde simundervisning för kommunens barn i flyktingarnas simbassäng, folkomröstning om flyktingmottagandet, finansiering av ALU-verksamhet, obligatorisk HIV-test av icke- nordiska medborgare som placeras i kommunen samt kommunala påtryckningar på ett visst företag att bygga ut GSM-nätet i Dals- 23Lindberg, : - en fallstudie av partiets fram- gångar i och s. 33 ff. : Statsveten- skapliga institutionen, C-uppsats, 1995. 24Lindberg, : - en fallstudie av partiets fram- gångar i och s. 37 ff. : Statsveten- skapliga institutionen, C-uppsats, 1995. 25Lindberg, : - en fallstudie av partiets framgångar i och s. 39. : Stats- vetenskapliga institutionen, C-uppsats, 1995. Samtliga motioner lämnades utan bifall, i det sista fallet därför att kommunen inte har något inflytande över privata företag. Att SD förlorade ett av sina två mandat kan möjligen sättas i samband med att flyktingförläggningen lades ner definitivt . Dessutom har arbetslösheten minskat i kommunen, hög arbetslöshet är en faktor som ibland sätts i samband med upp- blossande främlingsfientlighet. (1994 var den att jämföra med 6,7 för resten av befolkningen). Grogrunden för SD har mer eller mindre försvunnit, tror Protesterna mot SD i har trots allt varit ganska mått- liga, och även i partiets nya kommuner är motståndet mindre än vad man hade befarat. Undantaget är där det stormat rejält. Här har dock partiet satsat på två rutinerade representanter. var med i SD vid starten men gick ur, enligt egen uppgift för att han var alltför kritisk till avarterna i partiet. Därefter startade han en nationalistisk studentförening och som bl.a. gav ut en tidning. Han återkom efter att den nye partiledaren tillträtt. Den andre representanten är vilket gör honom till den äldsta av partiets företrädare. Han var tidigare aktiv i . har varit hårt ansatt av ekonomiska kriser och skanda- ler vilket kan vara en bidragande orsak till att miss- nöjespartier tycks ha så lätt att få fäste här. fanns en avdelning av Ny demokrati som hade tre mandat så sent som i valet . SD drog igång sin valkampanj . Kommunen täcktes med flygblad i snitt en gång . Dessutom sändes närradio, ända tills ägaren av studion inte vågade ha partiet kvar. De flesta tog till en början inte partiet riktigt på allvar, men den antirasistiska föreningen svarade på SD:s utspel genom att producera egna affischer och flygblad. Det utbröt ett affischkrig som blev mycket uppmärksammat och där det bara kunde gå någon dag mellan ett utspel och ett bemötande. 26 , : - en fallstudie av partiets fram- gångar i och . : , C-uppsats, 1995. BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... – De valde metod, vi följde efter, säger . Journalisten har skrivit boken revansch som handlar om framfart. skriver hur det franska partiet ständigt tycks vara utsatt för överfall och provokationer där ingen grips men där man ändå pekat ut den antirasistiska rörelsen som skyldig. menar att detta är ett medvetet sätt att få sympatier och svartmåla motståndaren. Det är svårt att inte se parallellerna till SD:s valrörelse där man tidigt gick ut med flygblad som t.o.m. visade en blodig bild på hur partiets valarbetare misshandlats och utsatts för brandattentat av sina meningsmotståndare. –Många har ifrågasatt om bladet verkligen är äkta, berättar som försäkrar att man inte förvanskat någonting. Han hävdar att misshandelsbilden är fotograferad på Södersjuk- huset och att attentatet mot hans bil finns dokumenterat på hemsida (Antifascistisk Aktion, anarkistisk antirasistisk grupp, min anm.). –Det står: Steens bil brann jävligt bra. Även om dåden skulle visa sig vara äkta kan man fundera på om inte SD lärt sig ett och annat om hur de ska utnyttja angreppen till sin egen fördel av sina franska vänner. SD menar dock att man inte nått ut med sin version av förföljelserna i media och att flygbladet därför var nödvändigt. Det riktades anklagelser mot SD av olika slag. Antirasister grävde fram att var dömd för fusk med sjukbidrag, ett känsligt faktum för ett parti som försöker framstå som mer hederligt och trovärdigt än andra. Partiet menade dock att detta var överspelat och inte påverkade deras syn på hans roll i partiet. De båda kommunalråden () och (s) uppger båda att de utsatts för oönskade postorderbeställningar och hotbrev. SD förnekar självklart att partiet ligger bakom något av detta, men hävdar att han inte tycker att det är konstigt om någon irriterat sig på politikernas utspel och valt att agera mot dem. 27 Clinell, : De hunsades revansch. : Dagens Nyheters förlag, 1999. Trots stridigheterna försöker SD att få ut partiets politik och lägga motioner. Påfallande många av förslagen berör flykting- och invandringsfrågan. Inför EU-valet motionerade SD om en folkom- röstning om det planerade moskébygget i . Dessutom för- söker man driva på en nedläggning av ett integrationsbefrämjande projekt i stadsdelen . I båda fallen hävdar partiet att det finns ett starkt stöd från kommuninvånarna. Vid sidan av dessa förslag motionerar SD i likhet med parti- kamraterna i om närvarorätt i nämnderna och att försöka överbrygga generationsgränserna genom att skapa mötesplatser mellan unga och äldre (den senare motionen har tagits över av SD i .) Ingen av motionerna har behandlats ännu, men SD-represen- tanterna är inte särskilt hoppfulla. – Om någon skulle stödja ett förslag från oss? Inte en chans, hellre lägger de en likadan motion själva, säger . Faktum är i alla fall att i kommunen gett bifall till ett av SD:s förslag: att slopa det ekonomiska stödet till ärke- antagonisterna föreningen . De andra partierna har dock ställt sig avvisande. Många hade nog trott att det skulle vara mer turbulens kring SD:s representation i . Innan valet förekom det där- emot antirasistiska motdemonstrationer så fort SD arrangerade valmöten i regionen. fick polisen ställa upp med massiv bevakning för att SD skulle kunna genomföra sina manifes- tationer. En invandrarorganisation delade ut flygblad vid första fullmäktigesammanträdet efter valet, men därefter har det knappast förekommit några protester. är en kommun som ofta förknippats med rasism. Till detta bidrar bl.a. två allvarliga händelser som ägde rum , först den grova misshandeln av en somaliskt flykting och därefter nedbränningen av en moské. I båda fallen befanns gär- ningsmännen höra hemma i den nazistiska Vit makt-rörelsen. I misshandeln deltog även dåvarande lokale talesman. Trots anknytningen till den här typen av dåd var SD bara några få röster från att ta ett mandat i . BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... kom in 1998 var det med hela 2 mandat. Även i hade valresultatet föregåtts av en intensiv satsning, partiets representan- ter hade täckt kommunen med cirka 20 000 flygblad. , den ena av partiets representanter, tycker att det varit svårt att förstå det rent tekniska med hur en kommun fungerar, men han tycker att han fick viss vägledning på partiets tvådagarskurs. Han tycker att bemötandet från andra politiker varit över förväntan. –Jag trodde det skulle bli jäkla kyligt, men vi bemöts mer än korrekt. Det är mer kompisstämning än jag trodde. Jag känner ju så många, en miljöpartist är min f.d. lärare, en kristdemokrat är vän till familjen. SD har motionerat om en folkomröstning om invandringen. Dessutom har man ansökt om att få närvara vid möten i vård- och omsorgsnämnden. Även i råder lugnet. SD:s representant, den 20-årige , studerar vid forskningspolitiska institutet vid . Både han själv och partiets suppleant har varit närvarande vid de flesta av mötena, men ingen av dem brukar yttra sig. I ett enda fall har de markerat någon slags främlingsfientlighet. Det var när de motsatte sig förslag om att ge nya kommuninvånare en välkomsthälsning, som bl.a. skulle rikta sig till nyanlända flyktingar. var tidigare med i Moderat skolungdom, MSU, och den lokala papper kopierades till en början på en kopiator som stod i . När blev varse detta åkte SD ut. –Vi hade i och för sig inte kunnat tolerera något annat parti, säger , moderat kommunalråd som mest oroade sig för att SD skulle få med sig många ungdomar ur hans eget parti. Vid hade partiet ingen fungerande ungdomsorganisa- tion. Blekingekommunen har få invånare och SD:s 164 röster räckte med god marginal till ett mandat. Valkampanjen rik- tade sig till stor del till ungdomar på gymnasieskolan och det var troligen där man hämtade de flesta av väljarna. dock , så partiet har uppenbarligen visst stöd även i andra åldersgrupper. – De är inga dumhuvuden, tvärtom, försäkrar det socialdemo- kratiska kommunalrådet . Han anser att mycket som partiet vill tyder på en viss omognad och inte är genomförbart. Ändå är han orolig för att partiet kan ha en framtid och han har på känn att många håller med dem. Hur agerar populistiska och främlingsfientliga partier i kommunerna? Vare sig SD eller de populistiska partierna gör något för att tona ner det främlingsfientliga budskapet i sina valrörelser. Tvärtom spelar de ofta på dessa strömningar för att få fler röster. Det är i kritiken av invandringspolitiken som dessa partier har sitt berätti- gande, ofta har de svårt att motivera människor att rösta på partiets övriga budskap. Men det förekommer även att de fångar upp missnöje kring hur andra partier hanterat olika lokala frågor. Ett sådant exempel är det goda resultatet i valet för Kommunens Väl i som delvis kan förklaras med att man engagerade sig i sträckning, en mycket omdiskuterad fråga vid . Men även i spelade det främlingsfientliga budskapet en stor roll: – Det finns sådana krafter i och så länge de finns får vi räkna med den här typen av partier. Sedan är det tillfälligheter som avgör när det dyker upp mer renodlade invandringsfientliga partier, säger , socialdemokratiskt kommunalråd i . Men även om vissa populistiska partier är väldigt tydliga med vad de tycker i flyktingfrågan är det ganska troligt att de försvinner i obemärkthet när valrörelsen är slut. Invandrings- och flyktingpolitik hanteras endast delvis av kommunerna och har flyktingströmmen dessutom minskat betydligt. Det finns därmed få tillfällen för populisterna att markera sin egenart. Ofta läggs tidigt ett krav på en folkomröstning om flyktingmot- tagandet, något som samtliga kommuner utom ställt sig BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... Därefter återstår möjligheten att göra markeringar och tillägg till andra partiers förslag som sällan har någon praktisk betydelse. I stället för nationalism talar en del av de skånska missnöjes- partierna om regionalism. krav på självständighet för har fått nytt liv genom nya och så här be- skriver Väl: –Vi är ett rebelliskt parti som blickar söder, väster och öster. Norr blickar vi ej alls. Det kommer ingenting gott från norr annat än pålagor och förbud. Det har inte minst visat i sitt sätt att bemöta oss. Skåningarna svetsas samman mer och mer och vi har klorna utåt. Vissa frågor i Väls program har länge funnits med hos några av de äldre populistiska partierna i regionen. Ett sådant gammalt krav är slopandet av Systembolaget. Väl vill dessutom behålla i drift samt gynna hembygdsföreningar framför fria teatergrupper. Populistiska partier lägger ofta förslag av karaktären mer åt alla av allt. Eftersom de sällan behöver ta ansvar för förslagens genomförande är de oförhindrade att vara generösa. Ofta inriktar sig dessa förslag på att förbättra vård och omsorg. Väl kräver att alla sjukhus ska får vara kvar. Ytterligare teman i popu- listernas program är kampen för hårdare tag mot brottslingar, stöd till brottsoffer och mer resurser åt polisen. I vissa kommuner består populistiska partier av rutinerade poli- tiker som tidigare suttit för andra etablerade partier. Detta gäller t.ex. Sjöbopartiet i vars ledare i likhet med partiledningen i har sina rötter i . Hans partikamrater har varit aktiva i och socialdemo- kraterna. ser sina i politiken som en stor tillgång. –Vi vet vad det handlar om. Vi går inte ut med saker som inte går att genomföra. Han jämför med Ny demokrati som var invalda i kom- munen och som han menar inte höll sig till verkligen utan lade orealistiska förslag som gratis p-plats till alla. –Vem ska betala det? Det är bara trams, det fungerar inte i längden. Man får röster en gång men sedan är man borta. anser att det är viktigt att inte ha för bråttom. Han menar att ett problem för Ny demokratis del var att partiets snabba framgångar gjorde att de inte hann rekrytera folk. Han menar att det är en fördel att hans eget parti fick sina fyra mandat först i det senaste valet och inte tidigare. –Småpartier ska växa långsamt och inte gapa över för mycket. Det ligger något i kritik mot orutine- I många kommuner lägger populister och SD-representanter förslag som aldrig kan genomföras efter- som de hör hemma någon annanstans. SD i har som tidigare nämnts motionerat om att privata företag ska skynda sig att bygga ut mobiltelefonnätet i regionen. Men även en slipad och erfaren kommunrepresentant som i har för vana att ta upp frågor som snarare är en angelägenhet för staten, t.ex. det ovan nämnda kravet på arbetstidsförlängning. I något fall kan detta säkert vara en medveten taktik. Småpartier med högst något eller några mandat vet att det är nästan omöjligt att få igenom några förslag eftersom inga andra partier är beredda att stödja dem. Småpartierna använder därför möjligheten att motionera för att göra politiska utspel som de hoppas ska bli upp- märksammade, inte minst av media. , socialdemokratiskt kommunalråd i , menar att människor inte alltid förstår politikens villkor och att det är ganska lätt att få röster med enkla slagord. - I valrörelsen sa jag lite på skämt: Om jag gick ut och krävde att jag vill ha polisstationen öppen skulle jag få 500 röster direkt. Trots att vi inte kan kommendera polisens arbete, det där fattar inte folk. De populistiska partierna sätter en ära i att inte på förhand ha en uppgjord politisk linje, det är väljarna som ska styra partierna. Detta fungerar sällan i praktiken, populisternas idé om sunt för- nuft och folkets röst bygger på att man tror sig rent intuitivt veta vad som är den breda allmänhetens önskemål. Undantagsvis kan partierna göra en seriös ansträngning för att få fram vad som gror i folkdjupet. BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... skickade ut 500 flygblad i valrörelsen (det kom in 136 svar) där man frågade väljarna vad de tyckte var viktigast. Dessa svar låg sedan till grund för valmanifestet. Även partiets två senaste motio- ner har inspirerats av kommuninvånarna: krav på en äldreombuds- man i kommunen och gratis teoretisk körkortsutbildning för alla gymnasielever. Just äldreomsorgsfrågorna tycks vara på frammarsch i den här typen av partier. Många av de som representerar populisterna i är själva i en ålder där äldrevården snart kan komma att be- röra dem. Men även de ofta betydligt yngre SD-representanterna har motionerat kring äldrevården i flera av sina kommuner. När populisterna får makten tvingas de in i den politiska verk- ligheten och förlorar då en del av det som gjorde partiet attraktivt för väljarna. Eftersom populisternas roll är att slå på det etablerade klarar de sällan av att bli en del av det etablerade. Ett exempel är det norska Fremskrittspartiet som gjort flera av sina sämsta val då det framtonat som ett vanligt, mer respektabelt borgerligt parti. De senaste valen tycks dock ha lyckats med konststycket att både vara en maktfaktor som har relationer med andra partier, som han utåt sett fortsätter att vara sanningssägaren och provokatören.28 En särställning bland svenska missnöjespartier har Sjöbopartiet som hade makten i även då de hörde till . Sjöbopolitikernas provokationer var riktade utåt och uppåt, mot den politiska och ekonomiska makten i landet. hade de en närmast oinskränkt makt i den egna kom- munen där de tvärtom uppfattades som en garant för stabilitet och trygghet. Ledarskapet spelar en stor roll för populistiska partier, deras förtroendekapital bygger ofta på en karismatisk ledare som med lika delar charm och slagfärdighet når ut till människor med sitt budskap. Förklaringen till att lilla har två miss- nöjespartier med snarlika budskap handlar delvis om att de centrala personerna och båda är utåtriktade, 28 Lodenius, , : Extremhögern s. 245-247. : Tiden, 1994. verbala och har förmåga att tala med folk. Det är troligen skälet till att de förmår sitta kvar. De politiska resultaten är däremot an- märkningsvärt magra och partierna agerar förstrött, i något fall har till och med röstat emot sina egna motioner.29 Centrumdemokraternas har fått en enorm publicitet kring sina försök att utmana vin- och spritmonopolet, något som han påfallande sällan dock använt för att marknadsföra sitt parti. är betydligt mer känd än sitt parti. Exemplet med Ny demokrati visar också hur snabbt det kan gå när det finns två partiledare som har kändisstatus och lätt att få utrymmet i media. SD:s frånvaro av karismatiska ledare är förmodligen en av flera orsaker till att partiet växer så långsamt. Det finns i princip tre vägar att gå när det gäller att bemöta popu- listiska och främlingsfientliga partier: att ignorera dem, att kon- frontera dem eller acceptera dem som ett parti bland andra. Samt- liga vägar har prövats men den första, isolering och tystnad, torde vara den vanligaste. De flesta minns säkert hur folkpartiledaren reste sig upp och gick ut ur och när och gjorde entré efter sitt succéval 1991. Många har prisat för denna handling som man menat var ett rakryggat och ärligt sätt att markera att man inte vill ha någonting att göra med den här typen av partier. En annan fråga är om ett sådant bemötande påverkar väljarna i avsedd riktning. Risken finns att de ser en sådan demonstration som etablissemangets förakt för den enkla, vanliga människans kandidater till makten. Så uppfattas nämligen populister ofta av människor, och det är också så de ser på sig själva. (I praktiken kan man självklart ifrågasätta om populisternas förslag verkligen är till 29 Informationen har lämnats av det socialdemokratiska kommunalrådet i . BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... gagn för den breda massan, men den diskussionen är i så fall möjlig att föra kring alla politiska partiers politik.) Media väljer ofta konfrontationens väg som är tacksam rent publicistiskt, men utfallet av metoden kan diskuteras. I valrörelsen fick TV-journalisten möjlighet att göra en närgången intervju med och konfronterade honom då med mängder av dåligt underbyggda punkter i partiets program. blev ofta svarslös och gjorde enligt en enad kritiker- kår bort sig fullständigt. Väljarna såg inte alltid tillkortakommanden, många uppfattade i stället hur en represen- tant ur den intellektuella eliten mosade en man ur folket på ett ojust sätt. I kommunerna är situationen sällan lika enkel, partierna lever närmare varandra och tvingas ofta till någon form av kontakt. De frågor som ska hanteras är mer jordnära och ideologiska över- väganden spelar i regel mindre roll. Det är ingen slump att det förekommer allianser mellan socialdemokrater och moderater i vissa kommuner, något som vore otänkbart i regeringssamman- hang. är i hög grad isolerade, det finns ingen enda kommun där de bjuds in. Till detta bidrar att de har så få mandat att partierna kan kosta på sig att hålla dem utanför. De populistiska partierna är däremot sällan så isolerade i kommunerna som deras riksdagspartier försöker låta påskina. De har haft allian- ser med alla de etablerade partierna utom . (Värt att notera är dock att flera av de som representerar främlings- fientliga partier tidigare varit medlemmar i just .) Statsminister kritiserade den borgerliga majori- teten i nya för samröre med . Men ett av de största partierna i Väl är vars represen- tanter i samarbetade med socialdemokraterna under den förra mandatperioden. (I alliansen ingick även ). I finns dessutom socialdemokraten som öppet pläderat för samma linje i flyktingfrågan som . var tidigare själv medlem i socialdemokraterna. har försökt markera mot rasister och populister på riksplanet, och framstår ofta i debatten som det kanske flykting- vänligaste partiet av alla. Ändå är Väl långt ifrån det enda populistiska parti som suttit i en samarbetssituation med den borgerliga partigruppen. Kommunens Väl i Tomellilla (3 mandat), (4 mandat) och , i , Väl och Allianspartiet i samt Staffanstorpspartiet har samtliga suttit eller sitter i sådana allianser. Detta innebär i regel också tillträde till kommunstyrelser och nämnder. De partier som ingått borgerliga valallianser utmärker sig inte genom att vara mer humana i flyktingfrågan än andra populistiska partier. Ett exempel är i som klart markerat sin inställning i flyktingfrågan. Som tidigare nämnts förekom hårt kritiserade affischer i partiets senaste valrörelse, och i samband med den senaste krisen på var de ensamma om att motsätta sig ett eventuellt mottagande av kossovoalbanska flyktingar. Detta gav upphov till en hätsk debatt i fullmäktige i . – Vi fick många gliringar och slag under bältet. Men en del talar med kluven tunga. De kan ha en åsikt i kommunstyrelsen, men efteråt får man en klapp på axeln, berättar , Fram- stegspartiets lokale representant. Sjöbopartiet ledde av egen kraft, men hade starkt stöd från andra partier. Flyktingdebatten var aldrig bara en angelägenhet för . ställde upp bakom idén på en folk- omröstning kring invandringen, och de lokala socialdemokraterna valde inte att gå ut med några protester eftersom man visste att det fanns stöd för tanken i de egna leden. Efter att Sjöbopartiet för- lorade i valet har man samarbetat med den borgerliga majori- teten.30 Ju mindre de främlingsfientliga partierna är, desto sannolikare är det att de blir isolerade. I förlorade det ena av sina mandat och kastades ut ur den tidigare alliansen med socialdemokraterna. Enligt , socialdemokratiskt kommunalråd, försöker de övriga partierna i kommunen numera göra upp så mycket som möjligt utan att blanda in småpartierna (förutom även som har likartade uppfattningar). 30 , : . : , 1988. BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... -Vi försöker hitta former för att hålla dom utanför, vi sätter inga murar, vi bjuder helt enkelt inte in dom. medger dock att det finns enskilda politiker som står nära dem i vissa frågor.