sou · GNB36 · 2000-01-01 00:00:00 — är inte lika engagerat. anser att samordningen mellan de nordiska länderna skulle kunna utvecklas vidare. I regi diskuteras att förbättra samordningen genom ett för offentlig . På torde även en implementering av total- försvars- konceptet kunna aktualiseras. Här menar att en totalförsvarsmodell med fokus på fredstida hot (kärnenergiolyckor, kemikalieolyckor etc) skulle kunna belysa viktiga ledningsfrågor av betydelse även för krigssituationer. Svenska myndigheters totalförsvarsstöd 53 () deltar i samarbete inom rättsområdet (KUR) tillsammans med Sida, Riksåklagaren, samt . KUR fungerar som ett forum för samråd och utbyte av information och erfarenheter vad avser rättsbiståndsinsatser. RPS deltar även i den informella styrgrupp för utvecklingssamarbetet inom rättsområdet i för som bildats i enlighet med förslaget i KUR:s delbetänkande (SOU 1998:86). Inom RPS samordnas utvecklingssamarbetet vid en interna- tionell enhet som lyder direkt under rikspolischefen. RPS har bedrivit bilateralt utvecklingssamarbete i enlighet med regeringens säkerhetsfrämjande stöd . Utvecklings- sam- arbetet med har omsatt i , , , , och . För beräknas insatserna öka i omfattning och uppgå till ca enbart . RPS deltar dessutom i multilateralt utvecklingssamarbete, främst genom olika EU-program inom rättsområdet. /99 har finansieringen av det polisiära utvecklingssamarbetet övertagits av Sida. RPS policy är att mottagarländerna skall visa en vilja att utveckla den demokratiska processen samt beivra korruption och andra oegentligheter. Den övervägande delen av alla insatser äger rum i mottagarlandet och mottagarna står i största möjliga mån för lokala kostnader, t.ex. lokaler, hotell samt tolk. Alla insatser inom utvecklingssamarbetet föregås av en förstudie i mottagarlandet. Kontakterna samordnas på departementsnivå i mottagarlandet. Under såväl förstudier som genomförande är de nordiska polissambandsmän som finns stationerade i mottagar- länderna av mycket stor betydelse. I , och har regeringsavtal om utvecklingssamarbetet på rättsområdet för slutits . Förhand- lingar om ett liknande avtal med pågår. 54 Svenska myndigheters totalförsvarsstöd Inledningsvis innehöll utvecklingssamarbetet stora delar av materielöverföring, ligger tonvikten vid utbildning och kunskapsöverföring. Narkotika, kriminalteknik, ekonomisk brottslighet och dokumentkontroll är exempel på områden inom vilka RPS bedrivit utvecklingssamarbete. Ledningsstruktur och management är ett område som ökar i betydelse och har blivit allt mer efterfrågat i mottagarländerna. En av de större insatserna är ett samnordiskt projekt kallat (). Polisskolorna i , , och erbjuder en rad kurser inom bl.a. management, kriminalteknik, penningtvätt och brott mot barn på plats i mottagarländerna. Sekretariatsfunktionen för NBPA roterar mellan de nordiska länderna och finns vid i . RPS ingår i ÖCBs särskilda grupp för internationell verksamhet inom det civila försvaret där ömsesidig information ges om funktionsansvariga myndigheters biståndsverksamhet. RPS lämnar dock inte något särskilt totalförsvarsstöd inom sitt sektorsområde. genomför utvecklingsstöd i med ekonomiskt stöd från . Arbetet startade efter förfrågan från Hälsoministerierna i de tre baltiska staterna. I alla de tre baltiska staterna ger stöd i arbetet med nationella riktlinjer, lokala/regionala planeringsunderlag samt utbildning inom området katastrofmedicin och upprättandet av giftinformationsverksamhet. har en kongress om giftinformation för alla baltiska stater ägt rum under svensk ledning. I samband med denna påbörjades i arbetet med riktlinjer för beredskap inom kemskyddsområdet. Regelbundet konsulterar kollegor från de tre länderna Giftinformationscentralen i för att samla erfarenhet för uppbyggnaden av en motsvarande verksamhet i hemländerna. Svenska myndigheters totalförsvarsstöd 55 /1998 har seminarier med deltagare från alla de baltiska länderna ägt rum i avsikt att kartlägga den nuvarande situationen vad gäller katastroforganisationer. Därefter har länderna påbörjat arbetet med nationella katastrofplaner. diskuterades dessa planer, och behoven av fortsatt arbete fastställdes. Ett seminarium inom området kärnenergiolyckor och strålmedicin anordnades i , varefter ett arbete med utarbetande av en katastrofplan påbörjades. Utbildning för sjukvårdspersonal på olycksplats, i katastrof- områden och på sjukhus i samband med stora olyckor/katastrofer liksom planering för sådana händelser saknas helt i de baltiska länderna. Ett arbete med att ta fram utbildningsplaner och utbild- ningar pågår i samarbete mellan , svenska landsting och representanter för de baltiska länderna och deras ministerier. Arbetet förväntas pågå till och med . skall utbildning för instruktörer från och äga rum på i . Viss hjälp med utbildnings- material har påbörjats och kan komma att utvidgas . I pågår ett arbete med att revidera, reducera och eventuellt komplettera befintliga beredskapslager av läkemedel och utrustning från sovjettiden. Arbetet, som startat, genomförs i samarbete med materielansvariga och i form av utbyte av erfarenheter och beräknas pågå . Någon stödverksamhet till bedrivs inte . Däremot har kontakter tagits med men dessa har ännu inte resulterat i samverkan. Någon samverkan med Försvarsmakten, Försvarets sjukvårds- centrum eller har inte ägt rum. Behov har inte förelegat, men det kan komma att aktualiseras . har för sin stödverksamhet inte erhållit några medel inom ramen för det säkerhetsfrämjande stödet eller försvars- anslagen. Det vore dock motiverat, enligt , att vissa delar av utvecklingsstödet finansierades genom något av dessa anslag då stödet till vissa delar har totalförsvarskaraktär. 56 Svenska myndigheters totalförsvarsstöd Stödet har uppgått till . 6Myndigheternas erfarenheter av samordning av utvecklingsstödet till och Försvarsmakten anser att samordningen av stödet till de baltiska staterna har fungerat väl mellan Försvarsmakten, , , FMV samt gentemot svensk försvarsindustri. Samarbete och samverkan i sammanhanget med andra svenska civila myndigheter har inte aktualiserats i nämnvärd omfattning. I den mån de förekommit har kvaliteten varierat. I samband med minröjningsoperationer till havs har samverkan med fungerat bra. Försvarsmakten anser att samordningen mellan svenska myndig- heter kan förbättras, t.ex. genom kontinuerliga informationsmöten med berörda biståndsmyndigheter för att klargöra behov, främja samordning, påskynda beslutsprocesser etc. Försvarsdepartementet borde ansvara för att sådana samordningsmöten genomförs mer kontinuerligt. Försvarsmakten föreslår vidare en särskild Baltstödskoordinator vid Försvarsdepartementet alternativt en permanent projektgrupp med representanter från Försvarsmakten, Sida m.fl. myndigheter, med uppgift att hålla ihop utvecklingsstödet och samordna detta och se till att myndigheterna sedan verkställer utvecklingsinsatser. På detta sätt kan beslutsvägen uppåt kortas och förenklas. 58 Myndigheternas erfarenheter av samordning... I kontakter med utredningen har Försvarsmakten framhållit att långsiktigheten för det militära utvecklingsstödet behöver förbättras. Detta bedöms kunna ske främst genom att Försvarsmakten ges långsiktiga uppdrag och tilldelas en ekonomisk ram för att genomföra uppdragen. Försvarsmakten anser också att administrationen kunde förenklas. upplevs varje stödåtgärd, även av mindre omfattning, kräva ett stort administrativt arbete. upplevs tiden från det att ett önskemål framförts från en baltisk stat till dess att regeringen fattat ett beslut i ärendet som onödigt lång. Försvarsmakten pekar bl.a. på att regeringsbeslut i vissa fall fattats först efter det att Försvarsmakten lämnat in anslagsframställan i ärendet. Försvarsmakten anser att en ordning med årliga regeringsuppdrag bör övervägas. Detta skulle kunna innebära ett arbete i två steg: Uppdrag 1 att i samverkan med de baltiska staterna ta fram en plan för år 2 samt preliminär plan för år 3. Denna plan redovisas för i budgetunderlaget 1. skickar de baltiska regeringarna sin formella begäran till den . Detta underlag processas i , och motsvarande uppdrag ges i regleringsbrevet 2. Steg 2 innebär att Försvarsmakten genomför beslutat stöd. Försvarsmakten anser att det är särskilt viktigt att få möjlighet till en långsiktig planering av de multinationella projekten . Inom dessa projekt krävs att Försvarsmakten erhåller en väl definierad målsättning och en stabil ekonomisk ram för att projekten skall kunna fullföljas på ett bra sätt över åren. En ryckighet i projektens långsiktiga planering får följdverkningar för de baltiska staterna och övriga stödnationer. Även det rent bilaterala stödet behöver, enligt Försvarsmakten, bättre långsiktighet. Kritik har framförts från att man där saknar i förväg fastställda ettårsplaner för det svenska stödet, likartade dem som upprättas av de flesta övriga stödländer. Försvarsmakten anser att det vore rimligt för planeringen i men framför allt för att möjliggöra en långsiktsplanering i de Myndigheternas erfarenheter av samordning... 59 baltiska länderna, att även göra en samlad ettårsplan för det militära stödet. Försvarsmakten har också noterat att vissa andra västländer, inklusive vissa nordiska, presenterat långsiktiga planer () för sina stöd till de baltiska staterna. Försvarsmakten betraktar det som en brist att utgifterna för överföring av vapen och ammunition till inte får belasta biståndsanslaget. Kan de baltiska länderna inte erhålla militär överskottsmateriel på denna väg tvingas de enligt Försvarsmakten att köpa in ny dyr materiel direkt av försvarsindustrin. Detta har också skett i vissa fall, ibland med negativa erfarenheter som följd (akut behov av materiel, men avsaknad av kompetens för upphandling). Det finns ett betydande överskott av försvarsmaterial, inte minst i , som skulle kunna utnyttjas i . Försvarsmaktens erfarenhet av samarbetet med nordiska och övriga länder är god. Till övervägande del har detta samarbete ägt rum inom de multinationella projekten som BALTBAT och BALTRON. Försvarsmakten deltar även i annan internationell samordning med syfte att samordna stödet till de baltiska staterna. Samarbetet i övrigt med de nordiska länderna varierar. Rent allmänt har Försvarsmakten ett bra samarbete med . Hemvärnets utvecklingsstöd till är samordnat med . I Försvarsmaktens samverkan med de baltiska länderna, bl. a. i samband med planeringen av olika utvecklingsstöd, konstateras att organisationer och lydnadsförhållanden skiljer sig mellan de baltiska länderna. Det är enligt Försvarsmakten angeläget att svenska myndigheter är bättre samordnade innan utvecklingsstöd lämnas, så att myndigheterna i sina respektive stödverksamheter ger samma budskap i centrala frågor till mottagarlandet. Försvars- makten anser att principen att låta de baltiska länderna vara ansvariga för en del av kostnaden för ett projekt är bra. Det innebär att de tvingas göra prioriteringar mellan projekt och tacka nej till mindre angelägna sådana. 60 Myndigheternas erfarenheter av samordning... 6.2Överstyrelsen för civil beredskap Enligt ÖCB har utvecklingssamarbetet med de baltiska länderna och utvecklats på ett värdefullt och positivt sätt. Vidare anser ÖCB att uthållighet i utvecklingen av samarbetet för god kvalité och långsiktighet. I sitt stöd till de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet i de baltiska länderna har ÖCB haft stor hjälp av försvars- attachéerna. Myndighetens samverkan med Högkvarteret och har upplevts som givande. ÖCB önskar öka sam- verkan och samarbetet med andra - framför allt civila - total- försvarsmyndigheter. ÖCB anser att allt eftersom fler myndigheter och organisationer inom totalförsvaret engageras i det internationella arbetet ökar behovet av samordning. Informationsutbytet mellan myndigheter behöver förbättras för att skapa synergieffekter och möjligheter till samordnade insatser, samt för att undvika dubbelarbete. Utöver operativa samordningsmöten, finns det, enligt KBV, inte något samarbete på myndighetsnivå mellan de nordiska länderna avseende utvecklingsstödet till och . Inom fanns det tidigare en teknisk suveränitetsstödgrupp (GTS, RPS, KBV, FOA, FMV, SjöV med flera ingick), ledd av UD, som ansågs vara ett mycket bra forum för samordning av olika stödprojekt. Denna grupp har upphört att existera. KBV föreslår att en motsvarande samordningsgrupp återuppstår i någon form med Försvardepartementet i ledningen. Några av myndigheterna (FOA, FMV, SjöV, KBV) fortsätter dock att träffas med viss regelbundenhet, ca 3 gånger/år. Syftet är att säkerställa den fackmässiga koordineringen mellan de i sjöbevakningsuppgifter närmast engagerade myndigheterna. KBV bedömer att arbetet inom (BSRBCCC), som avser mer Myndigheternas erfarenheter av samordning... 61 effektiv operativ samordning i gränskontrollarbetet mellan samtliga , kommer att intensifieras. Detta medför att samarbete och förmåga till gränskontroll både till lands och till sjöss utvecklas och förbättras redan på kort sikt. En stabiliserande faktor är också regeringschefernas s.k. "Task Force for combatting organized crime" med sitt operativa organ - den s.k. "(). Betydande samordningseffekter i totalförsvarsstödet uppstår också indirekt genom redan etablerad verksamhet inom HELCOM (hanterar akuta miljöskyddsåtgärder till sjöss) och inom flyg- och sjöräddningsområdena. Här berörs förutom även , och . 6.4Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) anser att dess intresseområde och verksamhet (dvs. information och informations- beredskap inför höjd beredskap och s.k. svåra påfrestningar) i hög grad berör flera andra myndigheters utvecklingsstöd i . SPF är angelägen om att vara informerad om all stödverksamhet från svenska myndigheters sida som i någon väsentlig grad handlar om information till medborgarna och medierna inför tänkbara krisförlopp. har det, enligt SPF´s mening, visat sig svårt att skapa fungerande och enkla kanaler för att hålla de olika svenska myndig- heterna informerade om varandras planerade och pågående verksamhet i . Uppenbarligen har det, med vissa undantag som SSI och SKI, inte varit naturligt att vända sig till SPF när man arbetat med informations-, upplysnings- och mediafrågor med anknytning till krishantering. Kanske har svenska myndigheter inte sett informations- och informationsberedskapsfrågor, vilka i de flesta ledningsorganisationer naturligen är integrerade med ledningsfunktionen, något som ligger inom SPF´s intresseområde. SPF anser att en förbättring av informationsutbytet kan ske genom att myndigheterna lämnar mer sidoinformation till varandra 62 Myndigheternas erfarenheter av samordning... när man bedömer att andra myndigheter kan vara intresserade av eller beröras av någon aktivitet som planeras. Dessutom finns möjligheten att planerade verksamheter och projekt bedöms mer samlat på ett ställe, genom någon form av koordinationsorgan, varvid den nödvändiga informationssamordningen då bättre kan åstadkommas. Båda vägarna kan också utnyttjas i en kombination. Samarbetet med de baltiska staterna inom räddningstjänst- och transportområdet har enligt uppfattning i huvudsak präglats av kontinuitet, stabilitet och långsiktighet, även om projekt- och finansieringsbeslut har varit ettåriga och besluts- processen i lång och omständig. En starkt bidragande orsak till kontinuiteten och stabiliteten är att de samverkande chefs- tjänstemännen och kontaktpersonerna i såväl de baltiska staterna som varit i stort sett desamma . Andra viktiga faktorer har varit förekomsten av kontinuerliga överläggningar om planering och uppföljning, upprättande av gemensamma projektplaner samt kvalificerat tolk- och översättningsstöd. har koncentrerat samordningssträvandena till de nordiska ländernas stödinsatser inom räddningstjänstområdet i de baltiska staterna. Inom ramen för det nordiska samarbetet inom räddningstjänstområdet har de nordiska ländernas planerade och genomförda insatser rapporterats och diskuterats för att så långt möjligt anpassa insatserna till varandra, undvika dubbleringar och ta tillvara erfarenheter. I flera fall har de nordiska länderna (, och ) gjort gemensamma insatser, finansierade genom , bl.a. inom riskanalysområdet och beredskapsplaneringen mot svåra olyckor. och har också tillsammans med och gemensamma räddningstjänstövningar avseende allvarliga olyckor till lands. Representanter från de baltiska länderna deltar som observatörer också i de konferenser som genomförs Myndigheternas erfarenheter av samordning... 63 inom ramen för det nordiska räddningstjänstavtalet. I detta sammanhang finns skäl att notera att de svenska räddnings- tjänstmyndigheternas samverkan med de baltiska staterna i betydande omfattning avser även områden som flygräddning, sjö- räddning, miljöräddning till sjöss samt beredskapen mot kärnkrafts- olyckor och strålskydd, allt inom ramen för internationella konventioner och överenskommelser. Inom farligt-gods-området samverkar med främst RPS och (). När det gäller riskanalysarbete och beredskapsplanering mot svåra olyckor har samverkat med länsstyrelserna i främst , Väster- bottens och . De två senaste länen deltar också i motsvarande samarbete med . Stödet till de baltiska staterna inom oljeskadeskyddsområdet genomförs i samarbete med kommun. I samarbetsperiodens inledning försökte också så långt möjligt att stimulera och stödja det omfattande kommunala vänortsutbyte inom räddningstjänstens område som successivt växte fram. samverkan med andra myndigheter inom Försvarsdepartementets ansvarsområde, med undantag från KBV, har varit sporadiskt. Karaktären på verkets insatser i de baltiska länderna medför att kontakterna främst sker med myndigheter inom andra departementsområden. anser emellertid att det vore fördelaktigt om en permanent samordningsgrupp bildades inom Försvarsdepartementet med representanter från de centrala myndigheterna. Det gäller inte minst för samordningen av samt information och diskussion om frågor i det baltiska samarbetet som sammanhänger med såväl det särskilda säkerhetsfrämjande samarbetet som med Östersjö- samarbetet i övrigt och PFF-samarbetet. Till detta kan komma frågor som omfattas av Europasamarbetet och andra internationella avtal, konventioner och överenskommelser som har anslutit sig till. 64 Myndigheternas erfarenheter av samordning... Inom frivilligrörelsen saknar man en sammanhållen bedömning från Regeringens sida, vilket försvarsrelaterat stöd som är särskilt angeläget. En sådan bedömning skulle kunna ligga till grund för de frivilliga försvarsorganisationernas programverksamhet. Det finns ett önskemål från de frivilliga försvarsorganisa- tionerna, enligt Ag , att låta ÖCB få en tydligare och aktivare samordningsroll för den civila frivilligverksamheten, mot- svarande den roll Högkvarteret har för den militära frivillig- verksamheten. I övrigt anser Ag att samordningen mellan de centrala statliga aktörerna bör utvecklas och förbättras. Vissa av de svenska frivilligorgansiationerna, t.ex. SLK och SCF, har ett visst utbyte med de andra nordiska länderna vad gäller utvecklingsstöd till . SCF konstaterar att övriga nordiska ländernas motsvarigheter till SCF inte alls lämnar något utvecklingsstöd till . fanns en samordningsgrupp organiserad av Försvars- departementet som möttes för ömsesidig informa- tion. får respektive myndighet själv ta initiativ till samord- ning. har sin naturliga samarbetspartner i Försvars- makten. Detta samarbete är under utveckling. Försvarsattachéerna i respektive land bidrar med värdefullt stöd. En väl fungerande samverkan har etablerats med föreslår att ömsesidiga informationsmöten för myndigheter som deltar i stödet återupptas i Försvarsdepartementets eller UDs regi. Myndigheternas erfarenheter av samordning... 65 FMV har genom Ag Sjöbevakning haft ett fruktbart och givande samarbete med , och . FMVs kontakter inom projekt med uppdragsgivaren /Försvarsdepartementet kunde enligt myndig- heterna ha varit mera strukturerade och frekventa. FMV har saknat en samtalspartner med "tillräcklig teknisk insikt". Departementens förståelse för hur en uppdragsmyndighet måste verka kunde också ha varit större. Handläggningstiden i en del av de frågor som rört projekt sjöbevakning har varit oförsvarligt långa. En förklaring härtill kan vara att man inom UD bytt ansvarig handläggare vid flera (4) tillfällen . FOA har i sin verksamhet riktad mot haft en kontinuerlig, givande och friktionsfri samverkan med i första hand FMV, KBV, SjöV och RPS. Samverkan med Försvarsmakten har varit av mer sporadisk natur men likväl mycket värdefull. Det kan noteras att FOA´s övergång från anslagsfinansierad till intäktsfinansierad myndighet har, inom vissa områden, inverkat menligt på frekvensen och möjligen även kvaliteten vad gäller kontakterna med Försvars- makten. Av viss betydelse för FOA´s stödinsatser har varit möjligheterna att för i huvudsak andra syften upprätthålla regelbundna informella kontakter med forskare och försvarsmyndigheter i framför allt och . Här kan också noteras att de nordiska länderna har ett gott samarbete inom försvarsmiljöområdet, i vilket även amerikanska organisationer deltar. För att öka kunskapen, förbättra samordningen och sprida information om svenska myndigheters insatser till stöd för har FOA tidigare föreslagit upprättandet av en gemensam databas (exempelvis i form av en hemsida på Internet), som alla berörda kunde ha tillgång till. 66 Myndigheternas erfarenheter av samordning... En erfarenhet som FOA vill lyfta fram är vikten av att mottagarsidan har tillräcklig kompetens för att effektivt kunna utnyttja utifrån kommande stödinsatser. Inom försvarsområdet finns på den baltiska sidan ännu utrymme för förbättringar av den analytiska kompetensen. FOA skulle här kunna utöka sina stödinsatser, exempelvis genom att i större utsträckning än vad som sker ta emot och handleda yngre forskare och tjänstemän från . Genom att utnyttja de möjligheter som erbjuds inom ramen för PHARE-programmet skulle en sådan verksamhet förhoppningvis, åtminstone delvis, kunna finansieras av EU- kommissionen. 6.10Myndigheter utanför försvarsdepartementets område anser att det bör ligga i varje myndighets eget intresse att samordna eller lämna information om sin stödverk- samhet till andra myndigheter. Ett sätt att främja samordningen och det ömsesidiga informationsutbytet om vad som pågår inom och mellan olika civila verksamhetsområden kan enligt SoS vara att någon myndighet, t.ex. ÖCB, utses som koordineringsansvarig för att samla in uppgifter på vilka aktiviteter och stödinsatser som bedrivs och vilka insatser som avses påbörjas. Denna information borde kunna läggas upp på en datainformationsbank, tillgänglig för alla beredskapsmyndigheter. Ett annat sätt att förbättra informa- tionen och samordningen kan vara att man arrangerar ett gemensamt svenskt seminarium för att klara ut vilka stödinsatser man anser att respektive myndighet eller organisation skulle kunna genomföra. 7Utredningens rådgivning på regeringsnivå 7.1Allmänt om rådgivningen och dess former I regeringens uppdrag (direktiv 1997:52) ingår att inom ramen för uppdraget verka som rådgivare inom totalförsvarsområdet på regeringsnivå gentemot de baltiska länderna, där inledningsvis prioriteras, samt . Bakgrunden till uppdraget i denna del torde vara att nuvarande svenska totalförsvarsstöd fått sin tyngdpunkt i avgränsade verksamheter inom olika militära och civila totalförsvarsfunktioner, medan övergripande rådgivning till försvarsdepartements- och regeringsnivån förekommit i mycket ringa utsträckning. Detta har haft den effekten att dels mottagarlandet saknat erforderligt stöd i policyfrågor, dels vi på svensk sida inte skapat oss det breda perspektiv som vore önskvärt för att, tillsammans med mottagarländerna, kunna prioritera olika delinsatser effektivt. Utredningens rådgivning har haft sin tyngdpunkt i övergripande frågor kring säkerhetspolitik och totalförsvar.