sou · GNB31 · 2000-01-01 00:00:00 — Förmånsrätt enligt 4 § 3 har dock företräde framför förmåns- rätt på grund av företagsinteck- ning, vilken har sökts som beslutet om utmätning med- delades eller senare, och framför förmånsrätt på grund av annan inteckning, vilken har sökts sam- ma inskrivningsdag som ett ären- de angående anteckning om ut- mätningen har tagits upp eller se- nare. Utmätning ger företräde framför senare utmätning av samma egendom, om inte annat följer av 4 kap. 30 § andra stycket eller 7 kap. 13 § utsök- ningsbalken. Utmätning för flera fordringar på en gång ger lika rätt om inte något annat följer av 7 kap. 14 eller 16 §§ utsökningsbalken. Om det inbördes företrädet i övrigt mellan fordringar med samma slag av förmåns- rätt finns för vissa fall särskilda bestämmelser. Allmän förmånsrätt följer därefter med företagsinteckning i hälften av den egendom som återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått fullt betalt. Allmän förmånsrätt följer därefter med arbetstagares fordran på lön eller annan ersättning på grund av anställningen. Förmånsrätten om- fattar fordringar som har förfallit till betalning av arbetstagarens an- ställningstid hos konkursgäldenären eller därefter. Fordringarna får inte ha förfallit till betalning tidigare än konkursansök- ningen kom in till tingsrätten. Har konkursen föregåtts av ett förfaran- de enligt lagen (1996:764) om fö- retagsrekonstruktion och har kon- kursansökningen gjorts från det att företagsrekonstruktio- nen upphörde, skall vid tillämpning av tredje meningen, om det är för- månligare för arbetstagaren, anses som om konkursansökningen hade gjorts då ansökningen om företags- rekonstruktionen skedde. I sådant fall skall det bortses från tiden mellan ansökningarna. Fordran på uppsägningslön om- fattas av förmånsrätt längst för uppsägningstid som beräknats en- ligt 11 § lagen (1982:80) om an- ställningsskydd. Uppsägningslön för tid under vilken arbetstagaren inte utför arbete åt konkursgälde- Allmän förmånsrätt följer därefter med arbetstagares fordran på lön eller annan ersättning på grund av anställningen. Förmånsrätten om- fattar fordringar som belöper före konkursbeslutet samt . Ford- ringarna får inte ha intjänats eller, om lönen eller ersättningen skall bestämmas efter särskild beräk- ningsgrund, inte ha förfallit till betalning tidigare än konkursansökningen kom in till tingsrätten. Tidsfristen i tredje meningen kan förlängas om ar- betsgivaren avvikit eller på annat sätt hållit sig undan. Har konkur- sen föregåtts av ett förfarande enligt lagen (1996:764) om företagsrekon- struktion och har konkursansök- ningen gjorts från det att företagsrekonstruktionen upphörde, skall vid tillämpning av tredje me- ningen, om det är förmånligare för arbetstagaren, anses som om kon- kursansökningen hade gjorts då an- sökningen om företagsrekonstruk- tionen skedde. I sådant fall skall det bortses från tiden mellan ansök- ningarna. Fordran på lön efter konkursbeslutet omfattas av förmånsrätt oavsett om arbetstaga- ren arbetat åt kon- kursboet, dock med avräkning för lön som förvärvats genom arbete åt annan. nären eller annan och inte heller driver egen rörelse, omfattas av förmånsrätt endast om arbetstaga- ren kan visa att han har anmält sig hos offentlig arbetsförmedling som omfattar förmånsrätten endast lön eller ersättning som överstiger in- komst vilken arbetstagaren under den tid lönen eller ersättningen av- ser har haft av egen rörelse eller har förvärvat eller borde ha kun- nat förvärva i en annan anställ- Vid bestämmande av i vilken utsträckning fordran på lön eller omfattas av förmånsrätt, skall med samtidig inkomst i annan anställ- som utgår av statsmedel vid ar- betsmarknadsutbildning, i den mån bidraget avser som lö- nen eller ersättningen och arbets- tagaren har blivit berättigad till bidrag efter uppsägningen. Om en lönefordran som har för- Om en lönefordran, som har intjä- fallit tidigare än före nats tidigare än före konkursansökningen har varit före- konkursansökningen, har varit före- mål för tvist, omfattas den av för- mål för tvist, omfattas den av för- månsrätt om talan har väckts eller månsrätt om talan har väckts eller förhandling som föreskrivs i kollek- förhandling som föreskrivs i kollek- tivavtal eller lagen (1976:580) om tivavtal eller lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet har har följt från det har följt från det att tvisten slutligt har avgjorts. att tvisten slutligt har avgjorts. Semesterlön och semesterersättning som är intjänad före konkursansök- ningen omfattas av förmånsrätt för vad som står inne för det löpande och det närmast föregående intjänandeåret. Förmånsrätt följer med fordran på pension vilken tillkommer arbetstagare eller dennes efterlevande före konkursansökningen och därpå följande . Förmånsrätten gäller även i fråga om pension, som intjänats hos föregående arbetsgivare, om gäldenären överta- git ansvaret för pensionen under de betingelser som anges i 23 och 26 §§ lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Om konkursgäldenären är nä- ringsidkare, skall en arbetstagare som själv eller tillsammans med nära anförvanter senare än före konkursansökningen har ägt en väsentlig andel av fö- retaget och som haft ett betydande inflytande över dess verksamhet inte ha förmånsrätt enligt denna paragraf för lön eller pension. Förmånsrätt för lön eller annan ersättning på grund av anställ- ningen gäller för varje arbetsta- gare med högst ett belopp som motsvarar tio gånger det vid tiden för konkursbeslutet gällande bas- beloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Om konkursgäldenären är nä- ringsidkare, skall en arbetstagare som själv eller tillsammans med nära anförvanter senare än före konkursansökningen har ägt en väsentlig andel av fö- retaget och som haft ett betydande inflytande över dess verksamhet inte ha förmånsrätt för lön eller pension. Allmän förmånsrätt följer därefter med fordran på framtida pension till ar- betstagare, som är född eller tidigare, eller dennes efterlevande. Därvid får dock intjänad del av utfäst pension icke antagas avse större år- lig pension än som motsvarar basbeloppet enligt lagen (1962:381) om all- män försäkring. Från det sålunda beräknade fordringsbeloppet skall i före- kommande fall avdragas upplupen del av pension enligt allmän pensions- plan eller enligt privat pensionsförsäkring. Förmånsrätt enligt första stycket gäller även fordran på framtida pension som intjänats hos föregående arbetsgivare, om gäldenären övertagit ansva- ret för pensionsfordringen enligt vad som anges i 12 § femte stycket. Om gäldenären är näringsid- kare, äger 12 § sjätte stycket mot- svarande tillämpning. Särskild förmånsrätt har företräde framför allmän förmånsrätt. En fordran med allmän förmånsrätt enligt 10 eller 10 a § tas dock, om det behövs, ut före fordringar med särskild förmånsrätt enligt 5 eller 8 § i annan lös egendom än tomt- rätt. Vad som tas ut på detta sätt skall, när det finns särskilda för- månsrätter i olika egendomsgrup- per, fördelas på grupperna i för- hållande till den köpeskilling som har erhållits för varje grupp. Särskild förmånsrätt har företräde framför allmän förmånsrätt. En fordran med allmän förmånsrätt enligt 10 eller 10 a § tas dock, om det behövs, ut före fordringar med särskild förmånsrätt enligt 8 § i annan lös egendom än tomträtt. Vad som tas ut på detta sätt skall, när det finns särskilda förmåns- rätter i olika egendomsgrupper, fördelas på grupperna i förhållande till den köpeskilling som har erhål- lits för varje grupp. Böter, viten och fordran på grund av förverkande eller annan sär- skild rättsverkan av brott får vid konkurs utdelning efter andra fordringar. 1.Denna lag träder i kraft , då lagen (1971:1072) om för- månsberättigade skattefordringar m.m. skall upphöra att gälla. 2.I fråga om förmånsrätt för fordringar i en konkurs som har beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet, gäller äldre bestäm- melser fortfarande. 3.Om en näringsidkares egendom vid denna lags ikraftträdande omfattas av ett företagshypotek, gäller för tiden till eller den tidi- gare tidpunkt, då egendomen inte längre omfattas av företagshypoteket, äldre bestämmelser i fråga om förmånsrätt som följer med företagshypotek. 4.Skulle ändringarna i denna lag, om de tillämpades , ha medfört att ett företagshypotek jämte övriga säkerheter inte längre hade utgjort betryggande säkerhet och ställer gäldenären inte inom efter anmodan kompletterande säkerhet som borgenären skäligen kan åtnöjas med, får denne före säga upp den fordran för vilken fö- retagshypoteket upplåtits till betalning utan hinder av att längre uppsägningstid kan ha avtalats eller uppsägning inte får ske. Har borgenären före väckt talan om betalning och anmält detta till inskrivningsmyndigheten för företagsinteckning, gäller äldre be- stämmelser i fråga om förmånsrätt som följer med företagshypotek i en konkurs som har beslutats på grund av en ansökan som inkommit till rätten innan förflutit från det att domstolen skilt sig från målet genom dom eller beslut som har vunnit laga kraft. 5.Om det i lag eller i en författning som har beslutats av regeringen hänvi- sas till en föreskrift som har ersatts genom en föreskrit i denna lag tillämpas i stället den nya föreskriften. 1 kap. Allmänna bestämmer 1 § Företagsinteckning beviljas med visst belopp i svenska kronor i sö- kandens hela förmögenhet. Bevis om inteckningen kallas företagsinteck- ningsbrev. 2 § Om ägaren av den egendom i vilken företagsinteckning beviljats överlämnat ett företagsinteckningsbrev till säkerhet för en fordran, som uppkommit när ägaren bedrev eller skulle börja bedriva näringsverksam- het, åtnjuter borgenären intill inteckningsbrevets belopp förmånsrätt enligt förmånsrättslagen (1970:979) till betalning för fordringen. I den mån inteckningsbrevets belopp inte räcker till betalning har borge- nären rätt att få betalt genom ett tillägg. Tillägget får inte överstiga femton procent av inteckningsbrevets belopp jämte ränta på detta belopp från den dag då egendomen utmättes eller konkursansökan gjordes. Räntan beräk- nas för år enligt en räntefot som motsvarar det av fastställda, vid varje tid gällande diskontot ökat . Har flera inteckningsbrev överlämnats som säkerhet för fordran och har inteckningarna samma företrädesrätt eller gäller de efter var- andra, skall bestämmelserna i första stycket om inteckningsbrevets belopp avse inteckningsbrevens sammanlagda belopp. En borgenärs rätt till betalning omfattar inte tillägget, om företags- inteckningsbrevet utgör säkerhet för honom i andra hand. Förmånsrätt för företagsinteckningsbrev upphör om fordringen preskribe- rats eller inte har anmälts av borgenären efter kallelse på okända borgenä- rer. 3 § En företagsinteckning ger företräde i förhållande till annan företags- inteckning i den tidsföljd i vilken inteckningarna söks. Inteckningar som söks på samma inskrivningsdag ger lika rätt. 4 § Ett konkursbo har inte rätt att få företagsinteckning eller att upplåta förmånsrätt i företagsinteckningsbrev. 5 § Om borgenären har tillerkänts betalning i konkurs på grund av före- tagsinteckning, är företagsinteckningen utan verkan till ett belopp som motsvarar vad som har erhållits på företagsinteckningsbrevets belopp. 1 § Inskrivning enligt denna lag sker i ett särskilt inskrivningsregister (företagsinteckningsregistret). Detta förs med hjälp av automatisk databe- handling. 2 § Ärenden om företagsinteckning eller annan införing i företagsinteck- ningsregistret på grund av föreskrift i denna lag eller annan författning (inskrivningsärenden) handläggs av en för landet gemensam inskrivning- smyndighet. Regeringen bestämmer vilken myndighet som skall vara in- skrivningsmyndighet. förestås av en inskrivningsdomare som skall va- ra lagfaren. 3 § För behandlingen av inskrivningsärenden gäller bestämmelserna om tvistemål i i tillämpliga delar, i den mån inte något annat följer av denna lag. Ansökningar och anmälningar i inskrivningsärenden skall vara skriftliga. 4 § Inskrivningsärendena tas upp på en inskrivningsdag. Inskrivningsdag hålls , tisdag, som inte är helgdag. Lika med helgdag anses , och nyårsafton. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan besluta att en inskrivningsdag skall ställas in, om det finns särskilda skäl till det. En ansökan eller anmälan som har kommit in en viss dag anses gjord på nästföljande inskrivningsdag. 5 § Hos inskrivningsmyndigheten förs dagbok över inskrivningsärendena. Handlingarna i sådana ärenden förs samman i akter. Har sökanden eller någon annan lämnat en uppgift eller förklaring av betydelse för ärendets prövning eller har en särskild utredning gjorts i ärendet, skall detta antecknas i akten. I akten tas även upp förelägganden och andra beslut som inte skall föras in i företagsinteckningsregistret. 6 § Om det är nödvändigt för utredningen, får ett inskrivningsärende skjutas upp till en senare inskrivningsdag. Om ett ärende skjuts upp, får sökanden föreläggas att lägga fram den ut- redning som behövs. Ansökningen får förklaras förfallen, om sökanden inte följer föreläggandet. Föreläggandet skall innehålla en upplysning om detta. Ett inskrivningsärende får vidare skjutas upp till en senare inskrivnings- dag, om ärendet med hänsyn till beskaffenhet eller omfattning inte lämpli- gen kan prövas . Ett ärende som har skjutits upp av denna an- ledning skall tas upp till prövning senast på femte inskrivningsdagen efter den inskrivningsdag då ansökningen gjordes. 7 § Beslut skall föras in i företagsinteckningsregistret om beslutet innebär att en ansökan i inskrivningsärende bifalls, avslås eller förklaras förfallen eller att ett ärende skjuts upp. Skälen för beslutet skall antecknas i akten eller i dagboken, om beslutet innebär att ansökningen inte bifalls. Beslut som skall föras in i registret meddelas genom införandet och skall anses ha det innehåll som framgår av registret. 8 § Om ett beslut i inskrivningsärende har gått emot sökanden eller någon annan som har hörts i ärendet, skall denne genast underrättas om beslutet. I underrättelsen skall anges de skäl för beslutet som har antecknats i akten eller i dagboken och vad den som vill överklaga beslutet har att iaktta. 9 § Om ett inskrivningsärende enligt beslut av högre rätt skall tas upp till ny handläggning av inskrivningsmyndigheten, skall det ske utan dröjsmål efter det att beslutet har kommit myndigheten till handa. 10 § En ansökan om företagsinteckning skall innehålla uppgift om det be- lopp i svenskt mynt på vilket inteckningen skall lyda. Sökanden skall läm- na styrkt uppgift om namn och person- eller organisationsnummer. Är sö- kanden ett dödsbo skall den avlidnes personnummer anges. 11 § En ansökan om företagsinteckning skall avslås, om 1.bestämmelserna i 3 § andra stycket och 10 § inte har iakttagits, 2.sökanden är i konkurs eller försätts i konkurs den inskrivningsdag då inteckningen söks eller 3.en företagsinteckning som begränsats till näringsverksamhet av viss art eller visst giltighetsområde gäller i sökandens egendom. 12 § Om det inte finns något hinder skall företagsinteckning beviljas och företagsinteckningsbrev utfärdas på grund av inteckningen. Bestämmelser om utfärdande av nytt företagsinteckningsbrev i stället för inteckningsbrev som har dödats finns i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling. 13 § En företagsinteckning som skulle medföra lika företrädesrätt som en annan företagsinteckning skall vid inskrivningen förklaras gälla efter den andra inteckningen, om sökanden begär det. En inteckning som sätts efter en annan inteckning gäller också efter en inteckning med lika rätt som eller bättre rätt än den andra inteckningen, även om detta inte anges i beslutet. 14 § Ett företagsinteckningsbrev får på ansökan av den vars egendom in- tecknats och efter medgivande av inteckningsbrevets innehavare bytas ut mot två eller flera nya inteckningsbrev (utbyte). I fråga om de nya inteck- ningsbrevens inbördes företrädesrätt gäller 13 §. 15 § Företagsinteckningar som besvärar samma verksamhet och har in- bördes lika rätt eller gäller efter varandra får på ansökan av ägaren av den intecknade egendomen och efter medgivande av företags- inteckningsbrevens innehavare föras samman till en inteckning (sammanföring). Denna inteckning skall gälla med den förmånsrätt som tillkommer den av de i sammanföringen ingående inteckningarna som har sämsta rätt. En inteckning som avses i första stycket skall förklaras gälla för ett lägre belopp än det som de sammanförda inteckningarna sammanlagt uppgår till, om sökanden begär det och inteckningsbrevens innehavare medger det. 16 § En företagsinteckning får på ansökan av den vars egendom intecknats och efter medgivande av företagsinteckningsbrevets innehavare sättas ned efter en annan inteckning (nedsättning). En inteckning som sätts ned efter en annan inteckning gäller också efter en inteckning med lika rätt som eller bättre rätt än den andra inteckningen, även om detta inte anges i beslutet. 17 § På ansökan av den vars egendom intecknats och efter medgivande av företagsinteckningsbrevets innehavare får en företagsinteckning dödas (dödning). Bestämmelser om dödning av inteckning när företagsinteckningsbrevet har förkommit finns i lagen (1927:85) om dödande av förkommen hand- ling. 18 § I fall då medgivande krävs enligt 14- 17 §§ skall inteckningsbrevet ges in till inskrivningsmyndigheten. 19 § På ansökan av den som innehar ett företagsinteckningsbrev skall in- nehavet antecknas i företagsinteckningsregistret. Föreläggande skall med- delas sökanden att visa upp hypoteksbrevet, om det finns anledning att anta att han inte innehar detta. Om någon annan redan är antecknad som innehavare, skall inskrivningsmyndigheten sedan det nya innehavet har antecknats föra av den tidigare anteckningen och underrätta den vars inne- hav var antecknat. En anteckning om innehav skall avföras, om den vars innehav har an- tecknats anmäler att innehavet har upphört. Anteckning och rättelse i företagsinteckningsregistret 20 § I företagsinteckningsregistret skall antecknas när det har anmälts till inskrivningsmyndigheten att betalning vid konkurs har utfallit på ett före- tagsinteckningsbrevs belopp. Det kan även i andra fall följa av lag eller annan författning att ett visst förhållande skall antecknas i registret. En anteckning i registret skall avföras, om den uppenbarligen kan vara av betydelse. 21 § En införing i företagsinteckningsregistret skall rättas, om införingen innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av inskrivningsmyndighetens eller någon annans skrivfel eller liknande förbiseende eller till följd av nå- got tekniskt fel. Det inbördes företrädet mellan inteckningar som berörs av en rättelse skall bestämmas efter vad som är skäligt, om rättelsen kan ska- da den vars egendom intecknats eller någon innehavare av företagsinteck- ningsbrev. Tillfälle att yttra sig skall lämnas den vars rätt berörs, om han är känd, samt den myndighet som avses i 3 kap. 3 §. En anteckning om ärendet skall göras i registret, om inte beslut meddelas som ärendet har tagits upp. 22 § Beslut i ärenden om rättelse meddelas genom införing i registret. Skälen för beslutet antecknas i akten eller i dagboken. I stället för bevis eller handling som har utfärdats i enlighet med den tidigare införingen skall en ny sådan handling utfärdas. Den tidigare handlingen skall fordras in, göras obrukbar och behållas av inskrivningsmyndigheten. Den som innehar handlingen är skyldig att ge in den för detta ändamål. I föreläggande att fullgöra en sådan skyldighet får vite sättas ut. Vitet döms ut av inskrivningsmyndigheten. 23 § Ett beslut i inskrivningsärende får överklagas hos hovrätten. Skrivel- sen skall ges in till inskrivningsmyndigheten. Klagotiden i fråga om slutligt beslut är från den inskriv- ningsdag till vilken beslutet är att hänföra. Vid överklagande tillämpas i övrigt bestämmelserna i om överklagande av tingsrätts beslut. Ett överklagande av ett beslut som har förts in i företagsinteckningsre- gistret, skall antecknas där. När det slutliga beslutet med anledning av överklagandet har vunnit laga kraft, skall beslutets innehåll antecknas. 24 § Beslut i ärenden om rättelse får överklagas även av den myndighet som avses i 3 kap. 3 §. 3 kap. Rätt till ersättning i vissa fall 1 § Om någon lider skada till följd av tekniskt fel i företagsinteckningsre- gistret eller i någon anordning som hos inskrivningsmyndigheten eller an- nan statlig myndighet är ansluten till registret, har han rätt till ersättning av staten. Ersättningen skall efter skälighet sättas ned eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till förlusten genom att utan skälig anledning underlåta att vidta åtgärd för att bevara sin rätt eller genom eget vållande på annat sätt. 2 § En rättsägare som avses i 4 kap. 22 § har rätt till ersättning av staten, om han lider skada till följd av ett beslut i ärende om rättelse. Ersättning utgår dock inte, om den skadelidande med hänsyn till felets beskaffenhet eller andra omständigheter borde ha insett att fel förekommit. 3 § Staten företräds i ärenden om ersättning enligt 1 eller 2 § av den myndighet som regeringen bestämmer. 4 § Om den som enligt 1 eller 2 § är berättigad till ersättning av staten har haft rätt att kräva beloppet som skadestånd av någon annan, träder staten in i rätten mot denne. Ersättning enligt 1 eller 2 § på grund av domstols dom betalas ut sedan domen har vunnit laga kraft. 1.Denna lag träder i kraft . Genom lagen om företagsin- teckning upphävs, med de begränsningar som följer av denna lag, lagen (1984:649) om företagshypotek. 2.Om det i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya be- stämmelsen. 3.Denna lag gäller även i fråga om företagsinteckningar som har medde- lats eller sökts före ikraftträdandet av lagen om företagsinteckning. Vad som föreskrivs i denna lag i fråga om företagsinteckningar gäller även förlagsinteckningar och inteckningar i jordbruksinventarier. 4.I fråga om företagshypotek vid utmätning eller konkurs som har beslu- tats på grund av en ansökan som har gjorts före ikraftträdandet av denna lag, gäller äldre bestämmelser. 5.En inteckning, som har beviljats eller sökts före ikraftträdandet av den- na lag och som begränsats till näringsverksamhet av viss art, verksamhe- ten på en eller flera fastigheter eller verksamhet som hänför sig till ett eller flera koncessionsområden, får på ansökan av näringsidkaren och efter medgivande av företagshypoteksbrevets innehavare utsträckas att gälla i hela gäldenärens förmögenhet. Om en sådan ansökan gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna lag angående ansökan om inteckning. Ut- sträckning får inte ske så att inteckningen i fråga om omfattningen avviker från en annan inteckning som är beviljad eller sökt i samma gäldenärs förmögenhet. Lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva Härigenom föreskrivs att 3 a § lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:764) om företagsrekon- struktion att 2 kap. 3 §, 3 kap. 3, 8, 14 och 16 § skall ha följande lydelse. En ansökan av gäldenären skall innehålla 1.en kortfattad redogörelse för gäldenärens ekonomi och orsaker- na till betalningssvårigheterna 3.en redogörelse för hur gäldenä- ren avser att verksamheten skall bedrivas i fortsättningen och en uppgörelse nås med borgenärerna, och 4.ett förslag till rekonstruktör samt behövliga uppgifter om den- nes lämplighet för uppdraget. En ansökan av gäldenären skall innehålla 1.en kortfattad redogörelse för gäldenärens ekonomi och orsaker- na till betalningssvårigheterna,