sou · GNB3139d1 · 2000-01-01 00:00:00 — måste man se till att upphandlingen sker under tillräcklig konkurrens. En ökad liberalisering av den internationella upphandlingsregimen anser regeringen vara av stor vikt eftersom det handlar om stora ekono- miska värden och området endast delvis är reglerat av internationella avtal. 3.5.3Kommissionens meddelande med anledning av grönboken om offentlig upphandling Kommissionen drar två slutsatser av den debatt som förts med anledning av grönboken. Dels måste åtgärder vidtas från EU:s sida för att se till att upphandlingsdirektiven ger de förväntade e konomiska fördelarna, dels måste de befintliga instrumenten anpassas till de ändrade ekonomiska villkoren. Kommissionen kommer i stora drag att arbeta med följande uppgifter: Förenkling av upphandlingsreglerna, dvs. dels ett förtydligande av otydliga regler, dels en justering av gällande regler, då problemen inte kan lösas genom tolkning av reglerna. Kommissionen ämnar lägga fram ett förslag till lagstiftningspaket som syftar till justering- ar av gällande regelverk på områden där en dynamisk tolkning inte räcker för att lösa de påvisade problemen. Kommissionen avser ock- så lämna vissa efterfrågade tolkningar av direktiven (i väntan på dom) t.ex. vilka miljö-, social- och arbetsmarknads- politiska krav som får ställas vid offentlig upphandling. Gemenskapsrättsliga och internationella upphandlingsregler kommissionen sammanfoga de tre klassiska direktiven till en enda text. Ett bättre genomförande av den offentliga upphandlingspolitiken genom förbättrade kontroller på såväl EU-nivå som på nationell ni- vå. Kommissionen förslår, bl.a. inrättandet av oberoende nationella myndigheter med offentlig upphandling som specialitet. Vidare un- derstryks vikten av insamling av upphandlingsstatistik för att fram- förallt ur ett ekonomiskt perspektiv kunna kontrollera den förda upphandlingspolitikens effekter. Attestering, som är en sorts en sorts frivillig granskning av den upphandlande enheten, skall vidare- utvecklas. Vidare understryks vikten av att bekämpa korruption m.m. Skapa ett företagsvänligt klimat främst för små och medelstora fö- retag. Information om offentlig upphandling och utbildning av både inköpare och leverantörer där också hänsyn tas till åtgärder som syftar till att införa miljö-, social- och arbetsmarknadspolitiska samt konsumentskyddspolitiska målsättningar. Vidare ämnar kommissio- nen ägna tid åt att utforma kvalifikationssystem för leverantörer in- om olika områden. Kommissionen tror och vill satsa mycket på elektronisk handel. Här inbegripes bl.a. ändringar av regelverket för att stimulera använd- ning elektronisk handel. Målet om bästa värde för pengarna behöver inte utesluta att hänsyn också skall tas till sociala eller miljömässiga kriterier eller till kon- sumenthänsyn. Kommissionen avser att komma med ett tolkningsdo- kument för att möjliggöra att bästa hänsyn tas till miljön vid offent- lig upphandling. Liknade tolkningsdokument kommer att utformas i syfte att förtydliga gällande principer som tillåter beaktande av soci- ala och arbetsmarknadspolitiska hänsyn. Öppnande av den offentliga upphandlingsmarknaden i tredje land för europeiska företag. Kommissionen tänker aktivt delta i GPA-arbetet inom WTO för att göra det möjligt för den europeiska industrin att stärka sin konkurrenskraft och öka sina affärsmöjligheter. Vidare arbetar kommissionen med integrering av ansökarländernas ekono- mier i EU:s politik för offentlig upphandling. Slutligen betonas vik- ten av att EU-finansierade projekt upphandlas enligt direktiven. Gemenskapsrättsliga och internationella upphandlingsregler 3.5.4Pågående direktivändringsarbete inom EU avseende offentlig upphandling arbetar med förslag till ändringar i direktiven avseen- de såväl den klassiska sektorn som försörjningssektorerna. Förslagen för den klassiska sektorn gäller ett nytt förfarande; competitive dialogue, bestämmelser om ramavtal samt ändringar för att underlätta elektronisk upphandling. Med Competitive dialogue avses ett mer flexibelt upp- handlingsförfarande som möjliggör diskussion med anbudsgivare om vilka tekniska lösningar som står till buds när det gäller den upphand- lande enhetens specifika behov. Vidare arbetar kommissionen med vissa ändringar i försörjningsdi- rektivet som rör upphandlande enheter inom telekommunikationsområ- det. 3.6Government procurement agreement (GPA) inom världshandelsorganisationen (WTO) Inom ramen för har slutits avtal om offent- lig upphandling (Government procurement agreement). Avtalsparter är förutom EU även , , , , , , och . Marknaden för offentlig upphandling inom GPA bedöms omfatta ca 450 miljarder ecu vilket motsvarar nästan . Huvudsyftet med GPA är att minska antalet handels- hinder och diskriminerande bestämmelser. GPA-bestämmelserna är in- förlivade i . Genom att tillämpa efterlevs därmed åtaganden gentemot WTO/GPA. 35 SOU 1997:111, s. 459 f. Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen 4 Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen 4.1 Lagen om offentlig upphandling Lagen om offentlig upphandling () trädde i kraft 36. Genom lagens första till och med femte och det sjunde kapitlet har de regler 36 Förarbetena till upphandlingslagen utgörs bl.a. av två betänkanden, Ds 1992:4 Offentlig upphandling - ett lagförslag och Ds 1992:62 Offentlig upphandling och EES-del II, tjänsteupphandling m.m. Promemoriorna låg till grund för prop. 1992/93:88, bet.1992/93:FiU5, SFS 1992:1528; omtryckt senast 1993:1468. Lagen kompletterades med regler om formgivningstävlingar, prop. 1992/93:209, bet.1992/93:FiU24, SFS 1993:924. Lagen kompletterades därefter med regler för B-tjänster , varor, byggentreprenader och A-tjänster under tröskelvärdena, 1993/94:78, bet. 1993/94:FiU4, SFS 1993:1468. Med anledning av ändrade upphandlingsdirektiv och medlemskapet i EU har lagen ändrats genom prop. 1993/94:227, bet.1993/94:FiU18, SFS 1994:614 samt prop.1994/95:153, bet.1994/95:FiU22, SFS 1995:705. På grund av anslutning till den nya världshandelsorganisationen (, WTO) och den däri ingående överenskommelsen om offentlig upphandling (Government Procure- ment Agreement; GPA) har lagen ändrats genom prop. 1995/96:165, bet. 1995/96:FiU13, SFS 1996:433. I syfte att göra lagens innehåll och ordalydelse mer i överensstämmelse med EG:s upphandlingsdirektiv har lagen ändrats fr.o.m. , prop.1996/97:153, 1997/98:FiU17, rskr 1997/98:61, SFS 1997:1068. Genom lagändring med ikraftträdande justerades bl.a. anbudstider vid förhandsannonsering, prop. 1997/98:170, bet. 1998/99:FiU6, rskr. 1998/99:13. Genom lagändring med ikraftträdande ändrades lagens tillämpningsområde med avseende på kyrkliga kommuner, prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176. Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen som gäller för offentlig upphandling inom den inre marknaden införlivats i svensk rätt. Avsikten är att de upphandlande enheterna genom att följa också följer EG:s upphandlingsdirektiv. går längre än EG-direktiven genom att lagens sjätte kapitel även innehåller bestämmelser om upp- handlingarna under tröskelvärdena och s.k. B-tjänster oavsett värde samt försvarsupphandlingar (1 kap. 3 §). Sådana upphandlingar regleras dock inte lika ingående. är indelad i sju kapitel: 1 kap. gemensamma regler och definitioner, 2 kap. varuupphandling över tröskelvärdena, 3 kap. upphandling av byggentreprenörer över tröskelvärdena, 4 kap. upphandling inom försörjningssektorerna (vatten-, energi, transport- och telekommunikationer) över tröskelvärdena, 5 kap. upphandling av A-tjänster över tröskelvärdena, 6 kap. upphandling under tröskelvärdena, B-tjänster oavsett värde och s.k. försvarsupphandlingar samt 7 kap. överprövning och skadestånd. Den största förändringen för kommuner och landsting jämfört med de upphandlingsreglementen, som tillämpats vid kommuners och landstings upphandling, är att lagen är tvingande. Statliga m yndigheters upphandling omfattades även före LOU:s t illkomst av tvingande lagstift- ning, närmast upphandlingsförordningen (1986:366). gäller även för de offentliga bolagen och vissa privata bolag (4 kap. 1 § ) vilka tidigare vare sig omfattats av frivilliga eller tvingande upphandlingsregler. Bestämmelserna garanterar samma upphandlingsprocedur i de olika medlemsländerna så att även mer avlägsna leverantörer ges en reell chans att vara med i en anbudstävlan. Trots att lagen i vissa avseenden är mycket detaljerad finns en rad vikti- ga frågor som överlämnats till rättstillämpningen. Det råder till exempel osäkerhet om hur man skall avgränsa en s.k. upphandlande enhet. Med begreppet upphandlingsförfarande avses en procedur som är tänkt att leda fram till en anskaffning. Förfarandet startar genom att den upp- handlande enheten via annons eller på annat sätt tillkännager sin avsikt att anskaffa något till enheten. Det kan gälla en vara, en byggentreprenad eller en tjänst. är huvudsakligen en förfarandelag som behandlar olika delar av upphandlingsprocessen. Syftet är därvid att söka garantera bl.a. att förfa- randet går till på ett sådant sätt att alla som deltar i upphandlingen har en chans att få sina anbud korrekt hanterade. I detta ingår regler för hur värderingen av dessa anbud skall gå till. Dessa har kommit till i syfte att Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen främja att prövningen av anbuden sker utan ovidkommande hänsyn. innehåller därutöver en del andra regler avseende formalia m.m. 4.1.2Konkurrens, affärsmässighet och likabehandling (icke-diskriminering) I 1 kap. 4 § , som gäller vid all upphandling oavsett värde, föreskrivs att upphandling skall göras med utnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns och även i övrigt genomföras affärsmässigt. utgår, liksom EG-direktiven om offentlig upphandling, från att upphandlingar skall ske på marknadens villkor och att det är marknaden som genom konkurrens kan ge de bästa och billigaste villkoren. I samma bestämmelse föreskrivs också att anbudsgivare, anbudssökande och anbud skall behandlas utan ovidkommande hänsyn. Detta framgår även av 1 kap. 9 § regeringsformen där det stadgas att domstolar samt förvalt- ningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iakttaga saklighet och opartiskhet. har slagit fast att det inom gemenskapsrätten gäller en allmän likabehandlingsprincip utöver de ut- tryckliga bestämmelser som återfinns i fördragen. 37 Likabehandlingsbe- handlingsprincipen eller principen om icke-diskriminering gäller även vid förenklad upphandling och direktupphandling. Likabehandlingsprincipen i syftar, förutom allmänna rättssäker- hetsskäl, till att förhindra att en snedvriden konkurrens uppkommer. Detta innebär t.ex. att upphandlingen inte får gynna eller missgynna vissa leve- rantörer på ett obehörigt sätt, eftersom detta skulle snedvrida konkurrensen. Hänsyn måste även tas till leverantörer som valt att inte lämna anbud. Dessa kan ha valt att avstå på grund av att de inte anser sig kunna klara den upphandlande enhetens krav. har förklarat att om en upp- handlande enhet godtar ett anbud trots att detta inte uppfyller kraven i kravspecifikationen och att förfrågningsunderlaget inte medger rätt att frångå kraven innebär detta ett brott mot principen om likabehandling av anbudsgivare.38 Det är inte tillåtet att vid anbudsprövningen ge några favörer till en an- budsgivare enbart på grund av att anbudet är fördelaktigt med hänsyn till 1993/95:19 del 1 medlemskap i unionen, s. 478 38Mål C-243/89 Kommissionen mot , 1993, s. 3353, NOU info sammanställningen 1996, s. 56 Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen sysselsättning eller skatteunderlag. Lokala leverantörer får inte ges favörer vid anbudsprövningen. Inget hindrar dock att man anpassar upphandlingar- nas omfattning så att lokala leverantörer inte missgynnas genom alltför stora volymer. Det är givetvis tillåtet för en upphandlande enhet att verka för att konkurrensen och mångfalden på marknaden bibehålls eller stärks. En kommunen har t.ex. rätt att främja det lokala näringslivet genom allmänt näringslivsfrämjande insatser. Ett exempel på detta är insatser för att främja IT-användningen i det lokala näringslivet. 4.1.3När är lagen tillämplig för en upphandlande enhet? Bedömningarna i det följande bygger på kommunförbundets bok driftentreprenader. När den upphandlande enheten köper från privata företag gäller till att börja med när den upphandlande enheten köper, leasar, hyr, eller hyrköper varor, byggentreprenader eller tjänster från privata företag. Det finns inget juridiskt hinder i mot att en upphandlande enhet med egen personal producerar alla de tjänster som behövs i den egna verksamheten. Det är när enheten bestämt sig för att pröva om marknaden (externa offentliga och privata producenter) kan erbjuda ett bättre och billigare alternativ till produktion i egen regi, som lagen blir tillämplig. I vissa situationer kan det vara svårt att avgöra om det föreligger en upp- handlingssituation eller bidragsgivning. Avgörande är om det vid en sam- manlagd bedömning är fråga om ett uppdragsförhållande där den upphand- lande enheten betalar för en utförd prestation. Vid bedömningen bör läggas vikt vid vem som finansierar verksamheten, vem som tagit initiativet till verksamheten, för vem verksamheten är till för, om det finns ett förvärvs- syfte och till graden av styrning från den upphandlande enhetens sida. När den upphandlande enheten köper från en "avknoppning" Om anställda inom den upphandlande enheten bildar ett personal kooperativ eller någon annan form av personalägt företag kan enheten inte sluta avtal med kooperativet om att köpa tjänster utan att först infordra anbud. 39 , och , Kommunala driftentreprenader, 1997, s. 51. Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen När den upphandlande enheten köper från eget företag Lagen är också tillämplig när den upphandlande enheten köper från egna eller andra enheters företag. Om t.ex. en kommun har överfört det kommu- nala huvudmannaskapet för en viss verksamhet till ett kommunalt företag, t.ex. ett bostadsföretag, är lagen inte tillämplig på kommunens ägarroll i förhållandet till företaget. Om däremot kommunen köper tjänster av företa- get, till exempel fastighetsförvaltning, får det kommunala företaget inte gynnas på bekostnad av till exempel privata företag på så sätt att kommu- nen underlåter att infordra anbud enligt 40. Detsamma gäller om den upphandlande enheten bildar ett särskilt företag för t.ex. städning av enhetens lokaler. När den upphandlande enheten köper från andra upphandlande enheter När den upphandlande enheten köper från andra upphandlande enheter gäller också lagen. I t.ex. socialtjänstlagen finns dock regler som gör det möjligt att köpa och sälja tjänster mellan kommuner. Lagen är tillämplig även om anbudsförfarandet avbryts NOU har vid nämndsammanträde uttalat att nämnden anser att en upp- handling inte får avbrytas utan sakliga skäl. Som exempel nämns att det inträffar en omständighet som den upphandlande enheten inte kan råda över. Nämnden uppmärksammar också att ett avbrytande av en upphandling kan innebära ett brott mot gemenskapsrätten och då främst principerna om likabehandling av leverantörer och förutsebarhet (transparens). Lagen är inte tillämplig vid intern "upphandling" Att köpa varor och tjänster av andra enheter inom samma juridiska person utgör i LOU:s mening ingen upphandling. En kommun, ett landsting och staten utgör var för sig en egen juridisk person. Därigenom behöver t.ex. en 40Mål C-360/96, Kommissionen mot och NOU info april -94 s. 6. 41NOU:s ärende dnr 1999/0077-21. Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen statlig myndighet inte tillämpa när den anskaffar en vara eller tjänst av en annan statlig myndighet. Inget hindrar dock att den upphandlande enheten antar riktlinjer för "intern upphandling" som b ygger på lagens prin- ciper. Lagen är inte tillämplig när en kommun eller ett landsting köper från en gemensam nämnd Kommuner och landsting kan fr.o.m. samverka genom en gemensam nämnd 42. En sådan nämnd kan inrättas för vilken angelägenhet som helst, bortsett från civilförsvar, under förutsättning att verksamheten är kompetensenlig för de samverkande parterna. Nämnden tillsätts i någon av de samverkande kommunerna eller landstingen och ingår i denna kommuns eller landstings organisation. De samverkande kommu- nerna kan ta i anspråk nämndens tjänster som om det vore den egna kom- munens tjänster. Något uppdragsförhållande föreligger inte. Lagen är inte tillämplig när en kommun eller ett landsting "köper" från ett kommunalförbund där kommunen eller är medlem Lagen är inte tillämplig när en kommun som är medlem i ett kommu- nalförbund tar i anspråk kommunalförbundets tjänster. Detta beror på att kommunalförbundet är en specialkommun som tagit över huvud- mannaskapet för en del av medlemskommunens verksamhet. Om kommu- nalförbundet tar ut avgifter för sina tjänster utgör dessa inte ersättning för köp av tjänster utan är ett sätt att fördela kostnader i förhållande till kommunernas nytta av den gemensamma angelägenheten. Om kommunen däremot köper en tjänst som kommunalförbundet inte ansvarar för enligt förbundsordningen skall tjänsten upphandlas. Lagen är inte tillämplig när kommunen ger bidrag till enskild verksamhet När kommunen ger bidrag till enskild verksamhet, t.ex. en förening som driver en fritidsanläggning för egen räkning, privatskolor och enskild barnomsorg m.m. finns normalt sett inte något uppdragsförhållande som 42 SFS 1997:50, Prop.1996/97:105, Bet.1996/97:Ku20 Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen föranleder tillämpning av . Det går dock inte att "maskera" en entrep- renad genom att påstå att ett företag eller en förening får ett bidrag om det i själva verket är fråga om ersättning för tjänster som utförts på uppdrag av kommunen. Lagen är inte tillämplig när den upphandlande enheten anskaffar eller upplåter nyttjanderätt till fast egendom genom ett arrende- eller hyresavtal Om den upphandlande enheten arrenderar eller förhyr en fastighet, en byggnad eller en lokal gäller inte . Detsamma gäller om enheten arrenderar ut eller hyr ut en fastighet, en byggnad eller en lokal. Detta förutsätter att det rättsliga förhållandet mellan parterna vid en sammanlagd bedömning inte domineras av ett uppdragsförhållande. Lagen är inte tillämplig när en upphandlande enhet anställer personal När enheten anställer personal är inte tillämplig. Detta gäller även om t.ex. två upphandlande enheter delar på en arbetstagare på så sätt att vederbörande har en anställning hos varje enhet. Om en upphandlande enhet däremot anlitar t.ex. en annan upphandlande enhets juristfunktion är det fråga om köp av konsultation. är därmed tillämplig. Lagen är inte tillämplig när den upphandlande enheten köper från en annan upphandlande enhet som på grund av lag eller annan författning har ensamrätt att utföra tjänsten Exempel på sådana köp är när t.ex. en kommun köper platser på § 12-hem (lagen om vård av unga) från (). Kommunen anses även ha rätt att utnyttja ramavtal avseende köp av handikapphjälpme- del som slutits av AB Sjukvårdshuvudmännens Upphandlingsbolag (SUB) utan att själva genomföra en särskild upphandling. En förutsättning är dock att kommunen fattar ett generellt beslut om att uppdra till SUB 43 Jämför med NOU info sammanställningen 1996, s. 53, NOU info mars 99, s. 14 f. Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen att träffa sådana ramavtal för hjälpmedelsupphandling som ger kommunen möjlighet att utnyttja ramavtalen för egna avrop med stöd av avtalen. tillämpas inte vid anskaffning av tjänster som enligt annan lag är undantagna upphandling är inte tillämplig när länsstyrelserna skall besluta om vem som skall utföra en särskild utredning enligt 2 kap. 11 § lagen (1988:950) om kultur- minnen m.m.(KML). Detsamma gäller vid beslut om en arkeologisk undersökning eller en särskild undersökning enligt 2 kap. 13 § KML. Vissa regler om annonsering, rapportering, tekniska specifikationer m.m. gäller endast för upphandlingar över vissa tröskelvärden. Tröskelvärdet för varor och tjänster är för samtliga upphandlande enheter, exkl. statliga m yndigheter, det lägsta av 200 000 ecu exkl. moms eller 200 000 sdr. 45 motsvarar det . Tröskelvärdet för statliga myndigheter vid upphandling av varor och tjänster är 130 000 sdr vilket motsvarar . Vid upphandlingar enligt 4 kap., dvs. inom försörjningssektorerna exkl. telekommunikationssektorn, är tröskelvärdet 400 000 ecu vilket motsvarar . För telekommunikationssektorn gäller det högre värdet 600 000 ecu som motsvarar . För samtliga upphandlande enheter gäller vid upphandling av b yggentreprenader (3 kap. ) tröskelvär- det 5 miljoner ecu vilket motsvarar . Slutligen krävs att den upphandlande enheten förhandsa nnonserar de upphandlingar som överstiger 750 000 ecu vilket motsvarar . Ecu:ns värde fastställs i en förordning som publiceras i svensk författningssamling (SFS 1998:59). 44 Svenska Kommunförbundets cirkulär 1995:189. Företrädare för ; , och är ense om denna tolkning av . 45 Den nya utformningen av tröskelvärdet för varuupphandling följer av anslutning till ett avtal om (World Trade Organi- sation, WTO). Förkortningen sdr står för särskilda dragningsrätter. För kommu- ner är motvärdet i svenska kronor av de tröskelvärden som anges i ecu alltid lägre än sdr. 1995/96:165, s. 14). Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen En upphandling avseende en viss kvantitet varor eller tjänster får inte delas upp i syfte att tröskelvärdet skall underskridas. Flera upphandlingar av samma typ som skall göras skall vid tillämpning av bestämmelserna om tröskelvärdet anses som en upphandling. Detta betyder inte att alla upphand- lingar måste ske för den upphandlande enhetens totala behov av en viss vara eller tjänst. Det är fullt tillåtet att t.ex. skolförvaltningen, socialförvaltningen eller kommundelsförvaltningen i en kommun gör var sin upphandling. Likaså kan varje resultatenhet göra sin egen upphandling om kommunens delegeringsregler medger det. Det är vidare tillåtet att handla upp olika varugr upper för sig. Om värdet av flera mindre upphandlingar av samma slag sammantaget överstiger tröskelvärdet gäller dock självfallet de krav, t.ex. annonseringsreglerna, som följer av . Vid upphandling av B-tjänster har tröskelvärdet betydelse för om even- tuella bestämmelser om teknisk standard eller tekniska specifikationer skall gälla och om anmälan av resultatet skall göras till officiella publikationer. Huvudprincipen för beräkning av tröskelvärdet är att beräkningen görs på den totala kostnaden för ett upphandlingsavtal. Vid köp av tjänster skall kontraktsvärdet bestämmas till kostnaden om tiden är högst . För kontrakt som löper eller obestämd tid skall värdet beräknas till månadskostnaden multiplicerad med 48. Om ett tjänsteupphandlings kontrakt delas upp i flera mindre delar skall varje delvärde ingå i beräkningen av upphandlingens värde. Del kontrakt under 80 000 ecu behöver inte upphandlas enligt 5 kap. om summan av delkontrakten inte överstiger av upphandlingens totala värde. Detsamma gäller om ett byggentreprenadkontrakt delas upp i mindre delar. För delkontrakt under 1 miljon ecu behöver endast tröskelvärdesreg- lerna i 3 kap. tillämpas förutsatt att summan av de undantagna delkontrak- ten inte överstiger av upphandlingens totala värde. Både de fria delentreprenaderna och de fria deltjänsterna skall såle- des räknas med i tröskelvärdesberäkningen men får upphandlas enligt 6 kap. . I finns regler om att upphandlande enheter skall annonsera sina upphandlingar över tröskelvärdena av varor, b yggentreprenader och A-tjänster. Syftet är att främja konkurrens över nationsgränserna. Svenska regler som styr den offentliga upphandlingen tröskelvärdena och upphandling av B-tjänster oavsett tröskelvärde, dvs. upphandling enligt 6 kap. , krävs inte att upphandlingarna skall annonseras.