sou · GNB363d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Om ett sådant samarbete skall kunna fu n- gera på lika villkor måste staten fördela vissa medel för lärarutbildning (grundutbildning, introduktionsutbildning, kompetensutveckling och forskning) via kommunerna. 412 Reservationer och särskilda yttranden En parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas för att lämna förslag till förnyelse av lärarutbildningen. utbildningsutskott anförde vid sin behandling av förslagen angående lärarutbildning i budgetpropositionen att en parla- mentarisk utredning bör tillkallas för att komma med ytterligare förslag till förnyelse av lärarutbildningen. Regeringens underlag till förslagen i budgetpropositionen utgjordes främst av rapporten i förändring (Ds 1996:16). Denna rapport framställdes av den av utbildnings- ministern tillsatta Arbetsgruppen för översyn av lärarut- bildningen (U 1995:B). Arbetsgruppen hade till uppgift att göra en in- ventering av problem och frågeställningar inom lärarutbildningen med anledning av de förändringar som skett i högskolan, skolan och sam- hället i övrigt. Arbetsgruppens rapport har remissbehandlats. Högsko- leverkets rapport, Grundskollärarutbildningen (1996:1R) samt andra utvärderingar ingick också i underlaget för regeringens förslag och bedömningar på lärarutbildningens område. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för att resurser skulle avsättas för lärarutbildningarnas forskningsanknytning och för lärarutbildarnas kompetensutveckling (prop. 1996/97:1, utg.omr.16, avsnitt 5.3.2.1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). Vidare framhöll regeringen att utvecklingen av regionala utvecklingscentrum bör sti- muleras. Ledningen för varje universitet och högskola med lärarutbil d- ning bör ta ett samlat ansvar för denna utbildning och garantera att den är väl sammanhållen. Regeringen framhöll också att yrkeserfarenhet från andra områden än skolan borde tas till vara inom lärarutbildningen och att utbildningen av lärare med inriktning mot naturvetenskapliga ämnen borde ökas. beslöt i enlighet med regeringens förslag. I fråga om forskning och kompetensutveckling har regeringen i regleringsbrevet för uppdragit åt att fördela medel till universitet och högskolor med lärarutbildningar för fors knings- och kompetensutvecklingsprogram upprättade vid dessa. Hö gskoleverket bör vid fördelningen utgå från direktiven i budget propositionen för och ställningstagande med anledning därav. Vidare har regeringen anvisat för att säkerställa kompetensen inom IT-området hos de blivande lärarna. Särskilda forskningsresurser – – har anvisats för forskning i nom pedagogikämnet med inriktning på användning av IT i undervi sningen. har i uppdrag att fördela dessa medel mellan lärosätena. Regeringen har också avsatt medel för användningen av IT inom den högre utbildningen och genom Utredningen om distansmetoder inom utbildningen, DUKOM (U 1995:04) har åtskilliga IT-projekt med inrikt- ning på skola och undervisning fått stöd. Lärarutbildningarna är en av de viktigaste och mest omfattande upp- gifterna för högskolan. Lärarutbildningarna har liksom övriga högsk o- leutbildningar omfattats av de förändringar som har genomförts beträ f- fande högskolans styrning . Förändring arna innebär att linjesystemet har avskaffats och att högskolorna liksom andra statliga myndigheter numera är mål- och resultatstyrda. Regeringen anger i högskoleförordningen (1993:100) vilka lärarexamina som skall finnas och fastställer målbeskrivningar för dessa. De krav som ställs upp i målbeskrivningarna för olika typer av lärarexamina är gemensamma för alla högskolor. Högskolorna bestämmer emellertid själva om utbud, innehåll och organisation av utbildningarna. Detta har medfört att lärarutbildningarnas innehåll och organisation varierar mellan högskolorna. Regeringen anger i regleringsbrev dimensioneringen av utbildningen genom s.k. utbildningsuppdrag till de skilda högskolorna. I uppdragen anges det lägsta antal lärare som varje högskola skall exa minera under en viss planeringsperiod. Vidare har ett generellt utbildningsuppdrag fastställts för universitet och högskolor i fråga om distansutbil dning, fortbildning, vidareutbildning, studenter med invandrarbakgrund, jämställdhet och rekrytering. beslutade regeringen om ändringar i högskol e- förordningens examensbeskrivning för gymnasielärare, som bl.a. inn ebär att kraven på teoretiska kunskaper hos lärare i karaktärs- och yrk e- sämnen skärpts. I beskrivningarna för samtliga lärarexamina infördes krav på kunskap om användningen av datorer i undervisningen samt förmåga att använda modern informationsteknik. Även skolan har genomgått stora förändringar . Mål och styrning har förändrats. Det nya styrsystemet innebär att staten form u- lerar målen för verksamheten och utövar tillsyn över den. Huvudma nnen för skolan, i flertalet fall kommunerna, ansvarar för att genomföra verksamheten. De nya läroplanerna, läroplan för det obligatoriska skolv ä- sendet (Lpo 94) och för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) anger sko- lans värdegrund samt mål och riktlinjer för arbetet. De anger också l ä- rares och rektorers ansvar liksom kunskapsmål som varje elev skall uppnå. Lärarna förväntas att själva utveckla nya sätt att organisera och leda arbetet i skolan. Hur eleverna skall nå målen är lärarnas uppgift att a v- göra. Arbetet skall bedrivas med stort utrymme för både elevers och föräldrars inflytande. har ansvaret för förskola och barno m- sorg förts över från till . Bakgrunden till denna omorganisation är en starkare betoning av fö r- skolans pedagogiska roll. Avsikten är att utveckla ett gemensamt synsätt på barns och ungdomars utveckling och lärande från tidig ålder. En integrerad verksamhet öppnar t.ex. för organisering i arbetslag, där fö r- skollärare, lärare i och fritidspedagoger samverkar för barnens lärande och utveckling. Förverkligandet av den nya gymnasieskolan är en stor uppgift för skolväsendet. Den viktigaste utgångspunkten för gymnasiereformen var att höja den allmänna utbildningsnivån och att förbereda för ett liv slångt lärande, där återkommande utbildning blir allt vanligare. Gymn a- sieskolan är en utbildningsform, som förbereder för högre st u- dier, yrkesliv och samhällsliv. påbörjar av eleverna i en årskull gymnasieskolan. När den nya gymnasieskolan skapades var inte arbetslivets snabba utveckling och allt högre kompetenskrav för yrkesarbeten lika tydliga som då ytterligare utbildning, fortbildning och vidareutbildning efter gymnasieskolan krävs för att få ett gott fäste på arbetsmarknaden. Kommunernas vuxenutbildning ökar i omfattning och betydelse inte minst med anledning av det kunskapslyft för vuxna som har inletts. är en femårig vuxenutbildningssatsning i landets samt- liga kommuner. (dir 1995:67 och 1996:71) har i uppdrag att följa det utvecklingsarbete som sker i kommunerna och lämna förslag om den framtida utformningen av vuxenutbild ningen. Ett grundläggande dokument för alla som arbetar med barn är FN:s konvention om barns rättigheter. Det är viktigt att skola och lärare uppmärksammar innehållet i denna. Den förändrade lärarrollen kräver ett ledarskap med professionella kunskaper om hela verksamheten läraren måste kunna ta ansvar för såväl övergripande mål som ämnesspecifika vara både generalist och specialist. Utvecklingen i skolan har i hög grad präglats av att man gått ifrån ettsynsätt där eleverna var föremål för undervisning till att betrakta el e- verna som aktiva och medskapande. Förståelsen av relationen mellan lärare och elev, med dess betydelse för elevens motivation för inlä rning, bör utvecklas ytterligare. Att organisera skolarbetet ställer stora krav på ledarskap, vilket kr ä- ver social kompetens, medvetenhet om och insikt i hur individer och grupper fungerar. Kunskaper om hur läraren kan stödja elever som har svårigheter är väsentliga. Undervisningen skall anpassas efter elevernas behov och förutsättningar. Kunskaper om t. ex. relationer, kommunik a- tion, barn- och ungdomskultur samt om skolan som mötesplats och kulturmiljö är viktiga. Läraryrket kräver också mer av teoretisk kompetens. Läroplansr e- formen och skolans nya styrsystem ställer krav på lärarnas förmåga att analysera, argumentera för och förmedla ett tänkande om innehåll och uppläggning av skolarbetet. Lärarna skall också för varje elev på ett konstruktivt sätt kunna redovisa sin bedömning av elevens kunnande och framsteg. Den nya lärarrollen kräver vidgad, såväl ämnes- som allmändidaktisk kompetens. Läraren behöver kunna uttolka skolans mål, diskutera och problematisera innehåll, arbetssätt och grunderna för bedömning av elevernas kunskaper. Läraren måste ha förmåga att tänka över sitt arbete, utvärdera sin verksamhet och ompröva sin undervi sning. Kulturens roll i skolan och lärarutbildningen behöver förstärkas. Detta kan ske genom att i skolans läroprocesser utnyttja kulturformer och konstnärliga uttryck. SOU 1999:63 Bilaga 1 417 Framtidens lärare måste kunna bedöma relevansen av viss kunskap. Ju intensivare informationsflödet är, desto viktigare blir skolans uppgift att vägleda eleverna till ett kritiskt prövande förhållningssätt. Ett viktigt inslag i lärarens yrke är förståelse för lärandets villkor. För detta krävs medvetenhet om elevernas olika förutsättningar och behov samt kunskap om barns, ungdomars och vuxnas inlärnings-pro- cesser. Det är också viktigt att lärarna har kunskap om hur de elever reagerar som mobbas eller utsätts för annan kränkande behandling. Lärarutbildningen har traditionellt haft uppgiften att ge både goda ämneskunskaper och en pedagogisk kompetens för den framtida lära r- gärningen. Hur avvägningen av olika utbildningsmål inom lärarutbil d- ningen bör ske är inte självklart. När det gäller att utforma en yrkesinriktad utbildning skall naturligt- vis yrkets krav vara styrande för utbildningen. Men de samhälleliga förutsättningarna för läraryrkets utövande är i ständig förändring. Det finns risker förknippade med att enbart forma utbildningen utifrån de för stunden rådande yrkeskraven. Invandringen har inneburit stora förändringar i skolans arbete. Detta förutsätter numera kunskap om andra kulturer och om språkutveck lingen hos elever med annat modersmål än svenska. Den pågående, snabba expansionen av vuxenutbildningen med helt nya elevgrupper, ofta utan tidigare studievana, ställer nya krav på pe- dagogik och verksamhetsformer. Det är viktigt att lärarstudenterna får möjlighet att bygga upp en y r- kesidentitet där den kritiska analysen av läraryrkets villkor, ansvar och innehåll är central. Detta påverkar avvägningen mellan teori och pra ktik i utbildningen. Praktiken och erfarenheterna från denna utgör gru nden för de teoretiska kunskaperna i lärarutbildningarna. De systemat iserade erfarenheterna från studentens möte med elever och lärare i praktikskolan utgör grunden för den teoretiska undervisningen och är förutsättningen för en kunskapssökande och kritiskt prövande pedag ogik inom lärarutbildningen. Lärarutbildarnas uppgift är främst att handleda och utmana studenterna i utvecklingen mot en yrkesidentitet. Enligt skollagen skall den som verkar inom skolan och vuxenutbild- ningen främja jämställdhet mellan könen. För de blivande lärarna inn e- bär detta att de behöver kunskaper om skillnader mellan flickors och kvinnors respektive pojkars och mäns inlärning. Vidare behöver de tr ä- nas i att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på sina undervisningsä mnen. Framtidens lärare måste utveckla sin förmåga att reflektera över svensk skola i ett internationellt perspektiv. Det är nödvändigt att lära r- utbildningarna ger goda kunskaper om internationella frågor och inter- nationellt utbildningssamarbete. Utredningen skall som utgångspunkt för sitt arbete ha de förändringar inom förskola, skola, vuxenutbildning, högskola och samhället i övrigt som har skett. Vidare skall utredningen uppmärksamma vad regeringen har anfört i Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112). I utredningens uppdrag ingår att ange mål och principer för styrning av lärarutbildningen samt att lämna förslag om innehåll och omfattning av de olika lärarutbildningarna, liksom om organisatoriska frågor. Ut- redningen skall vidare behandla frågor om lärarutbildning för olika p e- dagogiska profileringar samt lärarutbildningarnas dimensionering och rekrytering. I uppdraget ingår också att lämna ytterligare förslag rö rande lärarnas fortbildning, vidareutbildning och lärarutbildningens forskningsanknytning. Vad gäller uppdraget att fastställa mål för lärarutbildningen skall den i läroplanerna fastställda uppgiften för skolan att förmedla sam hällets värdegrund särskilt uppmärksammas. Vad gäller arbetet med principer för styrning av lärarutbildningen skall utredningen beakta att lärarutbildningen är en del av skolans styr- system. Härvid skall också uppmärksammas hur lärarstudenterna til l- ägnar sig kunskap om styrinstrumenten för skolan, liksom om uppföl j- ning och utvärdering som arbetsmetod. Stadiegränserna är helt avskaffade i . En bredare kompetens hos lärarna skulle öppna möjligheterna att följa ele verna . Utredningen skall överväga avvägningen mellan gemensamma delar och utbildningar inriktade mot speciella kompetenser inom lärarutbildningen. Regeringen har uppdragit åt att kartlägga och anal y- sera tillämpningen av högskoleförordningens beskrivningar för lärare x- amina. Resultatet av det uppdraget bör kunna tjäna som ett underlag för utredningens bedömning av lärarutbildningens innehåll. Lärarutbildning med direkt inriktning på vuxenutbildningen saknas bortsett från folhögskollärarutbildningen, som är inriktad mot fol k- bildningens behov. Eftersom vuxenutbildningen kommer att växa i be- tydelse är det angeläget att den vuxenpedagogiska kompetensen ut- vecklas. Utredningen skall analysera vilka krav som skall ställas på lärarutbildningen för att tillgodose behovet av vuxenpedagogik och även överväga en särskild vuxenpedagogisk examen. Behovet av specialpedagogisk kompetens bland lärarna skall vidare analyseras. Därvid skall utredningen särskilt uppmärksamma dimen- sioneringen av den framtida specialpedagogiska utbildningen för för- skolan, skolan, vuxenutbildningen och specialskolan. Behovet av arbetskraft med naturvetenskaplig och teknisk utbildning är fortfarande större än rekryteringen till dessa utbildningar på alla nivåer i utbildningsväsendet. I skolans arbete med att öka elevernas intresse för naturvetenskap och teknik spelar lärarna en viktig roll. R e- geringen har gjort en rad satsningar för att öka rekryteringen till lära r- utbildningar i matematik, naturvetenskap och teknik. Utredningen skall överväga behovet av ytterligare insatser i lärarutbildningarna. Informationsteknik, multimedia m.m., innebär att nya former för l ä- rande utvecklas. Utredningen skall överväga om det behövs ytterligare insatser, utöver vad regeringen har beslutat, när det gäller lära r- utbildares IT-kompetens m.m. Utredningen skall analysera behovet av och lämna förslag till de förändringar i lärarutbildningen för hemspråkslärare som bedöms p å- kallade. Regeringens förslag i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (1996/97:110) skall härvid beaktas. Utredningen skall även beakta resultatet av de utredningar om lärar- utbildningen som har genomförts på regeringens uppdrag. Där har bl. a. framkommit att lärarutbildningen, av såväl studenter som av andra b e- dömare i högskolan, uppfattas som alltför kravlös. Utredningen skall ge förslag till hur de bakomliggande faktorerna för denna kritik skall ku nna undanröjas. En väg kan vara att utveckla examinations-formerna. Möjliga vägar att organisera de av regeringen förordade regionala utvecklingscentrumen skall belysas. Dessa förutsätts ha en viktig roll för att snabbt initiera ett förnyelsearbete i samverkan mellan högskola, förskola, skola och vuxenutbildning. Praktikens roll i lärarutbildningen skall särskilt uppmärksammas. Praktiken förutsätter ett nära samarbete mellan högskolan och huvu d- männen för skolan kommunerna. Utredningen skall ge exempel på hur detta samarbete skulle kunna effektiviseras och förnyas. Utredningen skall analysera behovet av lärare på alla nivåer. Beh ovet av lärarkompetens för gymnasieskolans olika program skall särskilt analyseras och förslag lämnas på åtgärder som bedöms erforderliga för att täcka lärarbehovet. Särskild uppmärksamhet bör därvid ägnas gy m- nasieskolans program med yrkesämnen. En viktig fråga för utredningen är rekryteringen till lärarutbild ningen. Ett problem i dagens lärarutbildningar och för morgondagens skola är den låga andelen manliga studenter – . Utredningen skall öve rväga insatser för att åstadkomma en jämnare könsfördelning i re kryteringen till lärarutbildningarna. Vidare skall övervägas insatser för att rekrytera fler lärarstudenter med invandrarbakgrund samt med yrkeserfarenheter från andra områden än skolan. I fråga om forskningsanknytningen av lärarutbildningen skall utred- ningen särskilt uppmärksamma det forsknings- och kompetensutveck- lingsarbete som pågår i högskolan med de av fördelade resurserna. Utredningen skall inhämta synpunkter från berörda verksamheter. Utredningen skall arbeta med stor öppenhet och stimulera en bred diskussion; gärna med hjälp av IT. Utredningen skall beakta vad som anförts i regeringens direktiv till samtliga kommittéer om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), redovisa jä m- ställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och redovisa konsek- venser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Tilläggsdirektiv till kommittén om lärarutbildningen (U 1997:07) Kommittén om lärarutbildningen (U 1997:07) ges i uppdrag att lämna förslag till utbildning av skolledare för det offentliga skolväsendet. Ti den för utredningens arbete utsträcks till den 3 maj1999. Kommittén om lärarutbildningen har enligt sina direktiv att lämna för- slag till förnyelse av lärarutbildningen. Skolledarnas arbete har i likhet med lärarnas förändrats påtagligt . Decentraliseringen inom skolområdet har inneburit en stor lokal frihet men också ett större ansvar, inte minst för skolledaren. I ledningen av en skola ingår ansvar för t.ex. pedagogiskt utveck- lingsarbete, personalfrågor, ekonomi, arbetsmiljö, skolans demokra tiska värdegrund samt samarbete med föräldrar och det omgivande samhället. Särskilt för ledningen av gymnasieskola och vuxenutbild ning behövs nära kontakter med arbetslivet. Av en skolledare krävs således särskilda kunskaper inom skilda områden. För varje skola i det offentliga skolväsendet skall finnas en skolle dare med rektors funktion. Rektorns uppgifter regleras genom såväl statliga bestämmelser som kommunala beslut. Vad som ingår i rektors roll framgår av 2 kap. 2 § skollagen (1985:1100). Rektorn har ett ansvar för ledningen av utbildningen och att denna genomförs i enlighet med de mål och riktlinjer som riksdag och regering fastställer. Rektorns ansvar har förtydligats läroplaner. Rektorns uppgift är att vara chef och ledare för en pedagogisk verksamhet. Rek- torn har en nyckelroll när det gäller att förverkliga en nationellt likvär dig skola av hög kvalitet. Med hänsyn till de stora förändringar som sker i skolan och det omfattande ansvar som ledningen av en skola innebär krävs en utveckling av skolledarkompetensen. Skolledaruppgiften kräver numera därför en bredare kompetens än tidigare och därmed en specifik utbildning som omfattar det utökade ansvar som ingår i den nya rektors- rollen. Det är viktigt att rektorer och andra skolledare har tillgång till ut- bildning som är adekvat för uppdraget. ligger arbetsgivaransvaret för skolan helt och odelat på kommunerna. Detta innebär också att kommunerna i egenskap av arbetsgivare ansvarar för fortbildning av lärare och skolle- dare. Staten har emellertid även fortsättningsvis åtagit sig att ansvara för kostnaderna för viss utbildning av rektorer och andra skolledare. Medel för fortbildning av rektorer anvisas innevarande år under utgiftsområde 16, anslaget A 2 Skolutveckling. har regeringens uppdrag att anordna utbildning för de skolledare som har rektorsbefattning. Den statliga rektorsutbildningen omfattar fördelade på kursdagar, seminari edagar och handledning över 2 – . Den enskilda deltagaren bedriver självstudier, genomför tillämpningsuppgifter utifrån den egna arbetssi- tuationen samt dokumentationsuppgifter. Utbildningen är inriktad mot skolans mål och styrning, den pedagogiska verksamhetens utveckling samt uppföljning och utvärdering. Den bygger på en nära koppling mellan teori och praktik. Utbildningen genomförs vid , , , och samt vid i . ges också skolledarutbildning av fyra högskolor runt om i landet. De hålls samman i ett nätverk med som samordnare och ansvarig för utvecklingen av utbildningen. Utbildningen ges inom ramen för programmet Pedagogik med inriktning mot utbildningsledning och vänder sig främst till lärare och ledare inom barnomsorg, det obligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolfor- merna samt till ledare för utbildning som bedrivs av andra utbildnings- anordnare, t.ex. försvaret och studieförbunden. Utbildningen består av en inledande utbildning upp till 60 högskolepoäng och en påbyggnads- utbildning upp till 160 poäng. Med anledning av de förändringar av det offentliga skolväsendet, som har beskrivits i det föregående och rektors ökade ansvarsområde föreligger ett behov av en förändrad skolledarutbildning som är mer omfattande än den ansvarar för. Staten bör ta ett ansvar för en utbildning som leder fram till en skolledarexa- men. Utgångspunkten för en sådan utbildning bör vara att den kan om- fatta 40 högskolepoäng. Den nuvarande skolledarutbildningen som ges i ett nätverk av högskolor bör uppmärksammas i sammanhanget. statlig skolledarutbildning fritar inte kommunerna från att som arbets- givare svara för erforderlig kompetensutveckling av sina skolledare. I tillägg till utredningens tidigare direktiv skall kommittén lämna för slag till utbildning av skolledare. Kommittén skall med anledning av sitt uppdrag att komma med för- slag beträffande lärarutbildningens förnyelse överväga innehåll och omfattning av en skolledarutbildning. Kommittén skall utgå från statens intresse av att ge skolledare erforderlig kompetens för sitt uppdrag i det offentliga skolväsendet. Kommittén skall emellertid också beakta ar- betsgivarens ansvar för skolledarnas fortbildning i takt med de föränd- ringar som skolan genomgår. Genom att förskolan får en egen läroplan kommer förskolan att ingå i och utgöra första steget i samhällets samlade utbildningssystem för barn och ungdom. Att leda verksamheten i förskolan ställer, i likhet med vad som gäller för skolan stora krav på ledningsfunktionen. Mot denna bakgrund kan det vara naturligt för kommittén att även innefatta förskolan i detta uppdrag. Skolledarutbildningen skall utformas så att den förutsätter en ge- nomgången pedagogisk utbildning som lärare, förskollärare, fritidspe- dagog eller studie- och yrkesvägledare. Om kommittén finner det på- kallat bör även annan högskoleutbildning kunna komma i fråga som grund för skolledarutbildningen. Utbildningen skall ge de kunskaper som krävs för ett ledarskap i enlighet med målen för det offentliga skolväsendet. Detta kan innebära fördjupningar i t.ex. ledarskap, pedagogisk utveckling, ekonomi, orga- nisationsutveckling, uppföljning, utvärdering och implementering. Det kan också innebära omvärldskunskap – såväl nationell som internatio nell – samt goda insikter i vilka krav skolan ställs inför i dagens sam hälls- och arbetsliv. I bedömningen av lämplig omfattning för den grundläggande skol- ledarutbildningen bör utgångspunkten vara att den kan omfatta 40 hög- skolepoäng. Relationen till eventuellt fortsatta studier bör analyseras. Utbildningen bör kunna genomföras som deltidsstudier. Det förslag som kommittén lämnar får inte innebära utökade åta- ganden i statsbudgeten.