sou · GNB331 · 2000-01-01 00:00:00 — I en kommentar till be- stämmelsen sägs bl.a. att en advokat inte får medverka till att skriftliga handlingar upprättas för skens skull eller ges osant innehåll. Ett uttalande med samma innebörd finns i verk God advokatsed (s 172). Det är utrett att advokaten genom bolaget F har låtit upprätta fyra fakturor med felaktigt innehåll. – Fakturorna är felaktiga dels genom att det anges att de avser anvisningsprovision, dels genom att de upptar namn på fastigheter som bolaget F inte har haft någon befattning med. Av S:s uppgifter, som får godtas, framgår att fakturorna upprättades efter anvisningar från bolaget verkställande direktör hade emel- lertid vid samtliga tillfällen klart för sig att fakturorna var oriktiga. S:s uppgifter ger vidare vid handen att han medvetet underlät att ta re- da på skälen till att fakturorna skulle utformas på det sätt som skedde. Det viktiga var, enligt hans utsaga, att få garantier för att bolaget F skulle er- hålla de belopp som angavs i fakturorna från bolaget C. Att en advokat som upprättar handlingar med felaktigt innehåll gör sig skyldig till ett klart brott mot god advokatsed framgår av vad som tidigare anförts. Det bör också beaktas att fakturorna skulle utgöra verifikationer såväl i bolaget som i C:s och de båda kommanditbolagens rörelser. Genom att låta upprätta verifikationer med felaktigt innehåll har S åsido- satt bestämmelserna i 5 § bokföringslagen. Sammantagna är omständigheterna sådana att S får anses ha handlat oredligt. Vid denna bedömning saknas anledning att pröva huruvida handlandet har varit hänförligt till S:s advokatverksamhet eller ej. Med hänsyn bl.a. till att fakturorna har avsett ej obetydliga belopp och till att de upprättats vid skilda tillfällen kan omständigheterna inte anses mildrande. S skall således uteslutas ur . I två fall hemställde JK om att discip- linnämnd skulle pröva disciplinärenden som handlagts av samfundets styrelse. Omständigheterna i det första fallet var följande (JK:s Dnr 2124-94). En bank hade inkommit med klagomål beträffande advokaten till sam- fundets styrelse. Anmärkningen gällde att L vägrat att för ett bolags räk- ning bekräfta mottagandet av en betalningsanmaning enligt konkurslagen och även i övrigt på olika sätt försvårat delgivning med bolaget. Sam- fundets styrelse beslutade att det som förekommit i ärendet inte skulle föranleda någon åtgärd. JK påkallade disciplinär åtgärd mot L och an- förde: 126 Tillsynen över advokatverksamheten Efter att ha tagit del av handlingarna i samfundets akt finner Jusitiekans- lern att omständigheterna kring bankens delgivningsförsök med advokaten som företrädare för bolaget synes vara sådana att en prövning av ärendet i disciplinnämnden är påkallad. lät det stanna vid ett uttalande och anförde att advo- katen L inte borde ha vägrat att i skrift bekräfta mottagandet av betal- ningsanmaningen. I det andra fallet lämnade advokaten hos disciplinnämnden en förkla- ring till sitt handlingssätt som JK ansåg godtagbar (JK:s Dnr 1913-94). beslutade att vad som förekommit inte skulle föranle- da någon åtgärd. slutligen överlämnade JK handlingarna i ett ärende rö- rande misstanke om brott mot tystnadsplikt till styrelsen för samfundet för den åtgärd vartill handlingarna kunde föranleda enligt samfundets bedömning. inkom till JK sammanlagt 71 advokatärenden. Gransk- ningen gav inte anledning för honom att påkalla vidare åtgärder mot nå- gon advokat. Ett ärende, i vilket JK hos påkallat discip- linärt ingripande, avgjordes efter muntligt förhör i . En redogörelse för ärendet finns intaget ovan (se JK:s Dnr 2106-93). JK uttalade med anledning av ovanstående ärende i sin arbetsredogö- relse för följande (JK-beslut s 202): I det nu nämnda fallet vanns enligt Jusitiekanslerns bedömning aldrig till- räcklig klarhet om vad som hade ägt rum under det händelseförlopp som föranlett Justitiekanslerns talan. Fallet ger enligt min mening särskild an- ledning för Justiekanslern att inom ramen för sina uppgifter på advokatvä- sendets område vara uppmärksam på hur formerna för den disciplinära verksamheten hos utvecklas. inkom till Justitiekanslern sammanlagt 62 ärenden. Justi- tiekanslern överklagade inte något beslut av disciplinnämnden. I två fall hemställde JK att disciplinnämnden skulle pröva disciplinä- renden som handlagts av samfundets styrelse. I det ena fallet fann dis- Tillsynen över advokatverksamheten 127 ciplinnämnden att vederbörande åsidosatt sina plikter som advokat och tilldelade honom en erinran, i det andra fann disciplinnämnden att det som förekommit i ärendet inte skulle föranleda någon åtgärd från nämn- dens sida. I det första fallet (JK:s Dnr 1864-95-7) var omständigheterna följan- de. meddelade beslut i ett disciplinärende mot advokaten anhängiggjort av advokaten i egen- skap av likvidator i ett aktiebolag. Styrelsen fann att det som förekommit i ärendet inte skulle föranleda någon åtgärd. JK påkallade disciplin- nämndens prövning av ärendet i skrivelse som inkom till nämnden . Han anförde följande. Av styrelsens beslut framgår att A i ett brev av till advo- katen S, , medvetet lämnat osann uppgift om anledningen till att han frånträtt ett uppdrag. S var likvidator i det bolag för vars räkning A hade haft uppdraget. A har under prövningen av discipli- närendet inte kunnat lämna någon egentlig förklaring till sitt handlings- sätt. Det material som står till buds i disciplinärendet lämnar inte underlag för att göra gällande att den osanna uppgiften varit ägnad att leda till ska- da i något visst hänseende. Det finns inte heller grund för antagande att A haft några onda avsikter med att lämna uppgiften. Den oriktighet som han gjort sig skyldig till kan därför ha bedömts som harmlös. Enligt Justitie- kanslerns mening bör det emellertid inte förbises att en osann uppgift all- tid innebär en risk för skador av något slag. Det bör därför inte godtas att en advokat lämnar osanna uppgifter på det sätt som det här varit fråga om. Av en advokat får alltid förväntas att han i utövningen av sitt yrke uppträ- der på ett hederligt och rättskaffens sätt för egen del. Justitiekanslern på- kallar att en disciplinär åtgärd vidtas mot A för att han lämnat ifrån sig den osanna uppgiften. Vid sitt sammanträde tilldelade disciplinnämnden A erinran och anförde följande: Av utredningen i ärendet framgår att A lämnat en osann uppgift om an- ledningen till att han frånträtt sitt uppdrag som ombud för aktiebolaget. Härigenom har han åsidosatt sina plikter som advokat. I det andra fallet (JK:s Dnr 3219-96-7) var omständigheterna följande. meddelade beslut i ett disciplinärende mot advokaten anhängiggjort av advokaterna . Styrelsen fann att vad som förekommit i ärendet inte skulle föranleda någon åtgärd. Justitiekanslern påkallade nämndens prövning av discipli- närendet och anförde följande: 128 Tillsynen över advokatverksamheten På begäran av L har försäkringsbolaget till betalat ut , varav angavs avse försäkringstagarens advokatar- vode, dvs. ersättning till L för utfört arbete i målet, och ersätt- ning för motpartens rättegångskostnad. L har emellertid tillgodogjort sig hela det utbetalda beloppet för att täcka inte bara uppkomna kostnader i det tvistemål som omfattades av rättsskyddsförsäkringen, utan också som ersättning för annat arbete åt hu- vudmannen. Ett sådant förfarande må möjligen vara oantastligt utifrån ett rent ci- vilrättsligt betraktelsesätt. Från advokatetisk utgångspunkt bör emellertid ett sådant handlande med fog kunna ifrågasättas. Enligt Justitiekanslerns uppfattning borde således L inte ha tillgodogjort sig medel avsedda att täcka motpartens rättegångskostnader förrän han hade fått bevis om att huvudmannen själv hade ersatt dessa kostnader. Justitiekanslern har noterat att L anser sig ha haft visst stöd för sin åt- gärd i ett vägledande uttalande från . Enligt Justitiekanslerns mening synes dock förhållandena i det fallet inte vara helt jämförbara med de som föreligger i nu aktuellt fall. I fallet som avsågs uttalande synes advokaten endast ha tillgodogjort sig er- sättning för ombudskostnader i just det målet som omfattades av rätts- skyddet. Vidare menar att disciplinnämnden skall pröva frågan utan beaktande av ett sådant utlåtande från styrelsen (jfr 11 kap. 7 § regeringsformen som torde få tillämpas analogt då disciplinnämndens verksamhet innefattar myndighetsutövning). Advokaten tillbakavisade under åberopande av styrelsens vägledande uttalande anmärkningarna mot honom och klargjorde att han inte gjort avräkning för andra kostnader än sådana som varit direkt hän- förliga till ärendet samt att han i nu aktuellt fall tillgodogjort sig medel först efter det att han försäkrat sig om att hans klient verkligen skulle betala motparten själv. JK anförde vidare hos disciplinnämnden: Med anledning av vad L anfört skall endast för klarhets skull poängteras att Justitiekanslern inte har påstått att L tillgodogjort sig ersättning för andra kostnader än sådana som varit hänförliga till ärendet i fråga. Där- emot har Justitiekanslern påstått att L tillgodogjort sig ersättning för andra kostnader än sådana som uppkommit i det tvistemål som omfattades av rättsskyddsförsäkringen. Detta påstående vidhålles. Advokaten anförde avslutningsvis att rättsskyddsförsäkringen omfattat hela tvisten mellan hans klient och dennes motpart och inte enbart själva tvistemålet i tingsrätten. Han anförde vidare att det varit på instruktion från klienten som han tillgodogjort sig försäkringsersättningen, att initi- Tillsynen över advokatverksamheten 129 ativet kommit från klienten, att han inte utövat någon påtryckning för att så skulle ske samt att han inte haft anledning att betvivla att klienten skulle fullfölja betalningen till motparten. Vid disciplinnämndens sammanträde fann nämnden att det som förekommit i ärendet inte skulle föranleda någon åtgärd. inkom till JK sammanlagt 71 ärenden. Han påkallade inte i något fall åtgärd mot advokat och överklagade inte heller något beslut av disciplinnämnden till . JK anförde i sin verksamhetsberättelse bl.a. följande. har en viss omorganisation skett beträffande advokatsamfun- dets disciplinverksamhet. I samband därmed synes också utformningen av besluten i disciplinärendena ha ändrats. Framförallt är besluten nu betyd- ligt mer kortfattade . Justitiekanslern kan konstatera att beslu- ten i dess nuvarande utformning knappast kan läggas till grund för en ef- fektiv granskning av vad som förekommit. I princip skulle numera alla akter i disciplinärenden behöva fordras in från för granskning. Med de begränsade resurser som Justitiekanslern förfogar är det emellertid inte möjligt att genomföra granskningen på detta sätt utan att andra arbetsuppgifter måste stå tillbaka, detta särskilt som granskning- en måste utföras från det att protokollen från samman- trädena kommit in till Justitiekanslern. 3.8Disciplinförfarandet inom andra yrkesområden är en självständig myndighet. Den inrättades och tog då över de arbetsuppgifter som tidigare låg på Kom- merskollegium. Ursprungligen – – auktoriserades revisorer av handelskamrarna. beslöt att ett system med statlig auktorisation skulle införas. skulle besluta om god- kännande och auktorisation av revisorer samt återkallande av sådan be- hörighet. Kollegiet kunde också utdela disciplinpåföljd i form av en var- ning. I viktiga ärenden konsulterades en rådgivande nämnd bestående av representanter för Föreningen () och () samt företrädare för olika myndig- 130 Tillsynen över advokatverksamheten heter och organisationer. Branschorganisationerna hade också egna dis- ciplinnämnder som kunde meddela varning eller erinran samt besluta om uteslutning ur organisationen. tillkomst hade före- gåtts av en utredning. Att man valde denna form – inrättande av en sär- skild myndighet – motiverades med att tillsynen innebar myndighets- utövning samt att verksamhetens betydelse för samhället och revisionens framträdande roll i kampen mot ekonomisk brottslighet och skattefusk borde ytterligare markeras. Nämndformen ansågs lämplig då olika kom- petenser under ledning av en oberoende ordförande skulle knytas till nämnden. Av lag (1995:528) om revisorer och förordning (1995:666) med instruktion för framgår att nämnden bl.a. har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revi- sorer samt registrering av revisionsbolag i syfte att tillgodose samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer, att utöva tillsyn i syfte att säkerställa att godkända och auktoriserade revisorer samt re- gistrerade revisionsbolag driver revisionsverksamhet som är av hög kva- litet och uppfyller höga etiska krav samt att pröva frågor om disciplinära åtgärder. – Det finns () drygt 2 000 av vardera godkända och auktoriserade revisorer i landet. består av en ordförande och åtta andra ledamöter. För ordföranden och ledamöterna skall det finnas ersättare. Ordföranden skall vara jurist och ha domarerfarenhet. Av övriga ledamöter skall två vara revisorer, varav en skall vara godkänd revisor och en auktoriserad. Övriga ledamöter skall ha erfarenhet från verksamhet som berörs av re- vision. Regeringen utser ordförande, ledamöter och ersättare för en be- stämd tid. Godkännande och auktorisation av revisorer För att bli godkänd revisor skall sökanden 1.yrkesmässigt utöva revisionsverksamhet, 2.vara bosatt i eller i en annan stat inom Europeiska ekonomis- ka samarbetsområdet, 3.varken vara i konkurs, vara underkastad näringsförbud, ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § , vara förbjuden att utöva rådgiv- ningsverksamhet enligt 3 § lagen (1985:354) om förbud mot yrkes- mässig rådgivning i vissa fall, m.m. eller vara underkastad någon motsvarande rådighetsinskränkning i en annan stat, Tillsynen över advokatverksamheten 131 4.hos ha avlagt revisorsexamen, och 5.vara redbar och i övrigt lämplig att utöva revisionsveksamhet. Yttrande inhämtas från polismyndighet och länsstyrelse. Sökande skall också ge in lämplighetsintyg. För att bli auktoriserad revisor skall sökanden förutom kraven för att bli godkänd revisor ha avlagt högre revisorsexamen. Beträffande kraven på utbildning gäller dock långtgående övergångsbestämmelser. Godkännande och auktorisation gäller normalt . Därefter måste ansökan om fortsatt godkännande eller auktorisation inlämnas till nämnden. Om en skattemyndighet uppmärksammar någon anmärkningsvärd om- ständighet i fråga om en revisors eller ett revisionsbolags verksamhet, skall myndigheten underrätta . Förutom genom dessa underrättelser samt anmälningar av olika slag tar nämnden även upp ärenden på eget initiativ. Så kan t.ex. ske när det framkommit anmärk- ningsvärda uppgifter om någon revisor i massmedia. Nämnden bedriver även systematiskt uppsökande tillsynsverksamhet. Vid denna väljer man slumpmässigt ut revisorer och begär in uppgifter från dessa. Vid hand- läggningen av ett ärende gör nämnden en egen utredning och är inte bun- den av vad t.ex. en anmälare angett i en anmälan. Har en revisor tidigare varnats för t.ex. bristfällig dokumentation vägs detta in i bedömningen i ett nytt ärende som avser samma sak. Nämnden handlägger cirka 150 tillsynsärenden . Handlägg- ningstiden för varje ärende varierar med ärendets omfattning men ligger i många fall kring . Om en revisor uppsåtligen gör orätt i sin verksamhet eller på annat sätt förfar oredligt eller om en revisor inte betalar föreskriven avgift enligt 29 § lagen (1995:528) om revisorer, skall godkännandet eller auktorsa- tionen upphävas. Om det föreligger förmildrande omständigheter, får i stället varning meddelas. Om en revisor på annat sätt åsidosätter sina skyldigheter som revisor, får varning meddelas. Om det är tillräckligt, får i stället meddela en erinran. Är omständigheterna synnerligen försvåran- de, får godkännandet eller auktorisationen upphävas (22 § andra stycket revisorslagen). 132 Tillsynen över advokatverksamheten En revisor som tilldelas varning får, om det finns särskilda skäl. även åläggas att betala en straffavgift till staten med lägst ettusen och högst (22 § tredje stycket revisorslagen). meddelade 24 varningar och sju er- inringar för olika försummelser. Upphävande av auktorisation drabbade åtta godkända eller auktoriserade revisorer. beslut om upphävande av godkännande eller auktori- sation, varning, erinran och straffavgift får av revisor som drabbats av påföljd överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Handlingarna hos är i princip offentliga. Enligt 9 kap. 12 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess i ärende om god- kännande eller auktorisation av revisor eller registrering av revisionsbo- lag, om disciplinärt ingripande mot godkänd eller auktoriserad revisor eller registrerat revisionsbolag eller om upphävande av godkännande, auktorisation eller registrering för uppgift om hans ekonomiska ställning eller om annans personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada eller men om uppgiften röjs. 3.8.2Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd () är en central förvalt- ningsmyndighet, som i sin nuvarande form tillkom 1980 då den bröts ut ur . Nämnden har till uppgift att utreda och besluta i ärenden rörande disciplinpåföljder och vissa behörighetsfrågor rörande hälso- och sjukvårdspersonal. Bestämmelser härom finns i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Ärendena anhängiggörs genom anmälan av patient eller vissa myn- digheter, främst (betr. behörighetsärenden endast av myndighet). Nämnden har inga tillsynsuppgifter. Dessa ankommer på . Det övergripande målet för nämndens verksamhet är att nämnden genom sina beslut skall bidra till patientsäkerheten. Tillsynen över advokatverksamheten 133 Nämnden består av en ordförande som skall vara eller ha varit ordinarie domare och ytterligare åtta ledamöter, var och en med tre personliga er- sättare. Av ledamöterna utses en efter gemensamt förslag av och , tre efter förslag av respektive LO, TCO och och de fyra övriga bland personer som kan anses särskilt företräda allmänhetens intressen; de flesta av dessa är riksdags- män eller f.d. riksdagsmän. Samtliga ledamöter utses av regeringen. Disciplinpåföljd – varning eller erinran – kan åläggas den som uppsåtli- gen eller av oaktsamhet inte fullgör sina skyldigheter enligt vissa närma- re angivna lagrum eller andra bestämmelser av direkt betydelse för sä- kerheten i vården. Återkallelse av legitimationen kan ske främst av två skäl, antingen att vederbörande varit grovt oskicklig eller på annat sätt visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket eller – vilket är den vanli- gaste orsaken – på grund av sjukdom eller liknande omständighet inte kan göra detta tillfredsställande. Återkallelse kan också ske efter egen begäran. Vid missbruk av behörighet att förskriva narkotiska och alko- holhaltiga läkemedel eller teknisk sprit kan denna behörighet dras in eller begränsas. Slutligen kan nämnden på ansökan av som en mellanform mellan återkallelse av legitimation och varning förskriva en prövotid . Vid misskötsamhet skall följden i regel bli återkallelse av legitimationen. Antalet anmälningar uppgick till 2 860. Ungefär lika många avgjordes, varav drygt hälften genom ordförandebeslut. Den genomsnitt- liga handläggningstiden är 6–7 månader, men med stora variationer. Anmälningarna har stadigt ökat , då de uppgick till omkring 700. av anmälningarna kommer från , resten är patientanmälningar. avser läkare, tandläkare, sjuksköterskor och barnmorskor samt resterande övrig personal. Av ärenden som prövas i sak leder regelmässigt till påföljd, i något mer än hälften av fallen varning. Antalet återkallade legitimationer brukar uppgå till omkring 20 för samt- liga personalkategorier. av besluten överklagas. Av dessa ändras , oftast i mildrande riktning. 134 Tillsynen över advokatverksamheten Handläggningen i är skriftlig, men muntlig förhandling kan äga rum om det är till gagn för utredningen. Det har förekommit ute- slutande i legitimationsärenden och beviljas alltid i sådana ärenden om den anmälde önskar det. I enklare fall, sådana som av olika skäl inte tas upp till prövning eller där det efter utredning står klart att anmälan inte kan leda till påföljd, får ordföranden ensam fatta beslut. Överklagandeinstans är från länsrätten. Båda parter kan överklaga, således även patienten om beslutet gått honom emot. kan i sin egenskap av tillsynsmyndighet alltid överklaga nämndens beslut om det krävs för att tillvarata allmänna in- tressen. Styrelsen betraktas också i överinstans som motpart till den yr- kesutövare som överklagat nämndens eller domstols beslut. Överinstan- sen inhämtar således alltid styrelsens yttrande när någon har klagat över ålagd påföljd. Preskriptionstiden i disciplinärenden – men inte behörig- hetsärenden – är , dvs. den anmälde skall delges anmälan från den påstådda förseelsen. Härutöver gäller en yttersta preskrip- tionstid , som innebär att ingen får åläggas påföljd senare än från förseelsen. Handlingarna i nämndens ärenden är underkastade reglerna för sjuk- hussekretess, med det undantaget att anmälan i princip och besluten all- tid är offentliga. , som tillkom , är central förvaltningsmyndighet för registrering av och tillsyn över fastighets- mäklare som är registrerade enligt fastighetsmäklarlagen (1995:400). Nämnden skall se till att fastighetsmäklarna i sin verksamhet iakttar sina skyldigheter enligt fastighetsmäklarlagen. Nämnden handlade cirka 250 ärenden. består av en ordförande, en vice ordförande samt högst sex andra ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande. Ordföranden och vice ordföranden skall vara jurister och ha domarerfarenhet. Samtliga ledamöter utses av regeringen för en bestämd tid. Tillsynen över advokatverksamheten 135 Varje fastighetsmäklare skall vara registrerad hos . För att en fastighetsmäklare skall bli registrerad krävs att han 1.inte är underårig, försatt i konkurs eller underkastad näringsförbud eller har förvaltare enligt 11 kap 7 § , 2.har försäkring för skadeståndsskyldighet som kan drabba honom, om han åsidosätter sina skyldigheter enligt fastighetsmäklarlagen (1995:400), 3.har tillfredsställande utbildning, 4.har för avsikt att vara yrkesverksam som fastighetsmäklare, samt 5.är redbar och i övrigt lämplig som fastighetsmäklare. fanns 4 841 fastighetsmäklare registrerade hos . Den som uppsåtligen yrkesmässigt förmedlar fastigheter i strid med vad som i fastighetsmäklarlagen föreskrivs om registrering kan dömas till böter eller fängelse . tar upp ärenden dels efter anmälan, dels på eget initiativ. Nämnden får kunskap om det som skrivs i dagspressen om fastighetsmäklare via s.k. pressklipp som kontinuerligt bevakas av nämnden. Nämnden har vidare möjlighet att göra kontroller hos krono- fogdemyndigheterna. Om en myndighet anser att det finns anledning att varna en mäklare eller återkalla mäklarens registrering, skall myndighe- ten anmäla det till . Om nämnden har anled- ning att anta att någon yrkesmässigt förmedlar fastigheter i strid med vad som föreskrivs om registrering i 5 § fastighetsmäklarlagen (1995:400), skall nämnden anmäla det till allmän åklagare. Det övervä- gande antalet ärenden är sådana som tillkommit efter anmälan. Nämnden tar inte upp anonyma anmälningar såvida det inte förelig- ger särskilda skäl. Nämnden tar inte heller upp ärenden som gäller för- hållanden som ligger . 136 Tillsynen över advokatverksamheten Nämnden skall återkalla registreringen för den fastighetsmäklare som inte längre uppfyller kraven för registrering, inte betalar föreskriven re- gistreringsavgift, eller handlar i strid med sina skyldigheter enligt fastig- hetsmäklarlagen. Om det kan anses vara tillräckligt, får nämnden i stället för att åter- kalla registreringen meddela varning. Är förseelsen ringa, får påföljd underlåtas. återkallade nämnden vid sin tillsynsverksamhet regist- reringen i 11 fall. Under meddelade nämnden varning i 15 fall.