sou · GNB363d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för bemyndigade regeringen chefen för partementet att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté för att lämna förslag till förnyelse av lärarutbildningen (U97:07). Direktiven (dir. 1997:54) bifogas, se bilaga 1. Vid sammanträde fastställde regeringen tilläggsdirektiv (dir.1998:47), se bilaga 2. Kommittén antog namnet (97). Genom beslut förordnades följande ledamöter: rik s- dagsledamoten (ordförande), riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , kommunal- rådet , riksdagsledamoten , rektorn , avdelningschefen , riksdagsledamoten , gymnasieläraren , utbildningschefen och riksdagsled amoten . entledigades från uppdraget att vara ledamot genom beslut . Följande sakkunniga förordnades genom beslut : generaldirektören , professorn , områdeschefen , sekreteraren och generaldirektören . . entledigades från uppdraget och sekreteraren förordnades som sakkunnig fr.o.m. genom beslut . entledigades från uppdraget och fil.dr. förordnades som sak- kunnig fr.o.m. genom beslut . Följande experter förordnades genom beslut : departementssekreteraren , departementssekretera- ren och departementssekreteraren . entledigades från uppdraget och departements- sekreteraren förordnades som expert fr.o.m. . Som huvudsekreterare förordnades genom beslut utbildningsledaren . Som sekreterare förordnades genom beslut kanslirådet fr.o.m. och genom beslut docenten fr.o.m. . Kommittéassistent och ansvarig för produktionen av helorginal är . Till betänkandet har fogats reservationer från ledamöterna samt och samt sär- skilda yttranden från ledamöterna samt från sa kkunnig . får härmed överlämna sitt slutbetän kande ATT LÄRA OCH - En lärarutbildning för samverkan och utveckling. Kommitténs uppdrag är därmed slutfört. Del I Bakgrund och analyser Den betydelsefulla lärarutbildningen............................................ Behovet av en utredning av lärarutbildningen .............................. 2.4Utbildningsutskottets hemställan om en parlamentarisk Det nya läraruppdraget ............................................................ Förutsättningar för ett nytt uppdrag som lärare ............................ Den målstyrda skolan som arbetsplats ......................................... Reflekterande arbetssätt – en grund för det nya uppdraget ........... Kompetensbegreppet och lärares grundkompetens ....................... Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen ........................... Lärarutbildning och kunskapsbildning ......................................... Lärarutbildning och ämneskunskaper .......................................... Lärarutbildning och samhällets värdegrund ................................. Lärarutbildningen förbereder för samarbete ................................. Lärarutbildning och ett vetenskapligt förhållningssätt .................. Den verksamhetsförlagda delen av utbildningen ......................... Kommitténs principiella utgångspunkter ................................ Del II Nya utbildningar och examina Lärarutbildningens nya struktur ............................................ Det allmänna utbildningsområdet .............................................. De verksamhetsförlagda delarna ................................................ Den nya lärarutbildningens möjligheter ...................................... 6.8Lärarutbildning för arbete inom förskola, förskoleklass Vissa exempel på specifika kompetensprofiler ........................... bedömning och förslag: ............................................................. Utbildning av lärare i yrkesämnen .......................................... Att arbeta som lärare i yrkesämnen ........................................... Nuvarande utbildning av lärare i yrkesämnen ............................ 7.4Prognos över tillgången på lärare i yrkesämnen fram Kravet på 60 poäng i högskolekurser ......................................... Förslag om utbildning av lärare i yrkesämnen ............................ 7.7Övriga förslag beträffande utbildning av lärare i yrkesämnen ..... 169 Kompetensutveckling för verksamma lärare i yrkesämnen .......... Högre studier och forskning för lärare i yrkesämnen .................. bedömning och förslag .............................................................. Förslag till struktur för ny lärarutbildning ................................. Examensbeskrivningens olika avsnitt......................................... Förslag till examensbeskrivning ................................................ Lärarutbildning för annan verksamhet ....................................... Förslag till examensbeskrivningar för flyglärare och Kompetens för att möta alla elever ......................................... 9.2Det specialpedagogiska programmet och Förslag till en ny ordning .......................................................... Förslag till examensbeskrivning ................................................ En ny skolledarutbildning....................................................... Förslag till en skolledarexamen – några ställningstaganden ........ bedömning och förslag .............................................................. Del III Villkor och möjligheter Uppdrag och definitioner........................................................... Historik och bakgrund .............................................................. Nuvarande system för kompetensutveckling .............................. bedömning och förslag .............................................................. En forskningsstrategi för lärarutbildning och Bakgrund och problembild ........................................................ Forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens Den pedagogiska yrkesverksamhetens utveckling En nationell forskningsstrategi .................................................. En ny struktur för forskarutbildning för lärare ........................... 12.7Utbildningsvetenskap – ett nytt vetenskapsområde för lärarutbildning, pedagogisk yrkesverksamhet och lärande i arbetslivet................................................................... bedömning och förslag .............................................................. Lärarna i lärarutbildningen .................................................... Att arbeta som lärare i högskolan – en nulägesbeskrivning ......... Pedagogisk förnyelse inom högskolan – en tillbakablick ............. Kommitténs strategiska förslag ................................................. bedömning och förslag .............................................................. Dimensionering av grundläggande lärarutbildning ................ Kraftiga svängningar i dimensioneringen av lärarutbildning ....... Motiv för dimensionering och planering ..................................... Styrning och mål....................................................................... De varierande födelsetalen ........................................................ Den nya lärarutbildningens möjligheter att Antagning till den nya lärarutbildningen .................................... bedömning och förslag .............................................................. Rekrytering till lärarutbildning .............................................. Myten att ingen vill bli lärare .................................................... 15.2.1Ansökningarna till lärarutbildning ................................... Urval och prioritering ............................................................... Vem blir lärare? 15.4.1Den sociala snedrekryteringen till 15.4.2Bristen på lärare med utländsk bakgrund ......................... 15.4.3Bristen på manliga lärare ................................................ 15.4.4Bristen på lärare i matematik och 15.4.5Bristen på lärare i yrkesämnen ........................................ 15.4.6Bristen på lärare med annan yrkeserfarenhet .................... Åtgärder inom lärarutbildningen för att stärka barns och ungdomars skydd mot övergrepp ............................... bedömning och förslag .............................................................. Del IV Styrning och genomförande Mål och principer för styrning av lärarutbildning ................. Det nuvarande styrsystemet....................................................... Överväganden om styrningen av lärarutbildningen ..................... 16.4.2Högskolans interna ledning av lärarutbildningen .............. 16.4.3Utbildningens organisatoriska struktur ............................ 16.4.6Mål- och resultat............................................................. bedömning och förslag .............................................................. Genomförande av reformen m.m. ........................................... Prövning av offentliga åtaganden .............................................. Prövningen av bl.a. regionalpolitiska och Del V Reservationer och särskilda yttranden Reservationer och särskilda yttranden ............................................. Kommittédirektiv (1997:54) .............................................. Tilläggsdirektiv (1998:47) ................................................. Bilaga 3 Tabell över nuvarande lärarutbildningsprograms omfattning, volym och vilka lärosäten som har Bilaga 4 Examensbeskrivningar för de tolv nuvarande Bilaga 5 Sammanställning om vem som beslutar vad i frågan om Jämställdhet, kön och könsteori i lärarutbildning. Bilaga 7 fördelning av medel för forsknings- anknytning av lärarutbildningar – en lägesbeskrivning........ Motiv för en reformering av lärarutbildningen tillsattes på initiativ av . Avsevärt förändrade villkor för arbetet som lärare var ett viktigt motiv för beställning av en reformering av lärarutbil d- ningen. Stora förändringar har skett inom utbildningsväsendet. Den politiska styrningen av skola och högskola har förändrats i riktning mot en tydlig mål- och resultatstyrning. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun samt mellan politiker och professionella har blivit tydligare. Kommuner- na överger den gamla sektorsindelningen för en samordnad organisation av t.ex. skolan och förskolan. , gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen har reformerats. Nya läroplaner, kurs- planer och betygssystem gäller för den obligatoriska skolan och för de frivilliga skolformerna. tillsattes har också förskolan fått en läroplan och läroplanen för det obligatoriska skolväsendet har ändrats så att den också omfattar förskoleklass och fritidshem. Även styrningen av den högre utbildningen är nu mål- och resultatb a- serad, vilket lett till förändringar i ansvarsfördelningen mellan stat s- makterna och de enskilda universiteten och högskolorna. Lärosätena b e- slutar själva om sin organisation och om hur utbildningarna skall styras. Ett annat motiv för en reformering av lärarutbildningen var den kritik som framkommit i flera utvärderingar. uppdrag omfattar, som framgår av r e- geringens direktiv (bilaga 1), lärarutbildningens alla delar och aspekter. Kommittén har också fått i uppdrag att lägga fram förslag om skolleda r- utbildning (bilaga 2). En central utgångspunkt för arbete är att samhället ställer allt större krav på såväl bredare kompetens som speci a- liserad kunskap. En konsekvens av samhällsomvandlingen förefaller vara att utbildning blir alltmer sammanflätad med själva arbetet. Ett lärande samhälle vidgar uppdraget för dem som utbildar sig till lä rare. En lärare är med om att påverka utformningen och måste ha förmåga att möta förändringar i samhället. Det gäller oavsett må l- grupp, sammanhang eller innehåll. Att utbilda barn, ungdomar eller vuxna som självständigt ställer egna frågor, söker svar och som prövar olika tolkningar av fakta och erfarenheter innebär, enligt kommittén, ett nytt läraruppdrag och därmed nya uppgifter för lärarutbildningen. De förändringar som äger rum i vår omvärld har en avgörande bet y- delse för all utbildning. Det handlar inte enbart om den så kallade ko m- munikationsrevolutionens sätt att förändra, kanske på ett grundläggande sätt, utbildningens innehåll och organisation – och därmed lärarens olika uppgifter. Det handlar också om de sociala och kulturella förändringar som äger rum, vilka medför nya krav på dem som på olika sätt är engagerade i utbildning och undervisning. Att kunna informera och sam- arbeta med föräldrar är en väsentlig del av det nya läraruppdraget och en förutsättning för att den pedagogiska verksamheten skall kunna utvec k- las. Detta ställer även krav på att lärare skall kunna verka i en mång- kulturell skola. Att ta ansvar för samhällets värdegrund Samhället vilar på ett fundament av värden – en värdegrund. Dessa är bl.a. demokrati, individens frihet, solidaritet med svaga och utsatta samt alla människors lika värde. Läraren måste vara medveten om vilka grundläggande värden som skall förmedlas och hur dessa värden skall överföras till och förankras hos barn och ungdomar. Läraruppdraget innebär ett ansvar för att iscensätta en verksamhet som innebär att elever och lärare utvecklar ömsesidig respekt. Detta åstadkommes av lärare som får respekt både i kraft av sitt kunnande och sin personlighet. Det ställer krav på kompetens att fungera tillsammans med människor samt på kunskap om människor och de processer som verkar när människor söker sa mverkan. Att hantera information och nyttja kulturella uttrycksformer I ett informations- och kunskapsrikt samhälle, där information och kun- skap dessutom är lättillgängliga, kommer lärarens roll och arbetsup p- gifter att förändras. Snarare än att enbart överföra information måste läraren utveckla förmågan att utvärdera och kritiskt granska såväl i n- formation i sig som hur barn, ungdomar och vuxenstuderande omvandlar denna till kunskap. När samhället omdanas förändras också betydelsen av kultur, konst och estetik för barn och ungdomar. menar att den estetiska kunskapen och kulturella uttrycksformer utgör ett angel ä- get kunskapsområde för alla lärare – oavsett ämne/ämnesområde eller skolform. Att ta ansvar för kunskapsutveckling Decentraliseringen av utbildningssystemet medför också konsekvenser för innehållet i lärarens uppdrag . Läraryrket har vidgats till att också omfatta områden som lokal måltolkning, lokalt kursplanearbete, lokal utvärdering och förmåga att organisera egna läroprocesser. Det lokala ansvarstagandet betyder att lärarna får större möjlighet att styra ku n- skapsprocessen, vilket medför ökat ansvar för elevernas kunskapsu t- veckling. menar att lärare måsta ha kompetens som ger grund för livslångt lärande inom läraryrket. Kompetens uppfattas som liktydigt med olika förmågor som ingår i den professionella proces- sen. Det kan t.ex. gälla problemlösningsförmåga, förmåga att hantera sambandet mellan praktik och teori, förmå ga att utveckla sin verksam- het, förmåga att fatta rationella, välunderbyggda beslut samt förmåga att ständigt lära nytt . Kommittén menar att det finns en grundkompetens som alla lärare behöver. väljer att betona olika aspekter av en sådan grundkompetens som blivande lärare förväntas utveckla med stöd av lä rarutbildningen. Den skall utgöra den bas som personliga och för sammanhang och situation specifika kompetenser kan byggas på och relateras till. En sådan grundkompetens bör, enligt kommitténs uppfattning, o m- fatta kognitiv kompetens, kulturell kompetens, kommunikativ kompe- tens, kreativ kompetens, kritisk kompetens, social kompetens och di- Indelningen är här främst teoretisk eftersom komp e- tenserna ofta är integrerade. Ett förändrat uppdrag för lärarutbil dningen Flertalet av de problem som lärarutbildningen brottas med hänger, enligt uppfattning, samman med lärarutbildning- ens komplexa uppdrag; att vara en högskoleutbildning med en yrkesin- riktning och ett medel för att förverkliga samhällets intentioner med förskola n, förskoleklassen, skolan, fritidshemmen och vuxenutbild- ningen. De som ansvarar för och verkar i lärarutbildningen förhåller sig till detta komplexa uppdrag på olika sätt utifrån egna kunskaper och utbildningstraditioner. Olika kunskapstraditioner och ideal gällande vad som är mest ange- läget för utbildning av lärare ställs på så sätt ofta mot varandra, vilket bl.a. exponeras i synen på vetenskaplig kunskap och beprövad erfare n- het. I och med att lärarutbildningen är en högskole förlagd yrkesutbild- ning måste den baseras på vetenskaplig kunskap och beprövad erfare n- het. Teori och praktik i utbildningen måste, enligt kommitténs uppfattning, bättre knytas samman och diskuteras med utgångspunkt i frågor om vad som är relevant kunskap för lärare. Saknas en uttalad, relevant och re- flekterad yrkesförankring blir lärarutbildningen abstrakt i förhållande till läraryrket; dvs. studenterna blir inte förberedda för att hantera den kon- kreta yrkesverksamheten. Saknas förankring i relevant och aktuell fors k- ning blir lärarutbildningen å andra sidan abstrakt i förhållande till teor i- bildning; dvs. ett vetenskapligt förhållning ssätt till yrket uteblir. Lärarutbildningen skall därför , som kommittén ser det, mer än tidiga- re förankras i konkreta och praktiska erfarenheter; den verksamhetsfö r- lagda delen av utbildningen och erfarenheten från denna skall i ökad u t- sträckning utgör a en grund för de teoretiska kunskaperna i lärarutbil d- ningen. måste de ämnesteoretiska studierna struktureras med hänsyn till yrkets krav och bättre kopplas till den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. För utbildning av lärare utgör kunskapsbildning eller själva lärandet samt dess tillämpning ett övergripande kunskapsområde. Lärarutbild- ningen är därmed unik bland yrkesutbildningar eftersom studenternas eget lärande kan utgöra ett studieobjekt i sig (ett metaperspektiv ). Lärar- utbildningens samlade kvalitet utgörs av vad det är för kunskap stude n- ter tillägnar sig och hur denna kunskap utvecklas. En stor del av lärares professionalism ligger just i att förstå och hantera kunskaper och lära n- dets villkor. Det gäller, enligt kommittén, både i generella termer men framför allt i förhållande till det ämne/ämnesområde som den blivande läraren skall arbeta med. hävdar att de blivande lärarna måste få tillgång till begrepp från olika kunskapsområden på ett sådant sätt att de kan användas som intellektuella verktyg i många olika pedagogiska sammanhang. Kommittén konstaterar vidare att genom sitt tydliga fokus på kunskapsprocessen kan lärarutbildningen utgöra ett väsentligt stöd för andra utbildningsområden i högskolan och för andra samhällsomr å- den än skolväsendet. Lärarutbildningen är därmed användbar i ett vidare sammanhang. Kommittén har uppfattat att läraren som enbart kunskapsförmedlare är självklar. Uttryck som handledare, vägledare, eller ledare för elevers lärande anger ett vidgat läraruppdrag. Lärarens uppgift handlar allt mer om att lära barn och ungdomar att själva sovra, bearbeta, tolka och värdera information samt att kunna stimulera och uppmuntra eleverna. Denna uppgift kräver, utöver egna grundläggande ämnesteoretiska kunskaper, goda kunskaper om både lärande och lär- andets villkor och om elevernas olika möjligheter. ser det som mycket centralt att lärarstu- denterna verkligen lär sig att skapa goda förutsättningar för individers lärande. Den fokuseringen ställer krav på kunskaper om att det finns en variation i barns och ungdomars sociala och kunskapsmässiga utveck- ling och förståelse, samt att variationen måste få inverka på planering och genomförande av undervisning och lära nde. Kommittén menar att varje lärosäte bör, med utgångspunkt i ex a- mensmålen, genomföra en analys av hur begreppet ämne skall uppfattas och framför allt vad ämnesstudierna skall innehålla. Exempelvis kan ämnesstudierna vara ämnesövergripande, tvärvetenskapliga eller tem a- Det medför enligt ett vidgat ämne sbegrepp i lärarutbildningen Kommittén ser det som en självklarhet att alla elever behöver sam- spela med en erfaren lärare som har goda och relevanta kunskaper inom ett eller flera ämnen/ämnesområden . För att kunna lära någon något fordras att man har ett förhå llande till den kunskap som eleven skall ta del av. För att kunna urskilja vad som är skolrelevant innehåll i ett un i- versitetsämne krävs gedigna ämneskunskaper. Kunskap om lärande i och om ämnet skall ses som en central del av ämnets didaktik . Kommittén talar för att ämneskunskap och didaktik inte skall skiljas åt. När st u- denterna tillägnar sig kunskaper inom sitt ämne/ämnesområde skall de studera hur de skall omsätta och tillämpa dessa kunskaper. Lärarutbildning och samhällets värdegrund Samhället vilar på ett fundament av värderingar i fråga om etik, moral, jämställdhet, jämlikhet och demokrati. Enligt skollagen och läroplanerna skall denna värdegrund prägla förskolans och skolans verksamhet. I u t- bildningspolitiska sammanhang pågår en kontinuerlig debatt om hur denna värdegrund skall tolkas och omsättas i handling. Det är, enligt kommitténs bedömning, varje lärares uppgift att upp- märksamma, tydligt ta avstånd från och aktivt motverka företeelser som hotar något av samhällsfundamenten. Studenterna skall lära sig att ide n- tifiera och kritiskt pröva värden och normer i verksamhetens styrdoku- ment och i konkret handling. Utbildningen skall ge kunskap om hur vär- den och normer motiveras och därmed även hur de kan kritiseras. Stu- denterna skall även inse hur pedagogisk verksamhet medför val av mål, innehåll och metoder och hur värden och normer förs in i verksamh eten. En grundförutsättning i decentraliseringen av skolan är att den skall bli en lärande organisation, där de professionella skall vara den drivande kraften i förändringsarbetet. En lärande organisation betonar det sociala mötets betydelse och förutsätter lärare som i dialog med sina kolleger upptäcker nya och bättre sätt att organisera och genomföra pedagogisk verksamhet. Detta ställer stora krav på de professionellas samarbetsfö r- måga och intresse för att skapa socialt fungerande system. Lärarutbil d- ningen måste bidra till att den blivande läraren har förmåga, intresse för och behov av samarbete, samt tilltro till vad han/hon kan utföra tillsa m- mans med andra. Lärarutbildning och ett vetenskapligt förhållningssätt All högskoleutbildning förväntas leda till att studenterna utvecklar sin förmåga att kritiskt bedöma företeelser av skilda slag . Utbildningen skall därför också innefatta träning i vetenskaplig metod. Sker undervisningen på vetenskaplig grund förväntas studenterna utveckla förmågor som t.ex. självständigt tankesätt, nyfikenhet och problematisering. Ett sådant fö r- hållningssätt skall främst ses i förhållande till de blivande lärarnas y r- kesmässiga utveckling. I detta sammanhang har examensarbetet en viktig funktion. Det skall ha en inriktning mot den kommande yrkesverksamheten och fördjupa den enskildes förmåga att på ett metodiskt sätt reflektera över den ped a- gogiska verksamheten. Utifrån den infallsvinkeln handlar det om att fö r- bereda studenterna för att som verksamma lärare bättre utnyttja fors k- ningsresultat. För att uppnå den yrkesförankring, som m e- nar är nödvändig, skall ämnesstudierna kopplas till den verksamhetsfö r- lagda delen av utbildningen. Det krävs en växelverkan mellan teoretiska kunskaper och praktiska erfarenheter. I samspelet mellan beprövad erfa- renhet och vetenskapligt grundad kunskap kan tänkandet kring och handlandet i praktiken utvecklas så att praktisk kunskap växer fram. Praktik och teori i lärarutbildningen måste därför föras närmare va r- andra, genom att de teoretiska studierna kopplas till den pedagogiska yrkesverksamheten. pläderar för att studenterna skall följa u t- vecklingen i den pedagogiska verksamheten för att därigenom fördjupa sin förståelse för de lokala villkoren. Det är också viktigt att studenterna knyts till lärarlag och på så sätt får delta i det kollektiva arbetet med lärarens alla arbetsuppgifter. Principiella utgångspunkter för kommitténs förslag