sou · GNB3127 · 2000-01-01 00:00:00 — 2.En eller flera indikatorer som kopp- las direkt till olika typer av mål. Ex- empel: koldioxidutsläpp som relateras till ett bestämt utsläppsbegränsande mål, eller användningen av en resurs kopplat till faktor 10 begreppet. 3.En indelning i en tänkt orsak-ver- kan kedja, där mänsklig aktivitet dri- ver på och skapar ett problem. Detta ger i sin tur ett tillstånd i naturen eller i samhället. Det tillståndet behöver se- dan förändras genom åtgärder. Åtgär- der som är en mänsklig aktivitet vilket påverkar kedjan. Denna modell har flera varianter. FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) och har benämnt modellen DSR respek- tive PSR. Förkortningarna står för Driving Force, State och Re- spons respektive Pressure, State och Respons och är snarlika varan- dra. FN/CSD har bytt Pressure mot Driving Force för att bättre kunna beskriva de sociala och ekonomiska dimensionerna i hållbarhetsbegreppet. Termen Driving Force ger bättre förståelse för att en drivkraft inte en- bart behöver vara negativt för en håll- bar utveckling. Europeiska Miljöbyrån, EEA, har vidareutvecklat tanken med en något längre kedja, kallad DPSIR.6 Ett exempel enligt PSR-modellen är: genererande av farligt avfall (P), an- del mark som är påverkat av farligt avfall (S) och slutligen satsning på bättre avfallshantering (R). De tre metoderna redovisade här är inte utan problem. Orsak och verkan kedjorna är svåra att applicera på alla dimensionerna i hållbarhetsbegreppet.7 Metoden genererar också per defini- tion ett stort antal nyckeltal. helst finnas tre för varje problem man vill belysa. Modellen gör anspråk på att beskriva ett linjärt orsakssamband, men problemen är mer komplexa än vad som kan beskrivas i några få nyckeltal. 4.1.2 Olika syften med indikatorer För att kunna ställa olika miljönyckel- tal i relation till varandra är det viktigt att känna till grundläggande syfte med talen. De olika projekt som pågår runt om i och övriga världen har olika karaktär och syfte, och bör där- för klassificeras med det i åtanke. För att förenkla jämförelser kan de olika nyckeltalsprojekten delas in i två grup- per: A)Indikatorer som syftar till att vara mer detaljerade mått på utvecklingen i miljön och som i vissa fall dessutom avser att täcka in hela hållbarhets- begreppet, har det arbetats med inter- nationellt sedan . I denna grupp återfinns arbete med system för uppföljningen av de nationella miljökvalitetsmålen i Sve- rige. Här finns också FN/CSD:s för- slag vilket för tillfället omfattar 134 indikatorer. Detta förslag innehåller indikatorer som täcker hela hållbar- hetsbereppet. B)Den andra gruppen av indikatorer är de som förenklat lyfter fram ett få- tal mått för att spegla den övergripande utvecklingen. Med förenklat menas att istället för att visa detaljer om varje miljöområde, så väljs om möjligt en in- dikator som på ett strategiskt sätt speglar till exempel biologisk mång- fald. Denna andra grupp av indikatorer har internationellt fått namnet Head- line Indicators här benämnda som rubrikindikatorer. De Gröna nyckel- talen hör hemma i denna grupp. Det bedrivs ett inten- sivt utvecklingsarbete med indikatorer både för ekologisk hållbarhet enbart, och för hela hållbarhetsbegreppet på global, europeisk och nationell nivå. Dessutom pågår uppdateringsarbete av redan framtagna förslag. Flera rap- porter med förslag till indikatorer kom- mer att presenteras under senare de- len av . Här följer en beskrivning av några av de internationella nyckeltals- förslag som presenterats . Varje projekt kategoriseras efter vilken metod som använts och om nyckeltalen kan klassas som rubrik- indikatorer eller inte. Kapitlet avslu- tas med en sammanfattande jämfö- relse av de Gröna nyckeltalen med lik- nande nyckeltal som tagits fram inter- nationellt. 4.2.1 FN:s kommission för håll- bar utveckling FN:s kommission för hållbar utveck- ling (Commission on Sustainable Development, CSD) har föreslagit en uppsättning indikatorer i fyra katego- rier – sociala, ekonomiska, institutio- nella och ekologiska nyckeltal. Nyck- eltalen är strukturerade enligt FN:s DSR-kedja och förslaget avser att mer detaljerat täcka hela hållbarhets- begreppet. Totalt har FN/CSD utar- betat 134 indikatorer för hållbar ut- veckling i sin helhet, varav 54 indika- torer faller inom kategorin ekologiska Förslaget är för närva- rande inne i en test-och utvärderings- fas i vilken flera länder deltar. Bland annat har tagit fram ett för- slag till nationella uppföljningsindika- torer i samarbete med FN/CSD, vil- ket ska presenteras . FN/ CSD beräknar att en uppsättning färdigbehandlade tal ska finnas . Det är viktigt att poängtera att FN/CSD:s urval av nyckeltal ska ses som ett idéunderlag och ingen mall för alla att använda. Skillnader i naturtyper och andra skilda nationella förhållan- den kräver anpassning av många av de föreslagna talen. Exempel på FN/CSD:s ekolo- giska nyckeltal är grundvattenreser- ver, vattenkonsumtion per capita, land- områden påverkade av ökenspridning, användning av bekämpningsmedel inom jordbruket, hållbar användning av naturresurser i bergsområden, föränd- ring av skogsområden, andel hotade arter, andel skyddade områden, utgif- ter som går till forskning och utveck- ling inom bioteknik, utsläpp av växt- husgaser, utsläpp av kväve, utsläpp av svavel, konsumtion av ozonnedbryt- ande ämnen, återvinning och återan- vändning av avfall, koncentrationer av föroreningar i tätorter, hushållsavfall per capita, import och export av far- ligt avfall, antal kemikalier som är för- bjudna, tillförsel av kväve och fosfor till kustvatten samt utgifter för avfalls- hantering.8 Den understrukna texten är förslag till nyckeltal som liknar de Gröna nyckeltalen. FN/CSD uppmärk- sammar i en utvärdering även miljö- märkta varor som en intressant fram- tida indikator. Några av de länder som testar och utvärderar FN/CSD:s förslag påpekar att det saknas vissa områden som bör följas upp med nyckeltal. Exempel på sådana områden är transporter, be- folkningens medvetenhet och hållbar användning av begränsade natur- resurser. Vidare har flera av test- länderna haft problem med att få fram tillförlitliga dataunderlag vilket resul- terat i att de inte hittat bra indikatorer på områden som är specificerade i FN/CSD:s lista. Några av problem- områdena har varit hantering av gif- tiga kemikalier och hantering av far- ligt avfall. presenterade ett samlat arbete med globala indi- katorer som syftar till att visa hur ut- vecklingen går mot de internationella målen. arbete inklude- rar indikatorer för social, ekonomisk och ekologisk utveckling. upplaga av indikatorarbetet har de ekologiska indikatorerna blivit fler.9 har delat upp indi- katorerna på miljöområdet i 13 områ- den. För vart och ett av dessa områ- den finns mellan två och sex indika- torer.10 Miljöindikatorer publicerades av första gången , med syftet att indikatorerna ska vara verk- tyg för att följa upp miljöarbete och miljöåtgärder i medlems- länder. Indikatorerna är avsedda att presentera en mer detaljerad bild än vad de Gröna nyckeltalen gör. finns drygt 70 indikatorer inom system kallat of Environmental Indicators. Indikatorerna är strukturerade enligt PSR-modellen och är indelade i miljöproblemområden som finns inom de tre kategorierna näringssektorer, miljöproblem och naturresurser. Dess- utom finns några generella indikatorer som inte hänförs till specifika problem- områden. uppsättning av indikatorer är fortfarande under ut- veckling, och man har för avsikt att successivt fylla på med nya indi- katorer. De näringssektorer som ingår är energi, trafik, skog och jordbruk. De miljöproblem som ingår är klimatför- ändring, förtunning av ozonskiktet, för- surning, övergödning, toxiska ämnen, tätortskvalitet, biologisk mångfald/ landskap och avfall. De naturresurser som ingår är vatten, skog, fisk och mark/land. De identifierade indikatorerna delas också in i kort- respektive lång- siktiga. Med kortsiktiga indikatorer avses sådana man kan börja använda direkt, där data med acceptabel kvali- tet finns tillgängligt. Långsiktiga indikatorer är sådana som bättre ut- trycker det man vill ha svar på, men för vilka det inte finns tillräckligt dataunderlag.11 På EU-nivå har arbetet intensifierats och ett förslag till indika- torer ska presenteras till Ministerrå- dets möte i , . Det europeiska arbetet, som leds av , har delvis sin utgångspunkt i det faktum att enskilda länder, bl.a. , börjat utveckla ett fåtal rubrikindikatorer. På EU-kom- missionen initiativ skapades en expert- grupp bestående av representanter från DGXI, och Europeiska Miljöbyrån, EEA, samt deltagare från och de övriga medlemsländ- erna. Expertgruppen har lagt fram ett första förslag till ett fåtal så kallade rubrikindikatorer. Indikatorerna syftar till att vara ett kommunikationsredskap och att uppmärksamma de viktigaste miljöproblemen och riktar sig till EU:s beslutsfattare så väl som allmänhet. De nuvarande förslaget innehåller tio områden som gruppen anser är vik- tiga att följa. Dessa tio är: Tätortsområden Vattenkvalitet (hav och sjö) Vattentillgång Ömtåliga ekosystem (kust, våtmarker och bergsområden) Natur och biologisk mångfald Markanvändning Kemikalier Resursanvändning och avfall För varje område vill gruppen ha en indikator. formulerar man två indikatorer. En idealindikator för vil- ken data saknas , och en indika- tor som kan redovisas med befintlig statistik och som kan användas som mått tillsvidare. Gruppen påpekar att val av de områden man vill följa inte bör styras av statistiktillgång , och att ny statistik kan behöva tas fram för att kunna redovisa den ideala indikatorn. Förslaget finns redovisat i sin helhet i bilaga 2. Europeiska miljöbyrån (EEA) presen- terade sin miljötillstånds- rapport i vid sekel- skiftet. I rapporten beskriver EEA en kommande rapport som går under arbetsnamnet EU-miljösignaler. Rapporten kommer att använda indika- torer som redskap för att visa utvecklingen på miljöområdet i . Dessa indikatorer avser ge en mer frekvent övervakning av framsteg och trender mot en hållbar utveckling i och komplettera de miljö- tillståndsrapporter EEA ska leverera . EU-miljösignaler be- står av 60 indikatorer som koncentrerar sig på den ekologiska utvecklingen och syftar till att vara heltäckande. EEA:s DPSIR-modell används som arbetsmetod. EU-miljö- signaler beräknas vara färdiga sent . Inom ramen för Nordiska ministerrå- det arbetar de nordiska länderna med indikatorer som till stor del baseras på system. Men det finns också skillnader som beror på att man har anpassat indikatorerna för att spegla förhållanden som är speciella i Nor- den. De miljöindikatorer som redovisar i rapporten, Indicators of the State of the Env- ironment in the Nordic Countries, håller på att uppdateras och ska pre- senteras . Syftet med rapporten är att ge en beskriv- ning av tillståndet i miljön i de nord- iska länderna och att peka på behov av förändring i samhället. Miljöindikatorerna är indelade enligt den s.k. PSR-kedjan. indikator görs en bedömning av huru- vida utvecklingen är positiv, liten/oför- ändrad, eller negativ. För de flesta indikatorer redovisas denna bedöm- ning separat för varje land. Förutom indelningen i PSR-kedjan, delas indikatorerna in i områden som för- surning och klimatförändring, vilket motsvarar modell. Totalt finns det 13 områden och 45 indika- torer som avser att vara heltäckande och alltså inte rubrikindikatorer.12 har presenterat ett förslag med nio nationella rubrikindikatorer. Indikatorerna är utvalda inom följande sex miljöområden: klimat, luft, mark, natur, vatten, resurser.13 Klimat- utsläpp av koldioxid Luft- utsläpp av svaveldioxid, kväve- oxider, ammoniak och flyktiga or- ganiska ämnen (VOC) Mark- daglig ökning av markyta som täcks av bostäder, infrastruktur m.m. Natur- areal ekologiskt prioriterade områden Vatten- kvävebelastning i vattendrag, andel vattendrag som uppfyller vissa kemiska krav Resurser- energiproduktivitet, dvs. BNP relaterat till energikonsumtio- nen, samt råmaterialproduktivitet, dvs. BNP relaterat till användningen av icke-förnyelsebara råmaterial presenterade miljödeparte- mentet i - a strategy for Sustainable Development in the UK. Ett av huvudmålen med strategin är att effektivt skydda miljön. I rap- porten har tidigare presenterade indi- katorer reviderats. Strategin omfattar förslag på ca 150 indikatorer varav 14 är rubrikindikatorer. strukturerar sina indikatorer enligt mo- dellen som innebär att nyckeltal kopp- las till ett mål. Indikatorerna är äm- nade att täcka alla tre dimensionerna i hållbarhetsbegreppet, dels med många indikatorer och dels med några få utplockade rubrikindikatorer. Tanken är att indikatorerna ska pre- senteras (två av dem resp. ), och syftet är att de ska öka medvetenheten genom att förmedla information om huruvida utvecklingen går mot ett hållbart sam- hälle. Indikatorerna ska vara använd- bara och informativa för näringslivet, i kommuner och för allmänheten. In- tressant att notera är att Storbritan- nien tar upp ekologisk anpassning i den offentliga verksamheten, medvetenhet om hållbar utveckling i skolor och nä- ringslivet engagemang i miljöfrågor som indikatorer i den större uppsätt- ningen nyckeltal.14 föreslår följande 14 rubrikindikatorer: Investeringar i offentliga sektorn, i näringslivet och den privata sfä- ren. Andel av befolkningen i arbetsför ål- der som har arbete. Befolkningens utbildning och kvali- fikationer Befolkningens förväntad livslängd Hem som bedöms olämpliga som bo- Nivå på brottslighet Utsläpp av växthusgaser Antal dagar med luftföroreningar över gränsvärdena Floder med bra eller godkänd vatten- kvalitet Population av vilda fåglar Nya bostäder byggda på tidigare be- byggd mark På nästa sida finns en översiktlig jäm- förelse mellan Miljövårdsberedning- ens samtliga tolv förslag till Gröna nyckeltal och några av de nyckeltal som tagits fram internationellt. De jäm- förelser som görs här är gentemot sådana nyckeltal som definieras som Dessa indikatorer har delvis samma syfte och bygger på samma idé som de Gröna nyckeltalen. Exempel på gemensamma utgångs- punkter är att talen skall vara enkla att förstå, få till antalet och baserade på befintlig statistik. Att rubrikindika- torerna skall vara få till antalet gör att allt inte kan täckas in. En jämförelse med system med fler och mer omfat- tande indikatorer där denna begräns- ning inte finns blir således missvisande. De redovisade indikatorerna i tabellens andra kolumn är EU-kom- missionens expertgrupps förslag som man anser är möjliga att ta fram . Förslaget finns redovisat i sin helhet i bilaga 2. Nyckeltal hos expertgrupp, , och (tabellen baseras på förslag under utveckling) (8 NRPPLVLRQHQV I|UVODJ *U|QD Q\FNHOWDO WLOO +HDGOLQH ,QGLFDWRUV Energitillgång(primary energy totalt och relaterat till BNP Volym av avfall till deponi total materialomsättning (TMR) (idealindikator Total Material samt avfall till soptipp Requiremen,TMR) relaterat till BNP) Ett med avseende giftighet viktat index på användning av Utsläpp av växthusgaser, index av de tre gaserna CO2, utsläpp till luft av SO samt utsläpp till luft av NO /XIWNYDOLWHW L WlWRUW HOOHU antal dagar med 6M| andel vattendrag som tillförsel av fosfor och kväve till klarar EU och nationella krav HOOHU N och P koncentrationer kväve och fosfor till Andel skyddat område enligt vilda fåglar (index 0LOM|DQSDVVDGH IlUGVlWW Passagerar km med bil m.m till arbete/skola, samt antal km med bil per innevånare och 0LOM|DQSDVVDGH LQN|S inköp av miljömärkta produkter, återföring av fosfor till 0LOM|DQSDVVDGH DUEHWVlWW Miljöskola, samt företag med 5 Miljövårdsberedning- ens förslag till Gröna nyckeltal I detta kapitel föreslås och presente- ras Gröna nyckeltal på följande om- råden: - Livsmiljöer för biologisk mångfald -Mängd farliga kemiska produkter -Inköp av miljömärkta produkter -Miljöanpassad offentlig upphandling - Skolor med utmärkelsen 5.1 Nyckeltal för biologisk mångfald Miljövårdsberedningen föreslår föl- jande mått som nyckeltal för biologisk mångfald Livsmiljöer för biologisk mångfald Andel skyddad skog - tidigare redo- visat i SOU 1998:170 Talet om livsmiljöer tas fram genom att i ett index mäta och väga ihop valda förutsättningar för arternas överlevnad i de fyra olika livsmiljöerna Skog, Odlingslandskap, Sjöar och Hav. Dessa naturtyper redovisas både se- parat som Livsmiljöindex-Skog, Livsmiljöindex-Hav etc. och samman- slagna till ett övergripande Livsmiljö- index för biologisk mångfald. har vid närmare undersökning av tillgängligt data- underlag, sett att arbete återstår för att få fram de data som behövs för att visa på en utveckling av nyckeltalet. Utveckling av nyckeltalet kan tas fram för livsmiljön Skog och sannorlikt också - helt eller delvis - för livsmiljön Odlingslandskap till . Statistik för livsmiljöerna Sjöar och Hav beräknas kunna fin- nas framme . 5.1.3 Miljövårdsberedningens överväganden. I finns omkring 50 000 arter av växter och djur. När det gäller vissa artgrupper, främst mossor och lavar, är väl så artrikt som den tro- piska regnskogen. Åtskilliga arter inom dessa grupper har betydande delar av sitt europeiska bestånd här. Den di- rekta orsaken till att arter trängs un- dan och försvinner är i de flesta fall att deras livsmiljöer förändras eller förstörs. har presente- rat tre förslag för att i ett nyckeltal följa den biologiska mångfalden. Vi har noga övervägt dessa förslag och kon- staterat att det är svårt att välja ett mått som på ett rättvist sätt speglar utvecklingen av den biologiska mång- falden i landet. Det finns ingen natur- typ eller art som ensam återger den komplexa verkligheten. Det mått vi valt - Livsmiljöer för biologisk mång- fald - bedömer vi ger den bästa täckningen för att följa bevarandet av biologiska mångfald. Våra överväganden avseende förslagen re- dovisas i det följande. Livsmiljöer för biologisk mångfald Vi har efter överväganden valt nyckel- talet livsmiljöer för biologisk mångfald redovisat i form av index. Detta nyckeltal speglar viktiga förutsätt- ningar för bevarande av den biologiska mångfalden i . Påverkas för- utsättningarna så förändras mångfal- den i positiv eller negativ riktning. Nyckeltalet har fokus på viktiga kom- ponenter i miljön för biologisk mång- fald i fyra strategiskt valda livsmiljöer. Vi har tidigare föreslagit nyckeltalet – Andel skyddad skog. Talet mäts som andel skyddad skog av produktiv skogsmark, fjällnära och icke fjällnära skog.. Det nyckeltalet behöver, för att ge större bredd i begreppet biologisk mångfald, kompletteras med ett nyckeltal som mäter flera viktiga natur- typer. Riktningen på nyckeltalets för- ändring utgör informationen om till- ståndet för landets biologiska mång- fald. Vid behov av analys av vad för- ändringen beror på finns en stor mängd information att tillgå i underla- get till nyckeltalen. Detta förhållande att stora informationsmängder förlo- ras i det sammanlagda indexet, är inte unikt för nyckeltalet Livsmiljö för bio- logisk mångfald. Bruttonationalpro- dukten, och konsumentprisindex är andra exempel där mottagaren får en bild av om det blivit bättre eller sämre utan att behöva tränga in i all under- liggande information. Vi föreslår att nyckeltalet redo- visas både som ett sammansatt index för de olika livsmiljöuppdelade måtten, och som index som anges för var och en av miljötyperna skogslandskap, odlingslandskap, sjöar och våtmarker respektive havsmiljö. Redovisningen kan göras i ett och samma diagram. Varje mått utgår från ett referens- värde, troligen 100, för att få samma vikt. I referensvärdet inverteras mått med negativ inverkan så att t.ex. mins- kad areal syrefria bottnar ökar värdet på indexet Livsmiljö hav. Genom att även redovisa de olika livsmiljöerna var för sig bör det bli lättare att förstå nyckeltalet och att analysera föränd- ringar. De olika miljötyperna bör även särredovisas, därför att i det samman- lagda nyckeltalet kan det förhållandet uppstå att en positiv utveckling av ett mått i en miljötyp döljs av en negativ utveckling av ett annat mått i en an- nan miljö. Med det föreslagna nyckeltalets konstruktion är att det är möjligt att vid behov förändra uppsättningen av mått. Eventuella framtida tillägg av för- utsättningar som anses angelägna att följa under en miljötyp bör om möjligt åtföljas av tillägg under de andra för att ge alla livsmiljöer samma vikt vid sammanvägningen. För var och en av miljötyperna Skog, Odlingslandskap, Sjöar/våt- marker samt Hav, väljs tre mått. Dessa mått är utifrån dagens kunskap och tillgängliga data, viktiga förutsätt- ningar för bevarande av den biologiska mångfalden i den miljön. Även en rad andra överväganden ligger bakom val av ingående mått bl.a. att olika samhällssektorer har en tydlig relation till valda ingå- ende mått. Varje mått är valt för att vara påverkbart, dvs. det är genom beslut och åtgärder möjligt att förändra en ogynnsam utveckling av nyckel- talet. Exempel på sådana åtgärder är krav vid skogsskötsel och olika åtgär- der mot försurningen och övergöd- ningen i sjöar och hav. Andelen reglerade älvar har övervägts som ett tänkbart mått. Måt- tet anses dock med nuvarande riks- dagsbeslut om de kvarvarande stora oreglerade älvarna visa sådan liten förändring över tiden att andra mått har valts för livsmiljön Sjöar. Följande mått föreslås för de fyra livsmiljöerna.Tecknet (+) anger positiv och (-) anger negativ inver- kan på den biologiska mångfalden. SKOG: förekomst av död ved (+), förekomst av gammal skog (+), lövinslag (+). ODLINGSLANDSKAP: ogödslade ängs- och hagmarker (+), förekomst av småvatten mindre än två hektar (+), förekomst av gamla lövträd i odlingsmarker (+). SJÖAR: försurningsläget (-), övergödningsläget (-). HAV: syrefria bottnar (-), övergödningssituationen (-), ostörda grunda bottnar (+). Kunskapen om förutsättningarna för biologisk mångfald i fjällmiljön är bitvis så osäker att den naturtypen har utelämnats av , trots dess stora betydelse för den biologiska mångfalden. Avseende våtmarker be- dömer efter över- syn av datatillgången att underlaget är så bristfälligt att även våtmarker tills- vidare bör utelämnas i nyckeltalet. Därför föreslår att våtmarker tillsvidare inte ingår bland måtten.Vi delar bedömning att förutsättningar för bio- logisk mångfald i fjällmiljön och våt- marker bör införas i nyckeltalet så snart det är möjligt. Nedan redogörs för hur Natur- vårdsverket resonerat avseende möj- ligheter och svårigheter att få fram relevanta data för att följa viktiga för- utsättningar för den biologiska mång- falden. kan finnas tillgängliga genom bearbetning av ma- terial från befintliga eller beslutade miljöövervakningssystem. Underlaget har tagits fram av efter den remissomgång som gjordes av samtliga förslag. Miljövårdsbered- ningen har därför delat underlaget med närmast berörda instanser för att få deras synpunkter. Deras synpunkter har arbetats in i texten. Bakgrund och bedömning av data- underlag Underlag för alla måtten för miljötypen skog kan efter bearbetningar hämtas från riksskogstaxeringen. Denna tax- ering har bedrivits under många de- cennier. Förekomst av död ved i olika nedbrytningsstadier är av stor bety- delse för skogens biologiska mångfald, framförallt vedlevande insekter, svam- par, lavar och mossor. Mängden död ved per hektar uppvisar en betydande variation över landet. Möjligheterna att mot den bakgrunden få ett rättvisande mått ur perspektivet biologisk mång- fald undersöks . Förekomst av gammal skog är mycket betydelsefullt för den biolo- giska mångfalden. Möjligheterna att definiera andel gammal skog som skog äldre än i de nordligare regionerna och äldre än i de södra regionerna undersöks av Na- turvårdsverket. har i arbetet med miljökvalitetsmålet Le- vande skogar föreslagit att definitio- nen på gammal skog är skog äldre än i södra , samt i norra . Lövdominerad skog såväl som inslag av lövträd i barrskog är av värde för den biologiska mångfalden och går att ange på olika sätt.