sou · GNB363d2 · 2000-01-01 00:00:00 — förslag nedan med anledning av den bristande balansen hos gruppen lärarstudenter i fråga om etnisk bak- grund och erfarenhet från andra områden av arbetsmarknaden kommer också att innebära en ökad utjämning av den sociala sammansättningen av gruppen lärarstudenter. 15.4.2Bristen på lärare med utländsk bakgrund Få personer med utländsk bakgrund, om man undantar modersmålslä- rarna, verkar som lärare i ungdomsskolan eller söker till våra l ä- rarutbildningar. Ändå finns i vårt land ett stort antal personer som skulle kunna fylla en betydelsefull roll i skolan genom sin dubbla kulturella kompetens. Bland dessa finns också personer som redan har en akade- misk utbildning. För utvecklingen av kulturkompetensen hos både elever och lärare skulle det betyda mycket om det fanns fler lärare med en annan bak- grund på en skola. Det skulle öka kvaliteten i skolans arbete generellt och naturligtvis också när det gäller förverkligandet av läroplanernas mål om de grundläggande samhällsvärderingar som dels skall ligga till grund för arbetet, dels skall bibringas eleve rna. I kommitténs uppdrag ingår att överväga insatser för att rekrytera fler lärarstudenter med utländsk bakgrund. Med personer med utländsk bakgrund avser kommittén dels personer födda utomlands, dels pers o- ner som är födda i och som har minst en förälder född uto m- lands. bestod denna grupp av 1 706 000 personer, dvs. var sjätte invånare. 200 Det finns inga uppgifter om hur många lärarstudenter som har utländsk bakgrund. De torde vara långt ifrån var sjätte student. För att få fler personer födda utomlands, de som brukar kallas den första generationens invandrare, att bli lärare krävs individuella åtgärder som är beroende av personens kvalifikationer och språkkunskaper. En- ligt SCB fanns det i ca 70 000 personer som är födda utanför och som kommit hit med en akad e- 200 SOU 1996:143 Krock eller möte. Om den mångkulturella skolan. Delb e- tänkande av . SOU 1999:63 Rekrytering till lärarutbildning 339 Av dessa var invandrare från och från övriga . Vissa åtgärder har redan vidtagits för att stödja arbetslösa akadem i- ker med en utländsk examen i deras försök att komma in på den svenska arbetsmarknaden och för att bidra till att samhället tillvaratar deras kompetens. Den s.k. aspirantutbildningen som regeringen beslöt skulle anordnas vid vissa universitet och högskolor fr.o.m. /96 är en sådan åtgärd. Utbildningen, som omfattar 40 poäng, består av dels teoretiska studier, dels praktik på arbetsplats. De teoretiska studierna skall ge fördjupade kunskaper , bl.a. i svenska. Nio lärosäten fick i uppdrag att anordna aspirantutbildning första läsåret och 13 . Fr.o.m. /98 är anordnandet av aspirantutbildningen en fråga för lokala beslut. Hälften av lärosätena har då avstått från att anordna aspirantutbildning. Skälen härför uppges vara att rekryteringsunderlaget var litet och att det var svårt att genomföra utbildningen, bl.a. att skaffa praktikplatser. De två första årens verkamhet har utvärderats av Högskoleverket.201 Rekryteringen har inte blivit så god på grund av korta planeringstider, oklarheter om studiefinansiering och dispensgivning etc. Det egentliga målet, att förbättra personernas förutsättningar på arbetsmarknaden uppnåddes relativt väl. Studenterna fick således ett stärkt självförtroe n- de, bättre språkkunskaper och ett utökat kontaktnät, vilka är avgörande faktorer för att få ett arbete. Upp efter avslutad utbil d- ning hade en tredjedel av de 740 invandrarakademikerna någon form av arbete, varav en tredjedel hade fast anställning – i vissa fall ett okvalifi- cerat arbete. anser att detta resultat ändå inte är så dåligt med tanke på att det gällt en grupp som är en av de svårast utsatta på arbetsmarknaden. Vid har försök gjorts med kompletterande l ä- rarutbildning för personer med utländsk lärarexamen. Utbildningen om- fattar 80 poäng och riktar sig till arbetslösa invandrare som kan studera på A-kassa. Vid i ges en 20-poängskurs i svenska för invandrare som önskar utbilda sig till lärare . Vid finns en liknande preparandkurs om 40 poäng. Vid bedrivs ett utbildningsprogram för arbetssökande akademiker med i n- vandrarbakgrund. Målet är att deltagarna skall få behörighet som grundskollärare 4–9. Flertalet av dem som antagits till dessa utbildning- ar för invandrare med högskolestudier från hemlandet har fått sin fö r- sörjning ordnad genom att studera på A-kassa eller utbildning sbidrag. 201 Bara jag får chansen att få visa vad jag kan. Satsningen på aspirantutbil d- ning – vad blev det av den? 340 Rekrytering till lärarutbildning Kommittén anser det angeläget att erfarenheterna från utbildningar som de här nämnda tas tillvara vid utformningen av en flexibel komple- tterande lärarutbildning för invandrare på flera högskolor . Kommittén konstaterar att utbildningssatsningar av detta slag är dubbelt positiva. De underlättar för den aktuella invandrargruppen att få fotfäste på den svenska arbetsmarknaden. Det är också en stor vinst för det svenska samhället och den svenska skolan om det går att genom särskilda sat s- ningar rekrytera invandrare till lärarutbildning. Strukturen för den nya lärarutbildningen kommer att underlätta också för personer med utländsk utbildning att vid behov komplettera sin utbildning. Enligt bestämmelserna i skollagen202 jämställs en lärarutbildning från eller ett annat EU- eller Eftaland med en svensk lärarutbildning. Bestämmelsen i skollagen är en konsekvens av att har en gemen- sam arbetsmarknad med de berörda länderna, vilket innebär rätt för medborgarna i respektive länder att få motsvarande utbildningar från hemlandet accepterade i de andra länderna. har således inte rätt att kräva kompletterande utbildning av personer med lärarutbildning från dessa länder. Rätten att få utbildningen accepterad innebär självfallet inte någon förtur till anställning. För personer med lärarexamen från andra länder än de ovan angivna finns möjlighet att få sin utbildning evaluerad av . Resultatet av evalueringen riktar sig till arbetsgivare men också som en rekommendation till högskolan i de fall personen vill ha en svensk examen. Som framgått finns det lärare med utländsk examen som är arbetsl ö- sa och som därför önskar genomgå kompletterande utbildning. Bland dem som genomgått aspirantutbildningen hade en tidigare äm- neslärarutbildning. var civilingenjörer eller naturvetare. I skollagen anges utöver kravet på lärarutbildning att en person för att få anställning som lärare utan tidsbegränsning skall dels behärska svenska språket, om det inte finns synnerliga skäl att medge annat, dels ha nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller beträffande det o f- fentliga skolväsendet, särskilt de föreskrifter som anger målen för u t- bildningen... framhåller i sitt slutbetänkande 203 att valet av ordet behärska svenska språket i lagen är ett högt ställt krav och att form u- leringen bör ändras till tillräckliga kunskaper i svenska språket med hänsyn till tjänsten. är medveten om att uttrycket behärska svenska språket av arbetsgivare och högskolor fe l- aktigt har tolkats så att språkkunskaperna skall vara lika goda som hos personer födda och uppväxta i . För att komma tillrätta med detta 2022 kap. 4 §. 203SOU 1997:121 Skolfrågor. Om en skola i en ny tid. Rekrytering till lärarutbildning 341 överkrav ansluter sig till förslag om en ändring av skollagen. För att en invandrad person med oavslutade lärarstudier från hemla n- det skall kunna få en svensk lärarexamen fordras att han eller hon upp- fyller examenskraven i den svenska högskoleförordningen. Det torde då bli fråga om att bedöma vilka kurser som skall tillgodoräknas i den tid i- gare utbildningen. Som framgår av översyn av hö g- skolornas tillämpning av högskoleförordningens bestämmelser om tillg o- doräknande av kurs förekommer det vid många högskolor såväl formella brister som avsaknad av generositet därvidlag.204 finner detta synnerligen otillfredsställa n- de. Kommittén anser att det är en bedömning av personers kunskaper som bör ligga till grund för beslut om tillgodoräknande och inte en snäv jämförelse av de kurser som ingår i personens utbildning med de kurser som ingår i en svensk utbildning. En större vidsynthet i bedömningarna skulle enligt kommitténs förhoppning leda till att fler personer med i n- vandrarbakgrund blev lärare i den svenska skolan. presenterades ett principförslag om ett s y- stem för värdering av utländsk yrkesutbildning på gymnasial nivå och utländska arbetslivserfarenheter.205 Förslaget innebär att en person g e- nom ett kompetensprov kan få sin yrkeskunskap jämförd med och jä m- ställd med den yrkeskunskap man har då man genomgått en utbildning inom yrkesområdet i svensk gymnasieskola. Grundläggande för förslaget är att kompetensproven skall kunna genomgås oberoende av hur och var yrkeskompetensen inhämtats. Förslaget om värdering syftar till att v e- derbörande skall få ett arbete och avses inte i sig ge behörighet för hö g- skolestudier. föreslår dock att ett sådant godkänt kompetensprov skall jämställas med grundutbildning inom yrket vid ansökan till utbildning av lärare i yrkesämnen. Kommitténs förslag om sådan utbildning har redovisats i kapitel 7 Utbildning av lärare i yr- kesämnen. Det finns ett stort antal nationaliteter representerade i det svenska samhället. I ungdomsskolan ges undervisning i modersmålet på minst 72 språk.206 Ett stort antal av de skolungdomar som får undervis- ning på sitt modersmål är andra generationens invandrare, dvs. de är födda i och har växt upp med ett svenskt språk. De känner sig som svenskar men har fortfarande genom sina föräldrar och sin släkt en nära kontakt med och en god kunskap om sina föräldrars hemland. 204Tillgodoräknande av kurs. rapportserie 1998:32 R. 205SOU 1998:165 Validering av utländsk yrkeskompetens. 206Härtill kommer språk som färre elever än 15 får undervisning i. 342 Rekrytering till lärarutbildning är en grupp ungdomar som är underrepresenterade vid våra högskolor och i vår lärarutbildning. De talar bra svenska och har sett vår ungdoms- skola inifrån. De förstår hur mötet mellan ett barn med en annan etnisk bakgrund och svensk skola kan te sig och de har därför goda förutsät t- ningar att hjälpa barnen på ett bra sätt . har föreslagit ett system med rekryteringstjänster för ungdomar . Rekryteringstjänster föreslås bli inrättade av kommunen i förskola, fritidshem eller skola. Rekryten bör ingå i ett arbetslag, vars medlemmar själva har fått bestämma att de vill ha en rekryt anställd och fått avgöra vem som skall anställas. Syftet är att ge unga människor, gärna med invandrarbakgrund, en möjlighet att under 6–12 månader pröva på att arbeta i skolan och få ett incitament att söka till lärarutbildning. Enligt Skolkommitténs förslag, som är en arbet s- marknadspolitisk åtgärd, skall staten bidra med en del av kostnaden, vil- ken inte bedöms innebära några ökade utgifter, eftersom personerna tr o- ligen haft kontant arbetsmarknadsstöd eller ersättning från arbetslö s- hetskassa. stöder förslaget om rekrytering s- tjänster. föreslår att rekryteringstjänster inrättas också för arbetslösa invandrare med utländsk lärarutbildning. En kontakt med svenska skolor skulle tydliggöra bl.a. vad de behöver komplettera i fråga om kunskaper i svenska språket och de ämnen han/hon skall un- i. Den konkreta kontakt med en skola som en rekryteringstjänst innebär, kan dessutom bidra till att en invandrad lärare lättare får en fast tjänst – i för ekommande fall efter kompletterande studier. föreslår också att högskolor, kommuner och arbetsförmedlingar skall göra ytterligare gemensamma ansträn g- ningar att intressera personer med utländsk bakgrund för läraryrket, t.ex. i samarbete med invandrarföreningar. 15.4.3Bristen på manliga lärare En allt större andel av de tjänstgörande lärarna i är kvinnor. Det gäller framför allt lärarna för de mindre barnen. I totalt är kvinnor (). I gymn a- sieskolan är av de tjänstgörande lärarna kvinnor, vilket ger i n- trycket att könsfördelningen skulle vara tämligen jämn i den skolformen. Det finns dock tydliga könsskillnader också inom gymnasieskolan. Inom yrkeslärarkåren finns samma ojämna könsmässiga fördelning som inom de yrken till vilka utbildningarna syftar. Så är t.ex. av lärarna i Rekrytering till lärarutbildning 343 bygg- och anläggningsteknik män och av lärarna i omvårdnadsä m- nen kvinnor.207 När man beaktar andelen män och kvinnor inom olika lärarutbil d- ningar kan man konstatera att den könsmässiga obalansen i skolan kommer att bli allt större inom flertalet lärarkategorier. Ett glädjande undantag är utbildningen till fritidspedagog, där andelen män ökar. Andel kvinnor som börjat studera på program som leder till lära r- examen208 Barn- och ungdomsped.ex. Barn behöver både manliga och kvinnliga förebilder och kontakter. Fö r- skolans, skolans och fritidsverksamhetens uppgift att enligt läroplanerna främja jämställdhet mellan kvinnor och män skulle underlättas om inte lärarna själva visade på en så sned könsfördelning. Det finns också mycket som talar för att trivseln är högre bland personalen på arbet s- platser med både kvinnor och män. För att få fler män att söka till utbildningar som leder till arbete med yngre barn gäller det framför allt att påverka attityder . De män som väl- jer att utbilda sig till förskollärare, fritidpedagog eller lärare för yngre barn tillhör en grupp som ibland har kallats könsrollsbrytarna, de som bryter konventioner och gängse könsrollsmönster. Det är allmänt omvit t- nat att brytarna har det svårare på arbetsmarknaden än övriga. Det krävs att de är starka personer för att klara av det grupptryck som det innebär att vara en minoritet. Ett möjligt, allvarligt hinder för rekryteringen av män till denna typ av utbildningar har varit fall av sexuellt utnyttjande av 207SOU 1997:1 Den nya gymnasieskolan – steg för steg, kap. 5. 208Utbildningsstatistisk årsbok 1998; tabell 7.5. 344 Rekrytering till lärarutbildning SOU 1999:63 Uppmärksamheten har medfört att många män som arbetar med små barn har känt sig misstänkliggjorda. Man kan konstatera att det inte är problemfritt att med centrala åt- gärder försöka bryta könsrollsmönster av detta slag. Det ligger ett stort ansvar på arbetsgivaren/kommunerna att skapa arbetsmiljöer som gör det möjligt för brytarna att trivas. i har genom en enkät undersökt bl.a. i n- ställningen till utbildningen och yrket hos dem som examinerats till grundskollärare 1–7 –1996. 209 Totalt har under dessa år 764 personer examinerats, varav 41 män. En något större andel av kvi n- norna, , mot av männen arbetade kvar inom yrket 1997. De flesta () tänkte fortsätta i yrket. Detta gällde dock männen i lägre grad än kvinnorna (43 respektive ). En attitydundersökning bland förskollärare och fritidspedagoger som stannat i yrket har gjorts vid . 210 Den visar att dessa främst värdesätter kontakten med barnen och känslan av att man medverkar till att utveckla deras personligheter och till att ge dem en trygg miljö . Lönenivån, hävdas det, har i detta sammanhang en underordnad betydelse. Undersökningen visar också att en majoritet av dessa förskollärare och fritidspedagoger har rekryterats vid något högre ålder och att många av dem har ett starkt andrahands/ fritidsintresse – musik, konst, amatörteater, natur/miljö, idrott, föreningsverksamhet – vid sidan av sitt yrkesval, vilket visat sig vara en tillgång i yrkesverk- samheten. De manliga förskollärarna och fritidspedagogerna i undersökningen framhåller som viktigt att arbetsgivaren verkar för att man inte blir helt ensam som man i ett arbetskollektiv. Om flera män kan stödja varandra i en i övrigt kvinnodominerad miljö, är detta till stor hjälp. Nätverk mellan män inom yrkesområdet anses också kunna vara värdefullt. De tillfråga- de männen i undersökningen framhåller att det troligen skulle vara lätta- re att rekrytera män till yrket om de visste att det fanns goda möjligheter att bygga på sin utbildning till annat stadium eller yrkesverk- samhet. Som framgått innebär modell för ny lärarutbildning en avsevärt större möjlighet till detta än vad som är fallet . föreslår att högskolorna med lärarutbil d- ning, kommuner och arbetsförmedlingar tillsammans eller i vart fall vidtar ett antal åtgärder för att öka mäns intresse för arbete som lärare. I första hand bör åtgärderna riktas till män som genom för e- 209Blank, A., , H. (1998). Vilken man vill bli lärare?! : HLS Förlag. 210Mimer, rapport 11; 1993. SOU 1999:63 Rekrytering till lärarutbildning 345 ningsverksamhet med idrott, musik, teater, natur m.m. redan har erfa- renhet av och engagemang för arbete med barn och ungdomar. Rekryte- ringskampanjer som riktas till föreningar och organisationer som verkar inom de nämnda intresseområdena borde kunna fånga upp män med i n- tresse för lärarutbildning. Det gäller särskilt a rbetslösa män . Ett sätt att öka antalet m anliga fritidspedagoger är att verka för att män som är fritidsledare vidareutbildar sig. Fritidsledarna utbildas på vissa folkhögskolor. Utbildningen är formellt jämställd med en hö g- skoleutbildning. Vissa högskolor erbjuder vidareutbildning av detta slag. Frågan om hur mycket av fritidsledarutbildningen som skall få tillgodoräknas är dock kontroversiell. Lärarutbildningskommit- tén föreslår dels rekryteringsinsatser riktade till manliga fritidsledare, dels ett mer generöst tillgodoräknande av tidigare utbildning och arbet s- livserfarenhet. De ovan nämnda rekryteringstjänsterna bör användas för att ge män möjlighet att pröva på att arbeta i förskola, skola och fritidshem. vill också framhålla att manliga sökande som har brister i sin utbildning bör kunna komplettera den för att uppnå grundläggande och/eller särskild behörighet för högskolestudier . Kun- skapslyftet ger sådana möjligheter inom vuxenutbildning. Också högskolorna kan anordna sådan kompletterande utbildning, som bör locka män till lärarutbildning – särskilt om det finns en garanti för att de får plats på en efterföljande lärarutbildning. Det kan t.ex. gälla män som arbetat som obehörig vikarie i förskola, skola eller i fritid s- verksamhet. Preparandutbildning bedrivs vid L ä- rarhögskolan i i samarbete med , Län- styrelsen samt och kommuner. 22 män i åldrarna 19–deltar i preparandåret som bl.a. innebär att de har en på sin praktikskola, litteraturseminarier och diskussioner i grupper m.m. har ovan berört frågan om positiv särb e- handling av män vid antagning till lärarutbildning och därvid uttryckt en viss tveksamhet. Högskoleförordningen (7 kap. 10 §) ger redan möjli g- heten att vid i övrigt likvärdiga meriter göra urval med hänsyn till kön i syfte att rekrytera studenter från det underrepresenterade könet. Ko m- mittén är inte beredd att föreslå någon kvotering. 346 Rekrytering till lärarutbildning 15.4.4Bristen på lärare i matematik och naturvetenskapliga ämnen Under hela utbyggnaden av det offentliga utbildningsväsendet har ett ständigt återkommande problem varit att det inte funnits tillräckligt många utbildade lärare i matematik och naturvetenskapliga ämnen. Per i- odvis har man också haft svårt att fylla högskolans utbildningsplatser på ingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna. Ett antal utredningar har behandlat frågan om hur samhällets behov av naturvetare och tekniker skall kunna mötas och hur man skall kunna öka rekryteringen till gy m- nasieskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildning. Vi behöver öka barns och ungdomars intresse för matematik, natur- vetenskap och teknik för att de skall gå vidare och bli goda lärare i dessa ämnen. Detta kräver dock fler naturvetenskapligt intresserade lärare i förskolan och skolan, som vi dock inte har därför att inte tillräckligt många elever blir så intresserade av ämnena att de vill bli lärare, därför att det inte finns tillräckligt många lärare som får dem intresserade av naturvetenskap och teknik osv. Denna onda cirkel måste brytas. En viktig förändring som radikalt borde ha kunnat öka kompetensen i dessa ämnen hos lärargruppen för årskurserna 1 –7 var den nya grund- skollärarutbildningen, som startade . Grundtanken var att hu- vuddelen av undervisningen inte längre skulle ges av en klasslärare utan av ett lärarlag bestående av två lärare, en SV/SO-lärare och en Ma/NO- lärare. Dessa lärare skulle som grund för sin utbildning ha en treårig gymnasial utbildning inom sina respektive ämnesområden. I stället för att som rekrytera flertalet lärare från gymnasieskolans tvååriga skulle i fortsättningen blivande lärare i Ma/NO komma från NT/NV-programmen. Inom lärarutbildningen uppfattades detta som ett lyft. fick man lärarstudenter som hade intresse för och vissa grundläggande kunskaper i sina ämnen redan från start. Dessvärre har det visat sig vara svårt att rekrytera till inriktningen mot Ma/NO. Av de ca 11 000 lärare från grundskollärarutbildningen med inriktning mot åk 1–7 som utbildats /94– 1996/97 (enligt ht 97) har endast ca 3000 valt inriktningen Ma/NO. Sedan läkar- och civilingenjörsutbildningarna m.fl. fyllt sina platser har det helt enkelt inte funnits tillräckligt många ungdomar kvar med NT/NV- kompetens. Ett stort antal 1–7-lärare i Sv/SO tvingas nu att undervisa i NO- ämnena utan att ha vare sig gymnasiekompetens eller lärarutbildning i ämnena därför att det antingen inte finns en lärarpartner med Ma/NO- kompetens som kan verka i lärarlaget, eller därför att skolorna inte orga- niserar utbildningen på lärarlagsvis. Motsvarande gäller naturligtvis för de NO-lärare som tvingas undervisa i SO-ämnena. Rekrytering till lärarutbildning 347 Upprepade fortbildningsinsatser och projekt, framför allt riktade till lärare i , har genomförts för att främja en undervisning som bättre fångar ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik och för att få fler flickor att efter söka till sådan utbildning. S.k. teknik- och naturvetenskapscentra har etablerats och medverkar bl.a. i lärarfortbildning. gav regeringen och i uppdrag att genomföra en femårig satsning på att öka ungdomars intresse och föru t- sättningar för studier i naturvetenskap och teknik. Projektet fick namnet . I uppdraget ingick att åstadkomma kunskapsspridning och attitydpåverkan, skapa strategier för metodutveckling i skola och högskola, ge stöd till teknik- och naturvetenskapscentra m.m. Projektet, som slutrapporterades , publicerade temabasera- de rapporter, s.k. NOT-häften och ett nyhetsblad, det s.k. . Man bildade nätverk mellan ett antal kommuner som förbundit sig att arbeta aktivt för att öka elevernas intresse för naturvetenskap och teknik på alla stadier. beslutade regeringen om ett uppdrag till och att gemensamt bedriva ett nytt 5-årigt projekt med syftet att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik. Projektet skall avse dels metodfrågor, dels attitydpåverkan. Tyngdpunkten skall ligga på åtgä rder för elever i de lägre åren av . Staten har således uppmärksammat detta problem och vidtagit olika åtgärder . Resultaten är svåra att tyda. Den otillräckliga rekryteringen till gymnasieskolans NV-program – och därmed underlaget för högskolans utbildningar inom matematik, naturvetenskap och teknik, däribland utbildningen av lärare i dessa ä m- nen – är ett förhållande som brukar lyftas fram som ett misslyckande. Under har det skett en ökning av både antalet och andelen elever i gymnasieskolan som går naturvetenskaplig/teknisk ut- bildning. Ökningen är emellertid inte til lräcklig. Försöken att vidga rekryteringen till NT/NV-programmet har framför allt lett till en ökad rekrytering av flickor. har flickor- nas andel på dessa utbildningar ökat från till . 348 Rekrytering till lärarutbildning Ett mycket viktigt mål för ungdomsskolan måste var a att få fler ung- domar att behålla och utveckla sitt intresse för matematik och NO- ämnena så att en större andel av dem är beredda att läsa vidare i gymn a- sieskolan och högskolan inom dessa ämnesområden. Omvittnat är att eleverna i uppvisar ett stort spontant intresse för dessa ämnen, vilket hos många svalnar av .