sou · GNB396d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Att vara högfrekvent användare är vanligare bland deltagare i SCB:s grupper än bland dem i sektorsmyndigheternas grupper. Två tredjedelar () av SCB:s gruppdeltagare använder statistiken åtminstone och minst en gång . Motsvarande andelar för sektorsmyndigheternas gruppdeltagare är 45 respektive . Se diagram nedan. I frågan gavs ytterligare två svarsalternativ: aldrig och minns ej / kan ej bedöma. Ingen hade markerat dessa alternativ. Har du använt dig av statistiken inom De personer som finns representerade i användargrupperna använder statistiken mest till att göra analyser och utredningar. Alla enkätbe- svarare från SCB:s grupper har markerat detta alternativ. Att ge service åt andra är också ett relativt vanligt användningsområde, särskilt bland de som deltar i de statistikansvariga sektorsmyndigheternas grupper. Drygt hälften av dem använder statistiken till att ge service jämfört med en knapp tredjedel bland SCB:s gruppdeltagare. Att använda statistiken som ett medel för att styra och planera den egna verksamheten är vanligare bland sektorsmyndigheternas gruppdeltagare än bland SCB:s, men är inte särkilt vanligt överhuvudtaget. Se diagram nedan. Vad har du använt statistiken inom området mest till, under se senaste 12 Att ge service åt Att ge input och De flesta använder sig av statistik från flera områden, inte bara det område som avhandlas i den grupp de deltar i. uppger i enkäten att de ofta använder sig av statistik från andra områden. Därtill säger sig ibland använda statistik från andra områden. använder sällan statistik inom andra områden. Många anser också att de använder statistik mer nu än . Nära hälften () uppger att deras användande har ökat . Lika många anser sitt användande vara i stort sett oförändrat. Ett fåtal () har minskat sitt användande . Anledningarna till att man använder statistik mer redovisas i diagrammet nedan. Den viktigaste orsaken är att grupp- deltagarnas arbeten kräver ett ökat användande. Detta hänger troligen ihop med den allmänt starkare fokuseringen på statistik i samhället, bl a som ett medel i resultatstyrningen i statsförvaltningen, där många arbetar med uppföljning och utvärdering av olika verksamheter. Att statistiken har blivit bättre eller mer relevant uppges som en anledning av en tredjedel av deltagarna i sektorsmyndigheternas grupper och av en dryg femtedel av SCB:s gruppdeltagare. En anledning som bara gäller för sektorsmyndigheternas gruppdeltagare är att man har fått en större inblick i vilken statistik som finns. En tredjedel av dem har markerat detta alternativ. Denna aspekt understryks ytterligare av svaren i enkätens öppna frågor, där många beskriver möjligheten att få information om den statistik som finns eller planeras som en viktig fördel med att delta i en användargrupp. Varför har ditt användande ökat? -Statistiken har blivit bättre / mer relevant för mig . -Jag har fått större inblick i vilken statistik som finns. -Mitt arbete kräver ökat användande. -Jag har ett nytt arbete. Ange gärna vad. -Kan ej avgöra. 4.7Synpunkter på det nya systemet I enkätens sista fråga ombads de svarande att själva beskriva sin syn på det nya systemet. Hur tycker du att det nya statistiksystemet och den nya ansvarsfördelningen fungerar? Märker du några skillnader? Har du stött på några för- eller nackdelar? Hur tycker du att den statliga statistiken bör organiseras? Berätta själv om din synpunkter och reflektioner! Skriv gärna på ett separat papper om du behöver mer plats. Svaren är mycket varierande. Bland deltagarna i SCB:s grupper svarar en hel del att de inte tycker sig märka någon större skillnad mot tidigare. Detta är inte förvånande eftersom de områden som SCB är statistik- ansvarig för fanns hos SCB även före reformen. Vissa deltagare i SCB:s grupper uttrycker dock att SCB blivit mer lyhört för användar- synpunkter . Andra uttrycker missnöje med det nya 266 Bilaga 1 SOU 1999:96 systemet bland annat som följd av problem med samordning när statistikansvaret är uppdelat på flera myndigheter. Även bland deltagare i de statistikansvariga sektorsmyndigheternas användargrupper finns ett fåtal som inte har märkt några skillnader. Dessa återfinns framförallt i små myndigheters grupper. De flesta tycks dock ha upplevt någon form av förändringar. De som är positiva till det nya systemet påpekar att statistiken har blivit mer användarstyrd och relevant, att beställningarna har blivit bredare förankrade samt att SCB har blivit mer serviceinriktat. Även negativa åsikter framförs. Någon tycker att den nya ordningen, när en ansvarig myndighet kan beställa olika delar i produktionen av olika producenter fungerar ineffektivt och mindre rationellt. En annan beklagar att den ansvariga sektors- myndigheten har valt att upphöra med insamling av vissa uppgifter. Ytterligare en negativ synpunkt är att tillförlitligheten och kvaliteten kändes mer garanterad när SCB stod för innehållet. Arbetarskyddsstyrelsen (ASS ) Box 6494, 113 82 För brott lagförda personer Box 7831, 103 98 Stockstatistik för finansiella företag Jord- och skogsbruk, fiske Box 423, 401 26 Box 7851, 103 99 Kemikalieinspektionen (KemI) Box 1384, 171 27 Kemikalier; försäljning och användning Box 3116, 103 62 Jord- och skogsbruk, fiske nämnden (LES) Produktion i lantbruk och Tillförsel och användning av energi Konkurser och offentliga ackord Svenskt ägande av utländska företag Offentliga utgifter inom social- Stöd vid sjukdom och handikapp Offentlig upplåning och statsskuld Box 45070, 104 30 Jord- och skogsbruk, fiske 53, 106 20 Individ- och familjeomsorg Äldre- och handikappomsorg Box 6113, 601 70 Jord- och skogsbruk, fiske Box 7843, 103 98 24300, 104 51 , tfn , tfn Löner nationellt och regionalt Sysselsättning, nationellt och regionalt Lönesummor och arbetskostnader Arbetskraftsundersökningar Befolkningens storlek och befolkningsförändringar Befolkningens sammansättning Befolkningsframskrivningar Fastighetspriser och lagfarter Fastighetstaxeringar Bostadsbyggande, modernisering och hyreskostnader Intäkter och kostnader i bosektorn Bostads- och hyresuppgifter Byggnadsprisindex samt faktorprisindex för byggnader Handel med varor och tjänster Inkomster och inkomstfördelning i hushållssektorn Centrala indikatorer för integrerade beskrivningar av Levnadsförhållanden Jämställdhet Miljöskyddskostnader Gödselmedel och kalk Industrins leveranser och order Tjänstenäringars intäkter och kostnader Prisindex i producent och importled Jord- och skogsbruk, fiske 901 83 UmeåTfn: Box 7087, 103 87 Box 473 33, 100 74 Statistik för särskilda varugrupper Att tänka på när man framställer officiell statistik 1.2Beakta EU:s och andra internationella organisationers krav 1.3Fastställa föreskrifter om uppgiftslämnande och därvid inhämta yttrande från RRV 1.4Samråda med företrädare för uppgiftslämnare (Företagens Upp- giftslämnardelegation, m.fl.) 1.5Inhämta tillstånd från Datainspektionen 2.1 Utforma undersökningsmål i termer av -population och redovisningsgrupper -krav på tillförlitlighet -undersöknings- och publiceringsfrekvens -jämförbarhet över tiden -jämförbarhet med annan statistik 2.2Följa gällande standarder (t.ex. SNI) 2.3Välja form(er) för statistikens presentation och spridning 3.1Välja urvalsmetod och bestämma urvalsstorlek 3.2Välja och utprova insamlingsmetod t.ex. -kombination av intervju/postenkät och registerdata 3.1Utforma mätmetod och utprova mätinstrument 3.2Välja metoder för estimation och beräkningar av osäkerhet 4.1Genomföra provundersökningar och evalveringar 4.2Insamla och bearbeta uppgifter bl.a. 4.1 Följa föreskrifter om offentliggörande av officiell statistik bl.a. 4.1 Framställa publikationer/statistik på ADB-medium 5.2Marknadsföra, sälja och distribuera statistiken till användarna inkl. gratisdistribution till vissa bibliotek 5.3Rapportera till EU och andra internationella organisationer 5.4Leverera data och metadata till gemensamma databaser 5.7Tillhandahålla specialbearbetningar av primärmaterial -arkivera uppkomna handlingar -lämna material till Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att utvärdera statistik- reformen. I uppdraget ingår också att analysera EU-medlemskapets effekter på statistikens område och lämna förslag till eventuella förändringar i den officiella statistiken. Statistikens roll i samhället Statistik om allmänna samhällsförhållanden är en nödvändig förut- sättning för att demokrati och ekonomi skall fungera i ett modernt samhälle. Den statliga statistiken produceras och presenteras för att tillfredställa viktiga behov i samhället. Statistiken används inom planering, beslutsfattande och förändringsarbete på internationell, nationell, regional och nivå liksom inom specifika samhälls- sektorer. Utbildningsväsendet är en viktig kanal för bred spridning av statistik men också för att förmedla en allmän förståelse för hur statistik kan användas. Statistik spelar en väsentlig roll som underlag för kritisk granskning av samhället. Massmedia utgör en viktig kanal som förmedlare av statistisk information till olika opinionsgrupper och direkt till allmän- heten. Forskningen har behov av omfattande och detaljerade statistiska underlag, ofta i form av individdata. centraliserades den statliga statistik- produktionen till (). Statistiken byggdes ut inom flera samhällssektorer. En bidragande orsak till centraliseringen var den nya datatekniken. Den innebar att statistik- produktionen kunde effektiviseras men ansågs också förutsätta stora enheter. Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté med uppgift att se över den statliga statistikens innehåll och framtida inriktning. Kommittén föreslog i betänkandet Framtida statlig statistik (SOU 1983:74) bl.a. en ny beslutsmodell där departementens ansvar för statistiken inom det egna verksamhetsområdet skulle stärkas. Riks-dagen beslutade i enlighet med kommitténs förslag (prop. 1984/85:100 bil. 14, bet. 1984/85 FiU16, rskr. 1984/85:115). Den nya besluts-modellen gjorde det emellertid svårt att införa sektorövergripande statistik och var tidsödande för arbetet i . kritiserade det sätt på vilket statistiken styrdes. En annan viktig orsak till att styrningen av statistiken behövde utvecklas var förändringen inom den offentliga sektorn med ökat decentraliserat beslutsfattande genom mål- och resultatstyrning. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillkalla en utredare med uppgift att pröva hur den statliga statistiken skulle kunna effektiviseras. Man ansåg att detta skulle kunna uppnås genom att statistikens huvudanvändare fick en tydligare beställarroll. Vidare ansågs att statistiken så långt som möjligt borde finansieras direkt av beställarna. Möjligheten att helt uppdragsfinansiera SCB verksamhet skulle också prövas. Utredaren lämnade betänkandet Effektivare statistik- styrning – Den statliga statistikens finansiering och samordning (SOU 1992:48). Utredaren föreslog att i princip all statlig statistik skulle finansieras med anslag till sektorsmyndigheter eller genom avgifter. Remissinstansernas synpunkter på utredarens förslag var blandade. De flesta välkomnade ett ökat användarinflytande. Förslaget tillstyrktes i stor utsträckning av de myndigheter där statistiken har en operativ roll i verksamheten. Förslaget avvisades däremot i allmänhet av de remiss- instanser som har tydliga sektorövergripande statistikbehov. Lagen (1992:889) om den officiella statistiken Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en samlad regelöversyn inom statistikområdet. Utredaren överlämnade betänkandet Förenklad statistik- reglering – Med förslag till lag om den statliga statistikframställningen (SOU 1990:43). Mot denna bakgrund beslutade en lag om den officiella statistiken (prop. 1991/92:118, bet. 1991/92: FiU23, rskr. 1991/92: 316). Enligt lagen är officiell statistik sådan statistik för samhällsplanering, forskning, allmän information och internationell raportering som en myndighet framställer enligt före- skrifter som regeringen meddelar. Beslut om ändrade principer för statistiken beslutade om förändrade principer för ansvarsfördelning och finansiering av den officiella statistiken (prop. 1992/93:101, bet. 1992/93:FiU7, rskr. 1992/93:122). Beslutet innebar en kompromiss i förhållande till remissutfallet på så sätt att en oberoende statistikmyndighet skulle ansvara för sektorövergripande statistik och vissa samordnande uppgifter medan sektormyndigheter så långt möjligt skulle ansvara för sektorbunden statistik. SCB fick således ansvar för officiell statistik som griper över flera sektorer eller som saknar en entydig huvudanvändare eller där det påtagligt gagnar förtroendet för statistiken. SCB fick också ansvar för förvaltnings- uppgifter såsom samordning och bevakning av den officiella statistiken, grundläggande metodutveckling, nationell statistiksamordning, nomenklaturarbete, internationellt statistiksamarbete, information och statistikservice samt vissa centrala databaser. SCB fick vidare ansvar för långsiktiga prognoser och analyser om befolknings-utveckling, utbildning och arbetsmarknad. Dessa verksamheter skulle enligt beslutet anslagsfinansieras. Beslutet innebar vidare att sektoransvariga myndigheter fick ansvar för den officiella statistiken inom sina områden. Denna statistik skulle finansieras genom anslag vid de berörda sektormyndigheterna. Övrig statistik och statistiska tjänster skulle enligt beslutet finansieras av beställaren. hade redan tidigare beslutat att decentralisera beställaransvaret för skolstatistiken till från och ansvaret för livsmedelsstatistiken till från . Lagen (1995:606) om vissa personregister för officiell statistik Regeringen beslutade att tillkalla en utredare med uppdrag att utreda frågor om integritetsskyddet för uppgifter i den statliga statistiken. Utredaren lämnade delbetänkandet Statistik och integritet, del 1 (SOU 1993:83) och slut- betänkandet Statistik och integritet, del 2 (SOU 1994:65). Mot denna bakgrund beslutade lag om vissa personregister för officiell statistik (prop. 1994/95:200, bet. 1994/95:FiU24, rskr. 1994/95: 368). Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med uppgift att förbereda ändringar i ansvarsfördelningen för den statliga statistiken. Kommittén, som antog namnet , lämnade två delrapporter och sitt slut- betänkande Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken (SOU 1994:1). Statistikreformen träder i kraft ställde sig, i likhet med regeringen, i stort bakom förslag till genomförande av en ny ansvarsfördelning och finansiering av delar av statistikproduktionen (prop. 1993/94: 100, bil. 8, bet. 1993/94: FiU15, rskr. 1993/94:269). fördes ansvaret för den officiella statistiken inom ett stort antal avgränsade sektorsområden över från Statistiska central- byrån till ett femtontal andra statliga myndigheter. SCB:s statistik- ansvar koncentrerades till bl.a. arbetsmarknadsstatistik, befolkningsstatistik, ekonomisk statistik, välfärdsstatistik och viss utbildningsstatistik. fördes sammanlagt ca över från SCB:s anslag till de övriga berörda myndigheterna vilket sammantaget med de som tidigare förts över för jordbruks- och skolstatistik innebar att SCB:s anslagsfinansierade verksamhet minskade till av den dåvarande verksamhetens volym. EU-samarbetet på statistikområdet innebär att medlemsländerna är skyldiga att harmonisera stora delar av den befintliga statistiken och att fortlöpande utveckla statistiken med hänvisning till bl.a. det fördjupade samarbetet och utvidgningen av unionen. ställs omfattande krav på ekonomisk statistik. De kommande utvidgnings- förhandlingarna liksom fokuseringen på bl.a. sysselsättning, miljö och transporter förväntas ställa nya krav på statistik som stöd för EU:s politik och gemensamma satsningar. Kommissionen ger i vissa fall ekonomiskt stöd till medlemsländerna för att utveckla ny statistik men det är dessa länder som finansierar och ansvarar för produktionen av statistik. Kommissionen sammanställer och publicerar den gemensamma statistiken. är mycket omfattande på statistikens område och ytterligare författningar förbereds. Författningarna gäller framför allt ekonomisk statistik, jordbruksstatistik och arbetsmarknadsstatistik. Inom ansvarar (DG 34) för statistik- frågor. Under kommissionen finns ett 70-tal kommittéer och arbets- grupper där SCB och andra statistikansvariga myndigheter är representerade. Utvecklingsarbetet inom statistiken sker i många fall i dessa kommittéer och arbetsgrupper. är representerat i ministerrådets arbetsgrupp för statistikfrågor. från kommuner och landsting I betänkandet från kommuner och landsting (SOU 1996:179) föreslås bl.a. hur kvalitet, jämförbarhet och aktualitet kan förbättras i statistik som samlas in från kommuner och landsting och hur uppgiftslämnarnas börda kan minskas. Förslaget har remiss- behandlats och bereds inom . Mot bakgrund av de stora förändringar som statistikreformen inneburit för statistiken, statistikansvariga myndigheter och statistikens användare finns det skäl att utvärdera denna. Även medlemskapet i EU har medfört betydande förändringar vilket motiverar en analys av medlemskapets effekter på statistikens område. Utifrån denna utvärd-ering och analys skall utredaren föreslå hur eventuella brister inom området kan åtgärdas. Har reformen haft de förväntade positiva effekterna? Syftet med statistikreformen var att göra styrningen av den statliga statistiken effektivare genom att öka användarnas möjligheter till påverkan. Detta skulle uppnås genom att huvudanvändare utsågs till statistikansvariga myndigheter. Den officiella statistiken inom ett visst samhällsområde skulle utformas som en löpande dialog mellan statistikansvariga myndigheter och övriga användare, vars intressen skulle fångas upp genom användarråd. Utredaren skall utvärdera om syftet med statistikreformen har uppnåtts. Av utvärderingen skall det särskilt framgå hur statistikens omfattning, innehåll, kvalitet och relevans har förändrats genom reformen och om användarnas inflytande över statistikens innehåll har utvecklats på det sätt som var förväntat. Utredaren skall också analysera hur flexibiliteten inom statistiksystemet har påverkats och möjligheterna att tillgodose behovet av ny statistik. En utgångspunkt för reformen var att den officiella statistiken skulle bli mer tillgänglig. Tillgängligheten ansågs kunna upprätthållas och även ökas genom en särskild databasservice vid SCB. Utredaren skall utvärdera hur reformen har påverkat statistikens tillgänglighet och användning samt användarnas möjlighet att överblicka den officiella statistiken. En annan utgångspunkt för reformen var att systemet med beställare och producenter borde leda till ökad konkurrens mellan olika producenter och en ökad press på att rationalisera och effektivisera produktionsprocessen. Utredaren skall därför analysera produktivitets- utvecklingen för statistikproduktionen vid SCB och andra statistik- producenter och i vilken utsträckning statistikproduktionen upphandlas under konkurrens. Utredaren skall vidare undersöka om eventuellt dubbelarbete vid de statistikansvariga myndigheterna har ökat eller minskat efter reformen. Inför reformen bedömdes att uppgiftslämnarnas börda skulle kunna minska om de statistikansvariga myndigheterna samordnade insam- lingen av specifika sektorsuppgifter med insamlingen av uppgifter för statistik. Utredaren skall utvärdera om uppgiftslämnarnas börda har minskat av denna anledning. Ytterligare en positiv effekt som förväntades av reformen var att en större rörlighet bland statistiker skulle öka det statistiska kunnandet i samhället i stort. Utredaren skall därför undersöka reformens effekter för statistikkompetensens utveckling och spridning i statistiksystemets olika delar. Enligt förordningen (1992:1668) om den officiella statistiken skall individbaserad officiell statistik, när inte särskilda skäl talar däremot, Utredaren skall utvärdera om den könsuppdelade statistikens omfattning och kvalitet har påverkats av statistikreformen. Har reformen haft de befarade negativa effekterna? Inför statistikreformen framfördes från olika håll farhågor om att reformen skulle leda till försämringar inom vissa områden, bl.a. att allmänhetens möjligheter att påverka och få tillgång till statistik skulle försämras. Vidare fanns en oro för att reformen skulle leda till brister i objektivitet och kvalitet, sämre jämförbarhet och till att uppgifts- lämnarnas börda ökade. Utredaren skall därför utvärdera om reformen har försvårat möjligheterna för statistikanvändare i allmänhet att påverka, få tillgång till och använda statistik. För att få en uppfattning om detta är det exempelvis av intresse att undersöka i vilken utsträckning statistik- ansvariga myndigheter har inrättat programråd eller liknande, och i så fall deras sammansättning och hur de fungerar. Vissa statistikansvariga myndigheter fick genom reformen ansvar för statistik som på olika sätt rör den egna verksamheten. Detta förhållande kan medföra att statistikens objektivitet riskeras. Utredaren skall därför undersöka om statistiken har påverkats negativt av detta förhållande. Utredaren skall också utvärdera hur statistikens kvalitet har förändrats och i vilken utsträckning eventuella försämringar beror på bristande kompetens vid den statistikansvariga myndigheten eller statistikproducenten. Utredaren skall vidare utvärdera om decentraliseringen av statistik- ansvaret har medfört att statistiken inte är lika jämförbar som tidigare, bl.a. vad gäller möjligheterna att jämföra statistik över . Enligt reformens intentioner får belastningen inte öka påuppgifts- lämnarna. Utredaren skall utvärdera om detta har skett och om möjligheterna att samutnyttja insamlade data har försämrats som följd av att statistikansvaret är uppdelat på olika myndigheter. För att över tiden kunna studera belastningen på uppgiftslämnarna skall utredaren också förslå hur kostnaderna för dessa kan beräknas. Utredaren skall bl.a. beakta de beräkningar på området som har gjorts i andra länder. De statistikansvariga myndigheternas nya roller efter reformen Statistikreformen innebar att SCB:s verksamhet delades upp i tre delar. Myndigheten fick ansvar för sektorövergripande statistik som förvaltningsrollen förstärktes, framför allt samordningen av den statliga statistiken. En tredje uppgift var att producera statistik på uppdrag. Utredaren skall utvärdera hur SCB har utfört arbetet inom de olika delarna av verksamheten och studera bl.a. hur SCB:s anslags- finansierade statistik har utvecklats jämfört med statistik vars ansvar har delegerats till andra myndigheter. En fråga av särskilt intresse är hur väl SCB har lyckats samordna den officiella statistiken i stort men också statistiken inom den egna myndigheten. En annan fråga är hur information och service till andra statistikansvariga myndigheter har fungerat. Ytterligare en fråga är hur databasservicen har utvecklats. Utredaren skall vidare granska konsekvenserna av att ansvaret för de nämnda tre verksamheterna ligger inom samma myndighet. Huvuddelen av den statistik som andra myndigheter ansvarar för produceras även efter reformen av SCB på uppdrag av dessa myndigheter. Det är därför motiverat att utredaren granskar hur SCB fungerar som producent av andra statistikansvariga myndigheters officiella statistik. Av intresse är bl.a. hur förhandlingar om avtal, pris- sättning och offentlighet fungerar utifrån producentens och beställarens synvinkel. Genom statistikreformen fick ett 25-tal myndigheter en ny uppgift att ansvara för officiell statistik inom ett avgränsat sektorsområde. Utredaren skall granska rollfördelningen mellan SCB och övriga statistikansvariga myndigheter och utifrån denna lämna förslag till eventuella förändringar. Utredaren skall också bedöma hur de nya statistikansvariga myndig- heterna har hanterat sina olika roller efter reformen, exempelvis rollen som statistikansvarig myndighet, som beställare av statistik och som producent i vissa fall.