sou · GNB369 · 2000-01-01 00:00:00 — På samma sätt kan organisatoriska förändringar ofta påverka den äldre åldersgruppen mer än andra åldersgrupper. Införandet av tayloristiska system, ofta ackordsarbete, under de första decennierna av detta århundrade, innebar en hård press för många äldre och bidrog till en sänkning av åldern för utträde ur arbets livet. (, 1996). På samma sätt kan införandet av metoder som "lean production" nu leda till ökad press på de äldre och vara en faktor bakom en önskan om tidig pensionering. Tabell 4 ger en bild av arbetslösheten och arbetskraftsdeltagandet bland äldre i aktiv ålder (55–). Arbetslösheten ökade markant och har inte som för yngre senare sjunkit. Bland dem som är har arbetskraftsdeltagandet fortsatt att sjunka. Olika avtalslösningar har där en viktig roll. (, 1997) Utveck lingen mot tidigt utträde ur arbetslivet är än mer markant i andra länder. (Se t.ex. Kohli m.fl., 1991 och Naschold & de Vroom, 1994.) Arbetsmarknadsläget 1990, 1993 och 1998 för äldre 55–– män 55–– kvinnor 60–– män 60–– kvinnor 55–– män 55–– kvinnor 60–– män 60–– kvinnor Källa: Arbetskraftsundersökningarna, SCB. 1990-talets ekonomiska utveckling och arbetsmarknaden 55 Under inledningsfasen av efterkrigstidens omfattande europeiska arbetskraftsvandring blev invandrarna ofta direkt rekryterade till arbeten eller hade på annat sätt före ankomsten eller direkt efter denna skaf fat arbete. Invandrarnas arbetsmarknadsproblem var mer ett problem med dåliga arbetsmiljöer och långa eller dubbla arbetspass än en fråga om arbetslöshet. Arbetslösheten är fortfarande relativt låg bland de in- vandrare som kom och som bor kvar i . Proble- men är i stället att många invandrare från vissa invandrargrupper i denna generation fortsätter att arbeta i samma typer av yrken och arbetsplatser som de fick under etableringsfasen. Dessa arbeten är fysiskt krävande, och de tenderar att rationaliseras bort på grund av den tekniska utveck- lingen eller konkurreras bort genom den internationella konkurrensen. Det kan bidra till den omfattande förtidspensioneringen inom vissa invandrargrupper, men det kan också finnas andra faktorer bakom denna. Än allvarligare är att anlända invandrare har stora svårig- heter med att överhuvudtaget etablera sig på arbetsmarknaden. (Utvecklingen är inte unik för . Se (1999) för en analys av utvecklingen i och för en av utvecklingen i .) Det finns troligen flera samverkande förklaringar. En orsak är konjunkturnedgången och den höga generella arbetslöshetsnivån i ekonomin. De grupper som främst drabbas av en konjunkturnedgång, speciellt i inledningsfasen, är de som är på väg in på arbetsmarknaden som nyanlända flyktingar. En andra förklaring är att många traditionella invandraryrken för- svunnit genom internationell konkurrens och teknisk utveckling. fick invandrarna framför allt arbeten inom vissa industri- branscher. Flera av dessa branscher har kraftigt minskat i omfattning. Det gäller t.ex. tekoindustrin och gruvindustrin. Dessutom har samman- sättningen av arbetskraften ändrats dramatiskt inom flera industrier. Andelen tjänstemän har ökat och bland de kollektivanställda har ande len yrkesarbetare ökat. Antalet arbeten för icke-yrkesutbildade invand rare med inga eller dåliga kunskaper i svenska har drastiskt minskat. Även de arbetsorganisatoriska förändringarna kan ha påverkat in- vandrarnas situation negativt. Kraven på att kunna fler arbetsuppgifter, en ökad andel arbeten i lag och krav på betydande flexibilitet vad gäller arbetsuppgifter ställer högre krav på kunskaper i svenska. som det sker en omfattande internationalisering av svenskt näringsliv så växer paradoxalt kraven på kunskaper i svenska. (Broomé m.fl., 1996.) 56 1990-talets ekonomiska utveckling och arbetsmarknaden har inneburit stora förändringar av arbetsmarknaden. Det är lättast att se de som hör ihop med de stora konjunkturvariationerna un- der decenniet. Decenniet startade med en extrem högkonjunktur för att övergå till den djupaste lågkonjunkturen . Mer- parten av decenniet har präglats av en långsam och ojämn återgång till ett bättre sysselsättningsläge. Den höga arbetslösheten och de låga arbetskrafts- och sysselsätt- ningstalen dominerar bilden av arbetsmarknaden. Vi kan emellertid se vissa mer långsiktiga utvecklingstendenser. Betydande förändringar sker på både efterfrågesidan (ökad internationalisering, teknisk utveck ling, förändrad arbetsorganisation) och utbudssidan (förlängd ung doms- utbildning). Förändringar på efterfrågesidan verkar gynna perso ner med längre utbildning. Å andra sidan har stora satsningar gjorts på att förlänga utbildningen för ungdomar och kommer många med längre utbildning att träda in på arbetsmarknaden. Det är därmed oklart hur situationen kommer att utvecklas för olika utbildningsgrupper . Av intresse för att kunna bedöma den framtida utvecklingen är också utvecklingen av arbetsmarknadens institutioner. Det är ett av de mest svårbedömda områdena. Dels är det svårt att bedöma den framtida utvecklingen på området (det råder betydande politisk oenig- het), dels är det ett område där forskningsläget är oklart. Det kan dock sägas att det är mycket viktigt att följa utvecklingen på området. 1990-talets ekonomiska utveckling och arbetsmarknaden 57 Abowd, , , (1997), "Minimum Wages and Youth Employment in and the ", NBER Working Paper 6111. (1994), "The Effects of Trade and on Employment and Relative Wages", Economic Studies, No 23. , , (1994), "Changes in the Demand for Skilled Labor within : Evidence from the Annual Survey of Manufactures", , Vol 109, 367–397. , , (1997), "Implications of Skilled-biased Technological Change: International Evidence", NBER Working Paper 6166. Broomé, Per, , (1996), Varför sitter "brassen" på bänken? eller varför har invandrarna så svårt att få jobb?, : . Burtless, (1995), "International Trade and the in Earnings Inequality", , Vol 33, 800–816. , m.fl. (1999), Immigration to . International and national perspectives, , Aarhus. Dolado, m.fl. (1996), "The economic impact of minimum wages in Europe", Economic Policy, No 23, 317–372. Elmeskov, ; . (1998), "for labour market reforms: evidence from countries´experiences", , Vol. 5, 205–52. & (1997), "Institutional Changes and Rising Wage Inequality: Is There a Linkage? ", , Vol. 11, no 2, 75–96. , (1995), "Are Your Wages in ? ", , Vol 9, 15–32. , , och (1999), av arbete i . Konkurrens eller samarbete mellan offentlig privat förmedlingsverksamhet?, , . Gittleman, (1995), "Changes in the Structure and Quality of in the : Effects by Race and Gender, 1973-1990", , Vol 48, 420–440. 58 1990-talets ekonomiska utveckling och arbetsmarknaden , (1999), Med backspegeln som kompass, Rapport till , Ds 1999:9. Kohli, , , (red.) (1991), Time for Retirement: Comparative Studies of from the Labor Force, : . Krugman, (1995), "Growing World Trade: Causes and Consequences", Brookings Papers on Economic Activity, no 1, 327–377. , (1997), Tidigareavgångar för uppnådd pensionsålder , Rapport från EFA, nr. , (1993), "International Trade and American Wages in the 1980s: Giant Sucking Sound or Small Hickup", Brookings Papers on Economic Activity, Microeconomics 2, 161–226. , . Murnane (1996), "With what Skills are Computers a Complement", , Vol 86, no 2, , 258–262. , . Snower (1996), "Reorganization of Firms and Labor-Market Inequalities", , Vol 86, no 2, , 315–321. Milgrom, (1992), Economics, Organization and Management, . Naschold, (red.) (1994), Regulating Employment and Welfare: Company and National Policies of Labour Force Participation at , : . Nickell, (1995), "The Collapse in Demand for the Unskilled and Unemployed Across the ", Policy, Vol 11, 40–62 , (1996), "I takt med tiden – arbete, åldrande och pensionering", i (red. ), Arbete efter 45, : . , (1995), "Income Inequality and Trade: How to Think, What to Conclude", , Vol 9, 33–55. , (1994), "Trade and in U.S. Manufacturing", Brookings Papers on Economic Activity, no 1, 1–84. , (1995), Ungdomars etablering på arbetsmarknaden – , EFA rapport 38, . 1990-talets ekonomiska utveckling och arbetsmarknaden 59 & (red) (1997), The New Americans. Economic, Demographic, and Fiscal Effects of Immigration, , D.C. Storrie, , Starthjälp. Geografisk rörlighet 1978–1995 och en utvärdering av starthjälpen . Rapport från EFA, nr. , (1994), North–South Trade, Employment, and Inequality: Changing in a Skill-Driven World, : . , (1995), "How Trade ", , Vol 9, 57–80. 1990-talets tekniska och organisatoriska utveckling Näringsliv och arbetsliv är inne i en snabb teknisk och organisatorisk utveckling. Framförallt är det den så kallade informationstekniken som ses som ny och som genom sina karaktäristika revolutionerar hela värl- den och därmed också . Vad är det som händer och vad kan vi förvänta oss skall hända? I debatten förekommer både utopier och dystopier. I de förstnämnda betonas direktdemokrati, nya sysselsätt- ningsmöjligheter, förbättrade arbetsvillkor, flexibla arbetstider, demo- kratiska organisationsformer med välinformerade och aktiva anställda, kontinuerlig kompetensutveckling osv. I dystopierna är förutsägelserna ibland de rakt motsatta, ibland betonande en förväntad eller befarad polarisering av medborgare och människor i arbete. Jag skall i den här artikeln koncentrera mig på vad som händer med livet inne i företag och organisationer, dvs. ett klart inomorganisatoriskt perspektiv. Min ambition är att ge en bred bild av svenskt arbetsliv – inte koncentrera mig på de massmediala teknikspetsföretagen – och att exemplifiera vad som i praktiken hänt genom några arbetsplatser. Jag skall också blicka bakåt, det är inte första gången som ny teknik utvecklas och används. Den första delen, den tillbakablickande, skall jag framförallt göra genom att relatera den till synes alltid lika livliga debatten om det är tekniken som styr organisationen eller organisationen som styr tekniken. Syftet med den delen är dels att påvisa kontinuiteten både i praktik och teori dels att placera in diskussionen i den organisatoriska kontext där den hör hemma. I den andra delen är ambitionen att vara dagsak tuell och beskriva, analysera och diskutera teknik och organisation i dagens svenska arbetsliv. 62 1990-talets tekniska och organisatoriska utveckling Centrala begrepp – organisation och teknik Låt mig inledningsvis något beröra organisationsbegreppet och relatio- nen mellan organisationer och arbetsliv/näringsliv/arbetsmarknad så som det uttrycks i Arbetslivsdelegationens direktiv (1998:62). Med organisation menar jag fortsättningsvis det som i dagligt lek- mannamässigt tal benämns organisationer och företag. Organisationer är därmed liktydigt med arbetslivet, arbetsmarknaden och näringslivet. Det finns inget arbets- och/eller näringsliv utanför organisationerna. går varken jag eller någon annan till arbetsmarknaden, ar- betslivet eller näringslivet. Vi går till jobbet, till en bestämd plats, upp- gift eller arbetsgivare. Variationer kan förekomma på detta men aldrig till den grad att "jag går till arbetslivet". Detta innebär självklart också att det som presenteras som statistik över antal anställda i industrin, över IT-täthet i näringslivet osv. är en aggregering av hur det ser ut i ett stort antal organisationer. Hur det ser ut är, å sin sida, resultatet av en rad beslut som fattats i ett antal organisationer. Vi måste följaktligen för att förstå "hur den informationstekniska explosionen påverkar villkoren i arbetslivet och samhällslivet" förstå hur den påverkar villkoren i de enskilda organisationerna. Det finns, som skrivet, inget arbets- och nä- ringsliv utanför organisationerna. Hur det förhåller sig med teknik i organisatoriska kontexter inleder följaktligen mitt bidrag som en alldeles nödvändig bakgrund. Organiserande kan ses som det moderna samhällets grundval. Men det är ingalunda något nytt. Organiserande har alltid förekommit. Var för är det så? Vilket syfte har organiserande och vilka mål har organisa- tioner? Frågor av detta och likartat slag har diskuterats mycket både populärt och vetenskapligt. I det här sammanhanget ser jag orga- nisationer som samordnings- och kontroll- och styrsystem. Målfrågorna lämnas därhän. Det är dock uppenbart att ekonomiskt överskott för många, särskilt marknadskopplade, organisationer spelar en roll, liksom effektivitet, produktivitet osv. Innebörden av dessa uttryck är dock va- rierande och socialt konstruerade (för att nu litet schablonartat använda ett inne-begrepp). Organisationerna är näringslivet, offentliga sektorn osv. De är där- med också skapade av och skapare av förhärskande maktsystem. I den maktutredning som presenterade sin slutrapport (SOU 1990:44) beskrivs det svenska samhället som bestående av flera maktsystem varav genussystemet är ett. Maktkamper utspelas både inom respektive system, mellan de ingående kontrahenterna, och mellan systemen angående tolkningsföreträde. För samhällets fortbestånd krävs en viss ba lans mellan alla ingående parter. 1990-talets tekniska och organisatoriska utveckling 63 Teknik är den andra av de två centrala företeelser som ligger till grund för artikeln. Liksom vad gäller "organisation" har de flesta män- niskor en intuitiv uppfattning om vad teknik är. Vid närmare betraktande är det dock komplicerat och inte så entydigt. Jag avstår helt från att relatera den diskussionen och nöjer mig med att hänvisa till några skrifter i ämnet (1987, 1983) samt med att påpeka att den så kallade informationstekniken saknar många av de yttre karaktä- ristika som utmärker traditionell industriell teknik; teknikens artefakter ser inte ut som maskiner, den bullrar inte och den står inte i avgränsade lokaler. Jag kommer fortsättningsvis att använda de definitioner och bestämningar av teknik som de refererade skribenterna gör. Att teknik och organisationers uppbyggnad hör nära samman tycks kanske självklart men hur och i vilken utsträckning är inte entydigt. Inom den organisationsteoretiska forskningen har detta varit en fråga som beforskats och debatterats om än med olika styrka. Efter att ha "legat i träda" tycks området nu ha fått förnyad aktua litet. Ett skäl till "nytändningen" är informationsteknikens expansion, ett annat, debatten och forskningen kring "flexible specialisation" (se t.ex. och 1991). Slutsatserna från forskningen rörande relationerna teknik–organisa- tionsutformning rör sig i ett kontinuum mellan de båda ytterlighets- punkterna: tekniken styr organisationen respektive organisationen styr tekniken. Jag skall ta dessa teknikdeterministiska respektive organisa- tionsdeterministiska ståndpunkter som start för framställningen. Att tekniken avgör organisationsformen hävdades med emfas av den engelske forskaren efter hennes studier av engelsk industri och (1965 och 1980). För en lekman ser hennes exempel och resultat bekanta ut; hantverksföretag är små med personer som arbetar självständigt, processteknik tycks vara det enda tänkbara för tillverkning av pappersmassa. Det kräver stora investeringar och stora enheter liksom tillverkning av stål. Arbetsstyrkan är förhållandevis liten men funktionsuppdelad. Bakom dessa "självklarheter" ligger det moderna samhällets masskonsumtion. Masskonsumtion tycks kräva massproduktion och därav följer viss tek- nik som, i sin tur, ger organisatoriska lösningar med arbetsuppdelning och löpande band. För sin tid föreföll kanske många av resultat självklara men numera tycks vissa av dem vara obsoleta. Eller är de inte det? Jag återkommer senare till den frågan. 64 1990-talets tekniska och organisatoriska utveckling Inte heller var dock slutsatser oemot- sagda. Det sägs t.ex. att inte ens de som i stort stödde lyckats få samma entydiga resultat som hon och hennes forskargrupp. (Vissa menar att har fått ett oförtjänt determinist-rykte. Se t.ex. förordet i 1980-års upplaga). Andra menar, tvärtemot , att det är organisationen som styr tekniken. Tankegången, också den byggd på resultatet av empi riska studier, betonar den tröghet som finns i alla organisationer. finns en organisatorisk uppbyggnad och en igångvarande produktion. Varje nyhet, teknisk eller annan, prövas gentemot det som är. Är avvikelserna för stora avvisas det nya. Accepteras det nya så in- tegreras det på ett sätt som passar organisationen, dvs. organisationen avgör både vilken teknik som skall användas och hur den skall använ das. Den sistnämnda passusen implicerar att det kan förekomma varia tioner i hur samma teknik används i olika organisationer. Många empiriska studier tyder på det. Teknikdeterminismen är dock ingalunda "död". Den är, särskilt då det gäller informationsteknologin, starkt dominerande i den allmänna och populärvetenskapliga debatten. Jag återkommer nedan till detta i samband med att dagens situation behandlas. Som ofta är fallet tycks verkligheten inte så entydig som de mest ut- rerade positionerna hävdar. Jag skall ge ett, eller snarare två, korta exempel från min egen forskning för att visa på " både–och" stånd- punktens rimlighet. Jag gjorde två studier som rörde produktionen av kartor i olika organisationer. Den ena organisa- tionen är Lantmäteriet (1993) och den andra ett kommunalt detaljplanekontor (1995). I båda organisationerna bedömdes införandet av CAD-teknik som absolut nödvändig. Detaljplanekontoret var en länk i en produktionskedja för planer som underlag för byg gande. Då övriga i kedjan bytte teknik var detaljplanekontoret också tvingat att göra det. För Lantmäteriets del var det kundernas krav på digitala positioner, inte kartor, som avgjorde. Teknikdeterminism, i betydelsen att den nya tekniken måste anskaffas, kan gälla som rubrik för de tolkningar som gjordes inom organisationerna. Organisationernas, eller snarare organisationsmedlemmarnas, sätt att implementera tekniken i de båda verksamheterna varierade i en rad avseenden. I ena fallet blev tekniken de kvinnliga kartritarnas verktyg – i det andra de manliga ingenjörernas. Det innebar i det första fallet att den horisontella och vertikala arbetsdelningen efter kön och yrke änd rades – i det andra fallet att den förstärktes. Det antyder att de organi satoriska tillämpningarna inte enbart kan förklaras av teknik. Att förut säga utfallet i olika organisationer utifrån teknikens tekniska karaktäristiska är svårt även om det på högre nivåer avspeglas i till synes klara mönster. 1990-talets tekniska och organisatoriska utveckling 65 som dock är säkert är att teknik och organisation alltid påverkar varandra. Ovan har antytts att ny teknik är en typ av förändring som organisa- tioner har att hantera. Förändringar av andra slag är också allmänt före- kommande: efterfrågan ändras, nya konkurrenter dyker upp osv. Alla sådana förhållanden måste organisationer reagera på och hantera. Men de kan också försöka att förändra själva, mer eller mindre skapa sin omgivning. Alla dessa olika dimensioner är beforskade och utvecklade av organisationsteoretiker. Med milt våld på presenterade slutsatser kan dessa sammanfattas till att den spontana reaktionen i allmänhet är att undvika att förändra i avseenden som rör existerande organisationskul- turbärande element. (Brunsson 1989, 1967). En av dessa "grundbultar" är, i allmänhet, gällande genusordning. Organisations/företagskultur fanns inte på den organisationsteore- tiska agendan då genomförde sina studier. Det har heller inte alltid funnits i förgrunden vid studier av teknik–organisation. Det kan tyckas förvånande då teknik visat sig vara starkt kulturbärande. Teknik har också starka köns-/genuskonnotationer. Teknik skapas av och skapar kön/genus och detsamma gäller organisationer. Utrymmet medger inte att jag fördjupar mig i detta men jag vill ändock ha det explicit skrivet då det är av avgörande betydelse för de utfall som kan iakttas både på enskilda arbetsplatser, i enskilda organisationer och på en mera aggregerad nivå (som exempel på forskare som skrivit klargörande om organisationer respektive teknik och kön/genus kan nämnas Salminnen- 1999 respektive 1998 och et.al. Det är därför motiverat att beakta könsdimensioner då 1990-talets tekniska och organisatoriska utvecklings konsekvenser för de i organisationerna verksamma skall beskrivas och diskuteras. Ny teknik är alltså inget nytt. Varje tid tycks ha sin nya teknik. Finns det då någonting som kan anses vara genuint nytt med den nya informationsteknologin? Det gör det säkert – men – kanske inte i de avseenden som här står i fokus dvs. i hur organisationer hanterar den nya tekniken. Låt mig dock först, innan jag explicit kommer in på den frågan, något beskriva svenska organisationer och deras anställda så som det avspeglas i aktuell statistik och debatt. Vilken ny teknik organisationer? Informationstekniken får sägas vara den teknik som utmärker det sena . Att definiera den och precisera dess användning och effekter är svårt eftersom dess tillämpningar är så många och inte alltid synliga. Det tycks dock finnas en enighet om att den nu nya tekniken trängt in i 66 1990-talets tekniska och organisatoriska utveckling alla organisationer och alla livets områden. Det är inte så vanligt om än inte unikt. Informationsteknikens vida tillämpningsområden är en av anledningarna till att de organisatoriska utfallen kan komma att variera betydligt. En annan är att tekniken ingalunda är fär digutvecklad. Hur märks då den nya tekniken i dagens organisationer? Vad vi ser med blotta ögat även om vi inte är verksamma själva i organisationerna är t.ex. datakassan och streckkodsläsaren i livsmedelsbutiken, den au- tomatiska rösten då vi ringer till myndigheter eller företag, dataskär- marna på posten, hos biljettförsäljare, på distriktssköterskemottag- ningen, hos osv. Datoranvändning kan vara ett mått på i vilken utsträckning som den nya tekniken introducerats i arbetslivet. Enligt Statistisk årsbok 1999 (tabell 208) använder av arbetskraften datorer i sitt arbete. Andelsmässigt är det något flera män (63,) än kvinnor (59,). Till skillnad mot gängse föreställningar tycks inga åldersskillnader föreligga. Om en precisering görs av hur datorerna används framkommer ändock vissa intressanta skillnader. Bildskärmsarbete uppger mer än hälften i alla åldersgrupper sig ha, både bland män och kvinnor, men att sitta vid bildskärm mer än halva arbetstiden är vanligare för kvinnor än för män och särskilt vanligt är det bland medelålders kvin nor (30–, ) och särskilt ovanligt bland äldre män (50–, ). Avseende ren- skrivningsarbete är mönstret detsamma medan datorer för kontroll- information är något som män i alla åldersgrupper, men särskilt de äldsta på arbetsmarknaden, ägnar sig åt mer än kvinnor. Särskilt unga kvinnor använder sällan datorer på detta sätt – endast 9,av dessa mot var femte äldre man. Exakt samma sifferuppgifter som jag relaterade ovan kan presenteras men "med en annan ton". Det är ju faktiskt så att fyra av tio på ar- betsmarknaden inte använder datorer och att nästan hälften inte arbetar med bildskärm och att tre av fyra ingalunda sitter halva sin arbetstid vid bildskärm. Som så ofta är det hur man väljer att se och presentera som blir avgörande för vilket intrycket blir. Jag har ovan betonat det stora genomslag som den nya informa- tionstekniken och datorer fått i svenskt arbetsliv. Det bör dock nämnas att också gammal teknik och gamla produktionsprocesser om än ibland med inslag av ny teknik är frekvent förekommande. Cykelreparatören byter däck på min cykel som förr, läraren skriver ett A på svarta tavlan (även om den nu är vit) som förr, styckaren skär köttet som förr, stä- derskan vaskar golvet (nästan) som förr, brevbäraren kommer med posten som förr, sjuksköterskan tar pulsen som förr och affärsbiträdet hjälper mig att hitta rätt storlek som . 1990-talets tekniska och organisatoriska utveckling 67 Vilka nya organisationsformer organisationer? Visserligen nämns frekvent ny teknik och IT i tidningarnas, tidskrifternas och radions/TV:s nyheter och debatter men mitt huvudintryck är ändock att numera ägnas organisation och organisatoriska utformningar en än större uppmärksamhet.