sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — Utredningens allmänna överväganden och förslag 101 Vissa justeringar måste dock göras för att anpassa bestämmelserna till övergångsvis garantipension och bosättningstillägg. I sak gäller detta att det särskilda pensionstillägget till personer som är födda eller tidigare även skall utges i förhållande antingen till antal bosättningsår eller till antalet år med tillgodoräknade pensionspoäng enligt 5 kap. AFL. Hustrutillägg är en inkomstprövad förmån som kan utges till kvinnor vars make uppbär folkpension i form av förtidspension eller ålderspen- sion. Förmånen är under avveckling och nybeviljas hustrutillägg endast till kvinnor som är födda eller tidigare och som har fyllt , och längst till dess de har fyllt . Några nybeviljade hustrutillägg kommer inte att utges , eftersom de kvinnor som är födda eller tidigare då kommer att ha fyllt . De hustrutillägg som utges har fastställts enligt övergångsregler enligt bestämmelserna i den tidigare lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg och har beviljats på grund av att särskilda skäl för sådant tillägg förelegat. utgavs hustrutillägg till 52 personer och antalet för- månstagare kommer successivt att minska. Till kvinnor som omfattas av den övergångsvisa garantipensionen kommer sådant tillägg endast att utges t.o.m. , då samtliga kvinnor fyllt . Under arbetet med det reformerade ålderspensionssystemet konsta- terades att någon motsvarighet till hustrutillägg inte finns i det nya systemet. Eftersom en omedelbar avveckling av hustrutillägget skulle medföra att personer som uppbär förmånen för framtiden kommer att gå miste om denna, kvarstår rätten till hustrutillägg för vissa kvinnor. Nivån för ett oreducerat hustrutillägg har emellertid höjts till 1,67 pris- basbelopp och vid inkomstprövningen skall som inkomst inte räknas ålderspension enligt LIP och lagen om garantipension upp till 1,9 pris- basbelopp. Denna anpassning träder i kraft . De ovan angivna nivåerna är anpassade även för personer som är födda eller tidigare, varför vi inte heller föreslår några föränd- ringar i detta avseende. Barntillägg utges för varje barn till en försäkrad förälder som uppbär ålderspension eller förtidspension. 102 Utredningens allmänna överväganden och förslag Enligt övergångsbestämmelser betalas emellertid barntillägg ut även för tid efter till dem som hade rätt till barntillägg . Detta innebär att tillägget kommer att upphöra vid utgången av när de yngsta barnen som tillägget avser har fyllt . I proposition 1997/98:152 Garantipension m.m. har angivits att någon motsvarighet till barntillägget inte kommer att finnas i det re- formerade ålderspensionssystemet. I samband med arbetet med garan- tipensionen gjorde regeringen bedömningen att barntillägget till personer födda eller senare bör behållas med i princip oförändrade regler. Vi har inte funnit anledning till annan bedömning vad avser barntillägg till personer som omfattas av den övergångsvisa garantipensionen. För barntilläggets del är det dessutom en förhållandevis kort övergångstid det gäller. Vi föreslår därför att barntillägget bör behållas med i princip oförändrade regler. reduceras barntillägget med hälften av den försäkrades tilläggspension i den mån denna för år räknat överstiger halva prisbasbe- loppet. Fritt från samordning är således folkpensionsbeloppet jämte ett halvt prisbasbelopp. För att anpassa reglerna till ett fullt beskattat system måste detta fribelopp justeras upp och vi föreslår att det skall motsvara den högsta övergångsvisa garantipension som kan utges till en ensamstående person, 2,15 prisbasbelopp. Detta stämmer överens med det belopp som gäller för personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet. Barntillägget berättigar också tillsammans med annan ålderspension som den pensionsberättigade uppbär till SGA. Med dagens grundnivå på barntillägget kan det för en person som har en reducerad folkpension, dvs. att grundtryggheten inte uppgår till 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp, innebära att han eller hon inte kommer att kompenseras för det SGA han eller hon har rätt till enligt dagens regler. I praktiken kommer detta inte ske. Detta beror på att de ålderspensionärer som om- fattas av den övergångsvisa garantipensionen och som uppbär barn- tillägg, på grund av övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL uppbär en oreducerad folkpension grundad bosättning. Deras folkpension och pensionstillskott uppgår således till 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp. Om den pensionsberättigades folkpension är lägre än vad som angetts ovan på grund av förtida uttag av ålderspensionen, skulle i teorin en minskning av nettopensionen kunna komma att ske. Eftersom de flesta som uppbär barntillägg uppburit förtidspension före ålderspensioneringen, torde det endast kunna vara ett ytterst fåtal personer som skulle kunna drabbas av en sådan sänkning av nettopension. Detta följer av att det inte är vanligt att en förtidspensionär tar ut sin ålderspension . Det skall också observeras att , Utredningens allmänna överväganden och förslag 103 när dessa regler avses träda i kraft, kommer antalet personer som över- huvudtaget uppbär barntillägg vara begränsat till ett mycket litet antal. Mot denna bakgrund föreslår vi ingen ändring för beräkningen av barntillägget. I våra direktiv har angetts att införandet av övergångsvis garantipension, som innebär en höjning av bruttopensionen, kan påverka nivån på andra förmåner som en pensionär uppbär på ett sätt som inte har varit avsikten. Detta kan t.ex. gälla för bruttosamordnad tjänstepension, men det kan finnas fler förmåner som kan komma att påverkas av en höjning av bruttopensionen. Vi har fått i uppdrag att göra en kartläggning av sådana förmåner och föreslå åtgärder som i möjligaste mån undanröjer de problem som kan uppstå i samband med höjningen av bruttopensio- nen. Genom den modell för beräkning av övergångsvis garantipension som vi föreslår, innebärande bl.a. att vi inte ändrar reglerna för de pen- sionsförmåner som den pensionsberättigade uppbär, torde några problem inte uppstå vid samordningen mellan den nya pensionen och andra förmåner som den pensionsberättigade har rätt till. Som redovisas i avsnitt 7 förutsätter vi att bruttosamordnad tjänstepension alltjämt kommer att samordnas med den ålderspension som den pensions- berättigade redan uppbär med stöd av dagens regler. Detsamma bör gälla även för andra förmåner. Med anledning härav har vi funnit att någon kartläggning av för- måner som kan påverkas av en höjning av den pensionsberättigades bruttoinkomst inte har behövts. Vårt förslag: Bestämmelserna om övergångsvis garantipension och bosättningstillägg skall tas in i lagen (1998:702) om garantipension. Garantipension och övergångsvis garantipension har båda till syfte att ersätta dagens grundtrygghet i form av bosättningsbaserad folkpension och pensionstillskott med ett beskattningsbart grundskydd. För båda systemen gäller också att garantipension inte kommer att utges till alla pensionärer utan endast till dem som är i behov av en utfyllnadspension. 104 Utredningens allmänna överväganden och förslag Även bosättningstillägget är att se som en ersättning för dagens grundtrygghet i form av bosättningsbaserad folkpension och pensions- tillskott. Det är endast för att särskilja denna del av dagens grund- trygghet från den övergångsvisa garantipensionen som också skall ut- göra ersättning för SGA, som vi benämner denna förmån bosättnings- tillägg. Vidare skall såväl garantipensionen som den övergångsvisa garanti- pensionen och bosättningstillägget och kostnaderna för dessa pensioner finansieras av statsmedel. Vi föreslår därför att bestämmelserna om övergångsvis garantipen- sion och bosättningstillägg skall regleras i lagen om garantipension, och att de regler som i övrigt gäller för garantipension t.ex. uttagsregler och processregler också skall gälla för övergångsvis garantipension och för bosättningstillägg. Eftersom lagen om garantipension enligt beslut av skall träda i kraft anser vi att även bestämmelserna om övergångsvis garantipension och bosättningstillägg skall träda i kraft (se avsnitt 13). Detta innebär att även utbetalning av övergångsvis garantipension och bosättningstillägg skall kunna ske vid ingången av nämnda år. Vi föreslår inte någon undre åldersgräns för rätt till utbetalning av övergångsvis garantipension eller bosättningstillägg, utan samtliga pensionsberättigade som omfattas av bestämmelserna skall kunna göra uttag av ålderspension . För personer födda eller senare har vissa av bestämmelserna om folkpension i form av ålderspension fr.o.m. ingången av tagits bort eller ändrats. Genom övergångsbestämmelser kvarstår emellertid bestämmelserna i dess äldre lydelse för personer födda eller tidigare. När vi i detta betänkande talar om bestämmelserna om folkpension enligt AFL avses bestämmelserna i denna äldre lydelse jämte övriga övergångsbestämmelser. Genom vårt förslag till övergångsvis garantipension och bosätt- ningstillägg kan bestämmelserna i om folkpension i form av ålderspension tas bort. Även andra bestämmelser i om ålderspen- sion bör tas bort eller ändras. Vissa förändringar har redovisats i de- partementspromemorian Ds 1997:66, vilken också har remissbehandlats. Mot denna bakgrund och med beaktande av att det inom Socialde- partementet pågår beredningsarbete såväl av förtidspension som av efterlevandepension har vi valt att i princip inte lämna några förslag till ändringar i AFL. Även om vi inte föreslår några förändringar i bestämmelserna om folkpension i form av ålderspension m.m. enligt AFL, förutsätter vi att i den fortsatta beredningen kommer dessa bestämmelser att tas bort eller ändras. Detta bör ske i samband med att såväl utbetalningsreglerna Utredningens allmänna överväganden och förslag 105 enligt LIP som lagen om garantipension träder i kraft. Därför har vi i vårt förslag till författningstext hänvisat till bestämmelsernas lydelser . finns en samordningsbestämmelse mellan yrkesskadelivränta och ålderspension i 17 kap. 2 § AFL. Denna bestämmelse gäller även för samordning med förtids- och efterlevandepension. Vad gäller sam- ordning mellan ålderspension och yrkesskadelivränta föreslår vi att för personer födda eller tidigare skall samordningen även fortsätt- ningsvis ske enligt denna bestämmelse. Även i 12 kap. 9 § LIP finns en bestämmelse om samordning mellan yrkesskadelivränta och ålderspension i form av bl.a. tilläggspension. Med vårt förslag till sam- ordning skall samordningsregeln enligt LIP emellertid inte gälla för äldregenerationen. I samband med det fortsatta beredningsarbetet inom med en samordning mellan å ena sidan det refor- merade ålderspensionssystemet och å andra sidan övergångsvis garan- tipension och ett nytt förtidspensions- och efterlevandepensionssystem måste i LIP eller införandelagen regleras att bestämmelsen i 12 kap. 9 § LIP inte skall gälla för ålderspensionärer födda eller tidigare. 6Rätt till övergångsvis garantipension och bosättningstillägg Vårt förslag: Övergångsvis garantipension och bosättningstillägg skall utges endast till den som har tillgodoräknats en försäkringstid för övergångsvis garantipension eller bosättningstillägg om . Som försäkringstid för övergångsvis garantipension och bosätt- ningstillägg skall tillgodoräknas sådan försäkringstid som anges i 2 kap. lagen om garantipension. Vidare skall som försäkringstid såväl för tid före som tillgodoräknas sådan bosättningstid och sådana år under vilka pensionspoäng för ATP har tillgodoräknats för folkpension enligt 5 kap. AFL i dess lydelse före . Som försäkringstid enligt 5 kap. AFL skall även i tillämpliga delar avses sådan försäkringstid som följer av bestämmelserna i övergångsbestämmelserna till lagen (1979:127) om ändring i AFL samt till lagen (1992:1277) om ändring i nämnda lag, i bestämmel- sernas lydelse före . För rätt till bosättningstillägg skall dessutom den pensionsberät- tigades samlade pensionsinkomster vilka ingår i beräkningsunderlaget överstiga 3,0867 prisbasbelopp för en ensamstående person och 2,709 prisbasbelopp för en som är gift. För rätt till bosättningstillägg gäller vidare att den pensionsberättigade skall vara berättigad till ett folkpensionsbelopp som är bättre om det beräknas i förhållande till tillgodoräknad bosättningstid än i förhållande till tillgodoräknade år med ATP-poäng. En pensionsberättigad kan också ha rätt till bosättningstillägg, om han eller hon med stöd av reglerna i lagen (1969:205) om pensionstillskott skulle haft rätt till pensionstillskott. Försäkringsbegreppet i hittillsvarande ålderspensionssystem regleras i 1 kap. 3 § AFL. Försäkrade för folkpension och ATP är dels svenska medborgare, oberoende av var de är bosatta, dels utländska medborgare 108 Rätt till övergångsvis garantipension och bosättningstillägg och statslösa som är bosatta i . Dessa regler gäller också för ålderspension enligt LIP. I detta sammanhang kan nämnas att försäkringsbegreppet i AFL är föremål för en generell översyn. En översyn har skett inom Utredningen om socialförsäkringens personkrets och har presenterats i utredningens betänkande En lag om socialförsäkringar (SOU 1997:72). I korthet innebär utredningens förslag att socialförsäkringen skall indelas i en bosättningsbaserad försäkring – avsedd för olika kostnadsersättningar och förmåner av garantinivåkaraktär – och en arbetsbaserad försäkring avsedd att täcka inkomstförluster. Dessa båda delar av social- försäkringen föreslås vara oavhängiga av medborgarskap. Betänkandet har remissbehandlats, och avsikten är att efter ytterligare beredning skapa ett enhetligt försäkringsbegrepp för hela socialförsäkringsområdet. Mot denna bakgrund har regeringen ansett att det är lämpligast att nuvarande regler om vilka personer som är att anse som försäkrade tills vidare överförs i princip oförändrade till det reformerade pensions- systemet (Prop. 1997/97: 151 och 152). För rätt till folkpension krävs en bosättningstid i om , eller att antalet år för vilka pensionspoäng tillgodoräknats uppgår till . Även för rätt till ATP ställs krav på att den pen- sionsberättigade kan tillgodoräknas med pensionspoäng. Pensionspoäng för ATP fastställs dock endast på faktiskt tillgodoräk- nade pensionspoäng, medan vid fastställande av folkpension likställs vissa år med år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng. Rätten till garantipension skall grundas enbart på bosättning i . Någon motsvarighet till nuvarande regler om att folkpension kan utges även i förhållande till antal år för vilka tillgodoräknats pen- sionspoäng för ATP finns inte. För rätt till garantipension gäller samma tidsregel som , dvs. för rätt till garantipension ställs krav på en försäkringstid om . En minimiregel är nödvändig för att inte en obetydlig anknytning till skall ge rätt till övergångsvis garantipension eller bosättnings- tillägg. De flesta personer som kommer att omfattas av den övergångsvisa garantipensionen eller bosättningstillägget uppbär redan ålderspension vid omläggningen och har därvid kvalificerat sin rätt till folkpension enligt gällande regler. Det är inte möjligt att ändra på dessa regler för de personer som redan uppbär ålderspension, och som grundar sin rätt till folkpension och i förekommande fall pensionstillskott på en för- säkringstid om tre års bosättning eller med tillgodoräknade ATP-poäng, utan att riskera att vissa personer då skulle gå miste om sin rätt till övergångsvis garantipension. Vi föreslår att de pensionsberät- tigade som redan kvalificerat sig för rätt till folkpension, oavsett om SOU 1999:17 Rätt till övergångsvis garantipension och bosättningstillägg 109 rätten grundas bosättningstid eller med tillgodoräknade ATP-år, också skall ha kvalificerat sig för rätt till övergångsvis garantipension eller bosättningstillägg. Även de personer som vid omläggningen ännu inte uppbär ålders- pension har största delen av sin förvärvsaktiva tid bakom sig. De saknar i princip möjlighet att kvalificera sig för rätt till övergångsvis ga- rantipension eller bosättningstillägg på annat sätt än som följer av dagens regler om rätt till folkpension. Vi föreslår därför att en pen- sionsberättigad, som vid omläggningen ännu inte uppbär ålderspension, som försäkringstid för övergångsvis garantipension och bosättnings- tillägg skall tillgodoräknas sådan försäkringstid, som han eller hon kan tjäna in som bosättningstid eller som år med tillgodoräknade ATP-poäng för folkpension enligt 5 kap. AFL. Som försäkringstid för övergångsvis garantipension och bosätt- ningstillägg skall således tillgodoräknas dels sådan försäkringstid som anges i 2 kap. lagen om garantipension, dels sådan bosättningstid och sådana år för vilka tillgodoräknas ATP-poäng för folkpension enligt 5 kap. AFL i kapitlets lydelse före . Vid bedömningen om den pensionsberättigade kan tillgodoräknas med pensionspo- äng, skall med ATP-år likställas sådana år som anges i 5 kap. 4 § AFL i paragrafens lydelse före . Till 5 kap. AFL finns vissa övergångsbestämmelser som regle- rar vilken försäkringstid som den pensionsberättigade får tillgodoräknas. Även dessa bestämmelser skall för personer födda eller tidigare fortsättningsvis tillämpas. Bland annat innebär dessa regler att en kvinna som är född eller tidigare, och som med stöd av över- gångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL har rätt till folk- och tilläggspension i form av änkepension, vid fastställande av rätten till och storleken av sin folkpension i form av ålderspension har rätt att tillgodoräkna sig den avlidne mannens bosättningstid eller antal år med fastställda ATP-poäng. Ytterligare krav för rätt till bosättningstillägg Bosättningstillägget skall ersätta den pensionsberättigade för hans eller hennes bosättningsbaserade folkpension och i vissa fall även för pen- sionstillskottet. För rätt till bosättningstillägg krävs att den pensionsbe- rättigade kan tillgodoräknas försäkringstid. Bosättningstillägg utges emellertid inte till samtliga pensionsberättigade som är födda eller tidigare. I princip kommer den pensionsberättigade genom den övergångsvisa garantipensionen att kompenseras för den bosätt- ningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet. 110 Rätt till övergångsvis garantipension och bosättningstillägg personer som har en så hög inkomstrelaterad pension att de inte får övergångsvis garantipension har rätt till bosättningstillägg. En förutsätt- ning för att bosättningstillägg skall utges är således att den pensions- berättigades samlade pensionsinkomster (beräkningsunderlag se avsnitt 7) överstiger gränsen för rätt till övergångsvis garantipension, vilken vi i avsnitt 8 föreslår vara 3,0867 prisbasbelopp för en ensamstående person och 2,709 prisbasbelopp för en som är gift. Dessa tal är beräknade utifrån den pensionsinkomst där det vanliga grundavdraget är lika förmånligt som eller förmånligare än SGA. Ytterligare krav för rätt till bosättningstillägg är att den pensionsbe- rättigade med stöd av dagens regler har rätt till en folkpension vilken inte fullt ut ersätts genom tilläggspension. Det vill säga den pensionsbe- rättigade skall ha en bättre folkpension om den beräknas i förhållande till antalet tillgodoräknade bosättningsår än i förhållande till antalet tillgodo- räknade år med ATP-poäng. Även den som med stöd av lagen om pensionstillskott är berättigad till pensionstillskott skall kunna få ersättning för detta genom bosätt- ningstillägget. 7Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension För att räkna om SGA till en pensionsförmån behövs ett beräknings- underlag som motsvarar de pensionsinkomster som påverkar dagens SGA i höjande eller sänkande riktning. Dessa är folkpension, pen- sionstillskott, egen ATP eller änke-ATP, utländsk socialförsäkrings- pension, svensk och utländsk tjänstepension samt yrkesskadelivränta. Tanken är att vi med ett beräkningsunderlag skall få fram de koef- ficienter som behövs för att översätta SGA till en pensionsförmån. För pensionsförmåner upp till ett belopp motsvarande 1,515 prisbasbelopp för en ensamstående respektive 1,34 prisbasbelopp för en som är gift är koefficienten positiv, dvs. den påverkar SGA i höjande riktning, och vid pensionsförmåner därutöver är koefficienten negativ. Ett beräkningsunderlag behöver fastställas endast för att matematiskt räkna om pensionen. Omräkningen av pensionen sker i princip bara vid omläggningen. Beräkningsunderlaget kommer dock att behöva räknas om . Detta beskrivs närmare i avsnitt 7.8. För en pen- sionsberättigad som vid omläggningen ännu inte uppbär ålderspension skall omräkningen göras först vid tiden för ansökan om ålderspension. I beräkningsunderlaget skall då ligga de pensionsförmåner som vid det tillfället utges eller skulle ha utgetts till den pensionsberättigade om dagens regler alltjämt gällde. Tanken bakom vår modell är alltså att vi inte skall ändra de mate- riella reglerna för beräkning av de nuvarande pensionsförmånerna och vid omräkningen utgå från dagens skatteregler för pensionärer. Häri- genom kompliceras inte heller den för många redan komplicerade om- läggningen. Folkpension i form av ålderspension kommer emellertid inte att finnas efter utgången av . kommer den ATP- baserade folkpensionen att översättas till tilläggspension. Detta gäller för samtliga pensionsberättigade som är födda , oavsett om de omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet eller inte. 112 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension vandlingen av folkpension till tilläggspension kan ske såväl före som efter omräkningen av pensionen, men eftersom omvandling kommer att gälla för framtiden är det mest praktiskt att omvandlingen görs innan beräkningsunderlaget fastställs. Detta underlättar också när beräkningsunderlaget måste fastställas efter omläggningen, och när det skall räknas om. Inte heller pensionstillskott till ålderspension kommer att utges efter utgången av . I beräkningsunderlaget skall därför ingå ett belopp som motsvarar det pensionstillskott som vid omläggningen utges till den pensionsberättigade eller som han eller hon skulle haft rätt till enligt dagens regler. Eftersom vi inte avser att ändra beräkningsreglerna för dagens pen- sionsförmåner skall de samordnings- och reduceringsregler som finns för pensionsförmånerna alltjämt tillämpas. Samordningen och/ eller reduceringen av respektive pensionsförmån skall göras innan beräk- ningsunderlaget fastställs. Omräkningen av pensionen kommer således att ske på faktiskt utbetald pensionsförmån. Till skillnad från de i princippropositionen föreslagna samordnings- reglerna, innebär vårt förslag till samordning med tjänstepension att förekomsten av tjänstepension inte kommer att påverka den del av den övergångsvisa garantipensionen som kan sägas utgöra ersättning för folkpensionens grundförmåner i form av bosättningsbaserad folkpension och pensionstillskott. I dagens system är SGA men inte dessa grundförmåner samordnade med tjänstepension. De ålderspensionärer som i dagens system har rätt till folkpensionens grundförmåner kommer således även i fortsättningen ha rätt till motsvarande belopp i form av övergångsvis garantipension oavsett tjänstepensionens storlek. I beräkningsunderlaget ingår även viss del av sådan yrkesskadeliv- ränta som en pensionsberättigad har rätt till på grund av en obligatorisk försäkring jämlikt bland andra lagen (1916:235) om försäkring för olycksfall i arbete, lagen (1929:131) om försäkring för vissa yrkessjuk- domar eller lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring. Hur denna liv- ränta påverkar den övergångsvisa garantipensionen återkommer vi till i avsnitt 7.7. Som anges i avsnitt 3 är det endast pensionärer som är bosatta i som är berättigade till SGA. Trots detta föreslår vi att vår mo- dell med en omvandling av SGA till en pensionsförmån skall ske för alla pensionsberättigade som är födda eller tidigare.