sou · GNB3132d2 · 2000-01-01 00:00:00 — 00benn.fm 75 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Om det minskade valdeltagandets sociala och politiska rötter Andelen röstande i svenska riksdagsval var som högst 1976. Då rös- tade av valmanskåren. hade valdel- tagandet ökat. I och med 1970-talets höga valdeltagande placerade sig som ett av länderna med det högsta valdeltagandet i hela värl- den. har valdeltagandet sjunkit. Nedgången har fortgått i två etapper. Den första stora nedgången skedde mellan 1985 och 1988 års val; en minskning från . Nedgången återhämtades aldrig. Den späddes på ytterligare , då enbart av väljarna valde att rösta i riksdagsvalet. Det är den kraftigaste nedgången i modern svensk politisk historia. Valresultatet 1998 innebar att 1 228 541 röstberättigade svenska medborgare avstod sin rättighet att rösta i riksdagsvalet, och att sof- fan blev det tredje största partiet i . har vid ingången ett valdeltagande som vi får gå tillbaka till 1950-talet för att finna motsvarighet till. Men trots det tillhör fortfa- rande en av de demokratier i världen som har ett relativt högt valdel- tagande. Valdeltagande är endast förunnat ett knappt 40-tal länder. Räknar vi på det genomsnittliga valdeltagandet återfinns bland de tjugo länder som har det allra högsta valdeltagandet.1 I den politiska debatten i har det lägre valdeltagandet 1998 diskuterats i termer av katastrof. Allvaret i debatten kan sökas i minst fyra skäl.2 För det första finns det en svag trend av sjunkande valdel- tagande i de etablerade västerländska demokratierna.3 För det andra har valdeltagandet i de två svenska val som genomförts till EU-parla- mentet 1995 och 1999 inte ens lyckats locka hälften av de röstberätti- gade till valurnorna (41,).4 För det tredje var 00benn.fm 76 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM minskningen av valdeltagandet den största någonsin i ett svenskt riksdagsval. För det fjärde har vi i haft en trend av förändrat väljarbeteende som oroat. Andelen medlemmar i de politiska partierna minskar, förtroendet för politiker sjunker och partiernas grepp om väljarna minskar. Partiby- ten och röstsplittring har ökat.5 Oron för demokratins framtid är inget unikt svenskt fenomen. hölls ett seminarium vid där fem ledande demokratiforskare presenterade sin syn på demokratins till- stånd i världen. Seminariet var benämnt The Future of Democracy. Forskarna i fråga var de fem skytteanska pristagarna i statsvetenskap, världens största pris inom samhällsvetenskapen, , , , och som talade om olika aspekter av demokratin. Vad som förenade dem var att samtliga oroade sig för demokratins framtid; kanske särskilt dess framtid i de relativt sett unga demokratierna. Sett ur detta perspektiv är också det sjunkande valdeltagandet i de mer etablerade demokra- tierna oroande. Pristagarnas budskap var att vi alla måste hjälpa till och kämpa för demokratins fortlevnad. Innebär det lägre valdeltagandet att den svenska demokratin håller på att urholkas? Sker nedgången i lika stor utsträckning i olika sociala grupper eller är det i särskilda grupper av befolkningen som vi kan finna särskilt markanta nedgångar? I eftervalsdebatten argumentera- des såväl för att det ökande icke-röstandet handlade om en aktiv pro- test mot det politiska systemet som att det var en effekt av apati eller uppgivenhet i vissa väljargrupper. Är det så att en grupp resurssvaga medborgare aktivt väljer att ställa sig utanför den demokratiska beslutsprocessen eller är det så att känslan av att vara utanför arbets- marknaden, samhällsgemenskapen eller liknande medför att röst- handlingen uppfattas som meningslös för allt fler medborgare?6 Så här motiverade några icke-röstare som vi talat med varför de inte rös- tade i riksdagsvalet : Jag tänkte att jag ger tusan i det där. Har tappat förtroendet. Det blir inte bättre. De bara lovar och håller inte löftena. Jag röstade ej p.g.a. dålig solidaritet, broderskap och jäm- likhet.7 Vilka faktorer styr valdeltagandet forskning om valdeltagande har bl.a. lyft fram tre olika typer av faktorer som viktiga förklaringar till väljarens beslut att rösta vid respektive valtillfälle. Den första avser väljarens egna resurser. 00benn.fm 77 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM resurser avses t.ex. kunskap, utbildning och inkomstnivå. För det andra handlar det om väljarens egen mobilisering i betydelsen att ta till sig budskap förmedlade av t.ex. partier och massmedier i valrörel- serna. Den tredje typen av faktorer behandlar olika politiska faktorer, t.ex. väljarnas uppfattningar av den egna rösthandlingens betydelse. Uppfattar väljaren sin röst som oväsentlig för valutgången eller poli- tikens utformning tenderar han att avstå rösthandlingen i högre utsträckning än en väljare som uppfattar den egna rösten som bety- delsefull för valutgången eller politikens utformning.8 Denna faktor analyseras i bokens nästa kapitel av och . Vi skall istället koncentrera oss på en annan delmängd av de politiska faktorerna som har att göra med väljarnas intresse för poli- tik och deras engagemang för t.ex. de politiska partierna. Kan det vara så att det är en politiskt medveten handling att avstå från att rösta? Väljare som inte röstar p.g.a misstro mot politiker och partier ger ju uttryck för en åsikt genom att välja att inte rösta i allmänna val. har analyserat valdeltagandet i 37 demokratier.9 Han kommer fram till att individuella faktorer som sociala resurser och politiskt engagemang, om du är rik eller fattig, politiskt intresse- rad eller ointresserad, spelar roll för huruvida en enskild väljare deltar i ett nationellt val eller inte. Men att andra faktorer, kulturella skillna- der mellan länder, skillnader mellan politiska system och valsystem, är viktigare faktorer för att förklara graden av variation i valdelta- gande mellan olika länder. Huruvida du är, t.ex., svensk eller ameri- kan förklarar i en länderkomperativ analys mer i statistisk mening om du röstar eller inte röstar, än t.ex. väljarens intresse eller ointresse för politik. Valdeltagande är högre i länder med proportionellt valsystem och med röstplikt. Det är också gynnsamt för valdeltagandet om valet hålls och om det finns möjlighet till poströstning. När vi jämför valdeltagande mellan olika länder är också en faktor som Franklin benämner electoral saliency, valets betydelse, viktig10. I länder där utgången av valet spelar en stor roll för hur landet kommer att styras kan vi räkna med ett högre valdeltagande. och brukar framhållas som exempel på länder där parlamentsvalen ur väljarperspektiv är mindre betydelsefulla (salient). Utgången av t.ex. folkomröstningar och presidentval har större inverkan på hur de politiska besluten i och kommer att formas. Därför är parlamentsvalen mindre betydelsefulla och väljarna stimuleras i min- dre grad att delta i dessa val. Det sjunkande valdeltagandet i kan knappast förklaras av de faktorer som Franklin visat vara de mest viktiga. 00benn.fm 78 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM rare varför valdeltagandet, jämfört med många andra länder, fortfa- rande är relativt högt i . Vi röstar , har möjlighet till poströstning, har ett proportionellt valsystem och har, åtmins- tone i formell mening, betydelsefulla val. I denna mening har vi i det närmaste maximerat möjligheten till ett högt valdeltagande i . I saknar vi en faktor som Franklin lyfter fram som betydelse- full för ett högt valdeltagande, nämligen röstplikt. I länder med röst- plikt ligger valdeltagandet högre än i jämför- bara länder utan röstplikt. Vi har alltså svårt att se att förklaringen till nedgången i valdeltagandet skulle stå att finna i denna typ av faktorer eftersom vi inte ändrat vårt valsätt i några av dessa avseenden . Två förändringar har ändå skett i det svenska valsystemet mellan valen 1994 och 1998. För det första innebar valet en introduk- tion av personvalsinslag vid svenska riksdagsval och för det andra skedde en förändring i valperiodernas längd. Kan dessa förändringar ha inneburit ett lägre valdeltagande? Om introduktionen av person- valsinslag i valsättet exempelvis innebar att väljarna upplevde valet som krångligare eller att enskilda personvalskampanjer komplicerade partivalet för väljarna kan det få en negativ effekt på valdeltagandet. Det finns en koppling mellan människors åsikt om personvalet och valdeltagande, men den är svag. En analys av data från valundersök- ningen 1998 ger vid handen att bland väljare som var positiva till per- sonvalssystemet var valdeltagandet något högre () jämfört med de som var negativt inställda till personvalssystemet (75 pro- cent).11 En utökning av valperiodens längd mellan valen skulle, för det andra, kunna diskuteras som förklaring till ett lägre valdeltagande om en utökning av valperiodens längd innebar att partiernas grepp om väljarna i mellanvalsperioden minskade än mer än vad som är brukligt mellan valen. Vi vet nämligen att valrörelser har en mobiliserande kraft på väljarna. I samband med ett riksdagsval ökar t.ex. andelen väljare som känner sig som anhängare till ett parti jämfört med tiden mellan valen. När en sådan partimobi- lisering inte återkommer lika ofta kan det vara möjligt att fler väljare hinner tappa det politiska fotfästet och därför har svårare att hitta tillbaks till sitt parti och kanske överhuvudtaget till de röstandes skara.12 Enligt denna tanke skulle täta val utgöra en gynnsam faktor för att bibehålla ett högt valdeltagande. Men resonemanget kan mycket väl vändas på. Alltför täta val skulle kunna bidra till en trött- hetsfaktor som innebär att valdeltagandet sjunker. gick vi till val i vid fyra tillfällen; allmänna valen 1994, folkomröstningen om EU-medlemskap 1994, Europaparlementsvalet 00benn.fm 79 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 1995 och de allmänna valen 1998. Men huruvida en sådan trötthets- faktor existerar och har påverkat valdeltagandet 1998 tillåter dess- värre våra data oss ej att undersöka. Valdeltagandet är alltså tillbaka på en nivå som vi närmast återfin- ner vid ordinarie riksdagsval så långt tillbaka som 1956, alltså vid då t.ex. TV:n ännu inte haft sitt genombrott och då en stor del bland de svenska kvinnorna ännu inte etablerat sig på arbetsmarkna- den.13 Vi hade då ett samhälle och valrörelser av helt annan art . Och liknande strukturella förändringar som landet genomgått har naturligtvis inte inträffat mellan valen 1994 och 1998. Samhällsomdaning eller förändringar i vårt valsystem kan knappast förklara det lägre valdeltagandet 1998. Förklaringen måste således sökas på annat håll. Sådana förklaringar kan eftersökas längs två huvudlinjer. För det första hos partierna och i valrörelserna. Var valrörelsen mindre spännande och mindre engagerande än tidi- gare? Var partierna sämre på att nå ut med sina budskap till väljarna, som därför hade svårare att finna skillnader mellan partierna och där- för bedömde det som mindre viktigt att rösta?14 För det andra kan förklaringar sökas på individnivå bland väljarna själva. Är det så att en allt högre andel svenskar upplever att de står utanför samhället, genom att de t.ex. är arbetslösa eller av andra skäl, och därför finner det meningslöst att rösta. Vi vet att väljarnas resurser i socioekono- miska termer och deras politiska engagemang är kopplat till benägen- heten att rösta.15 Innan det är dags att ta itu med systematiska analyser av sådana möjliga påverkansfaktorer skall vi kortfattat redogöra för valet och väljarströmmarna i samband med det. Vi skall i viss mån jämföra med andra val och beskriva väljarnas politiska engagemang och hur de uppfattade valrörelsen . Därefter behandlar vi frågan om soci- ala faktorers betydelse för valdeltagandet samt hur icke-röstarna själva förklarar sitt val att inte rösta. Nästa steg blir att studera kopp- lingen mellan politiska faktorer och valdeltagande. Därefter analyse- rar vi hur sociala faktorer och politiska faktorer sammantaget påver- kar valdeltagandet i en samlad modell, och diskuterar vad som var speciellt med valdeltagandet 1998 jämfört med tidigare val. Avslut- ningsvis skall vi något begrunda vilka konsekvenser det sjunkande valdeltagandet kan tänkas ha för det svenska demokratiska systemet. 00benn.fm 80 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM De här redovisade analyserna av valdeltagandet i svenska riksdagsval bygger på de valundersökningar som genomförts av Statistiska cen- tralbyrån och forskare från vid . riksdagsvalet har intervjuun- dersökningar med omfattande urval av röstberättigade svenskar genomförts vid varje ordinarie riksdagsval, vid folkomröstningarna om ATP, kärnkraft samt EU och vid de två valen till Europaparlamen- tet.16 Tillsammans med motsvarande studier i och i utgör de svenska valundersökningarna de bästa och mest omfattande mate- rialen i världen för analyser av val och väljarbeteende.17 Valforsk- ningsprogrammet vid kompletterar sina stu- dier av väljarna med analyser av partierna, kandidaterna, riksdagsleda- möterna och massmedia för att nå ett helhetsgrepp om opinions- bildningen i den representativa demokratin.18 Vi har alltså möjlighet att spåra förändringar i olika samhällsgruppers valdeltagande ända . I de flesta kommande analyserna avser vi emellertid att ta vår startpunkt för tidsserierna i det val då valdeltagandet stod som högst, 1976. Analyser av väljarbeteende stöter, som de flesta andra samhällsve- tenskapliga forskningsproblem, på ett antal besvärliga metodpro- blem. Ett första gäller det bortfall vi ställs inför genom att personer som inkluderats i våra slumpmässiga urval avstår från att ställa upp för intervju. Bortfallet i intervjuundersökningar har ökat sett över en längre tidsperiod. ställde de allra flesta som tillfrågades av SCB upp på att intervjuas. måste vi räkna med att minst en dryg femtedel av de tilltänkta intervjupersonerna avböjer att ställa upp för intervju. Om avhoppen från urvalet skedde helt slumpmäs- sigt skulle inte problemen med representativitet bli så stora. Men vi vet att de som ställer upp för intervju inte är fullt jämförbara med de som inte ställer upp. Bortfallet snedvrider i vissa avseenden våra resultat. Det medför t.ex. att valdeltagandet överskattas i och med att svarsvägran är större bland politiskt oengagerade personer. Ett andra problem är att personer tenderar att rapportera beteenden de uppfat- tar som politiskt korrekta även om de inte utfört dem, t.ex. röst- ning.19 Vid en analys av andelen väljare som svarade rätt på frågan huru- vida de röstade eller inte jämfört med uppgiften i vallängden för val- undersökningarna 1956–1988 kan och visa att mellan av samtliga tillfrågade har svarat korrekt. Motsvarande siffra undersökning var 00benn.fm 81 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Andelen felsvar är störst bland personer som inte röstat. Enligt och svarar cirka en fjärdedel av icke-rös- tarna felaktigt att de röstat i intervjuerna.20 Båda dessa problem är möjliga att kontrollera med valforskning- ens väljardata. SCB genomför vid varje val en särskild studie av val- deltagandet som innebär att man går ut till vallängderna och samlar in uppgifter om det faktiska valdeltagandet. Valundersökningens inter- vjupersoner ingår i denna studie; därför vet vi om varje intervjuad person faktiskt har röstat eller ej. Redan i urvalsförfarandet överskat- tas emellertid röstningen något. En aning fler röstande kommer med i valundersökningarnas urval än de som faktiskt röstar i befolkningen som helhet. Sedan förvärras problemet ytterligare genom att bortfal- let är högre bland icke-röstare än bland deltagande väljare. Om vi publicerade valundersökningarnas resultat okorrigerade skulle alltså valdeltagandet framstå som högre än vad det faktiskt var. Också detta problem går att åtgärda. Det gör vi genom att applicera s.k. vikter för alla statistiska analyser som genomförs. Svaret från en person som röstat viktas ned eftersom röstning överskattats, medan svaren från icke-röstare viktas upp eftersom vi underskattat dem. Skevheten i valdeltagande är olika stor bland intervjuade och icke- intervjuade i de olika undersökningarna. Eftersom vi i vissa analyser, där vi har registeruppgifter även för icke- intervjuade (t.ex. kön), kan inkludera samtliga urvalspersoner i analyserna använder vi olika vik- ter för dem som intervjuats och dem som avböjt intervju. De viktfak- torer som använts redovisas i appendix. Riksdagsvalet har redan klassificerats som katastrofvalet p.g.a. den kraftiga nedgången i valdeltagandet. Inte sällan utpekas valet till 1995 som roten till det onda. Då gick inte ens hälften av de röstberättigade till vallokalen. Hypotesen är att beslutet att inte rösta 1995 har smittat av sig även på riksdagsvalet. Väljare som smakat på den förbjudna frukten kände nu att de med gott samvete kunde stanna hemma . Isen var så att säga bruten.21 Denna tänkbara smittoeffekt kommer inte att analyseras närmare i detta kapitel. Den kommer istället att analyseras på annan plats i denna bok av och . Är verkligen valdeltagandet 1998 att betrakta som så lågt att den katastrofstämning som råder i debatten kan betraktas som berätti- gad? Nedan skall vi undersöka huruvida väljarnas politiska engage- 00benn.fm 82 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM mang har förändrats på något drastiskt sätt . Frågan är helt enkelt om det finns någon uppenbar orsak till det minskade valdeltagande 1998 i ljuset av långsiktiga trender från tidi- gare val. Huruvida det lägre valdeltagandet skall bedömas som oroväck- ande lågt, eller inte, beror delvis på vilka väljare som stannat hemma. Forskningen om svenska väljare har visat på flera betydande skillna- der i väljarnas beteende om vi anlägger ett lite längre tidsperspektiv. Flera trender pekar sammantaget på att partiernas grepp om väljarna har minskat kraftigt sedan 1950-talet.22 Graden av partiidentifikation –1998 visar t.ex. på en sådan trend. Allt färre svenskar uppfattar sig själva som anhängare av ett poli- tiskt parti.23 Andelen svenska väljare som betraktar sig som anhäng- are av ett politiskt parti har minskat från 1968 till 42 pro- cent . Tillbakagången från valdeltagandets toppår 1976 är . En andra trend som visar att partiernas grepp om väljarna har minskat är att väljarna bestämmer sig mycket senare för vilket parti de skall rösta på än vad de gjorde . Partierna har alltmer blivit utlämnade åt händelser i valrörelserna eftersom väljarna bestämmer sig allt . Valrörelserna har blivit viktigare. Det finns större vinster och förluster för partierna att göra i valspurten. Ande- len väljare som bestämmer sitt partival under valrörelserna har ökat från 1964 till 1998. ana- lyser visar också att andelen väljare som byter parti mellan två val har ökat liksom andelen väljare som byter parti under valrörelsen. Röst- splittring, att rösta på olika partier i riksdagsval och t.ex. kommunal- val, är också ett fenomen på frammarsch.24 Det är inte uteslutet att en del av det sjunkande valdeltagandet står att finna i partiernas minskade grepp om väljarna. Ju mindre väl- jarna känner sig som anhängare till särskilda partier desto rimligare förefaller det att inte välja något på valdagen. Man sviker då partisys- temet som helhet, inte en kär gammal vän. Misstroende mot partier och politiker har ökat i och något trendbrott 1998 syns inte till i data.25 En ökad misstro mot politiker är inte ett unikt svenskt fenomen. Det har noterats även i andra länder . Men vad som till en del är speciellt svenskt är att politikermisstron har fortsatt att öka även under 1980- och 1990-talen.26 Alla s.k. politiska affärer tycks ha satt sina spår i väljarnas förtroende för partier och politiker.27 Det självrapporterade politiska intresset har legat på en förhållandevis stabil nivå i samband med valrörelserna. 00benn.fm 83 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM dock skönja ett svagt avtagande politiskt intresse 1988 och 1998 jäm- fört med respektive föregående val, vilket skulle kunna antyda en koppling mellan valdeltagandets omfattning och det politiska intres- set i valmanskåren.28 Den minimala tillbakagången för det politiska intresset i samband med valet innebar att nivån motsvarar den i samband med valet . Det betyder att nivån för det politiska intresset är identisk i det riksdagsval där vi noterat svenskt rekord i valdeltagande (1976) och i det val där vi noterat den största tillbaka- gången någonsin i valdeltagandet (1998). Det innebär att det är svårt att finna en klar koppling mellan politiskt intresse och valdeltagande på kollektiv nivå. På individnivå räknar vi med att finna ganska starka samband mellan politiskt intresse och valdeltagande.29 När det gäller det sjunkande valdeltagandet är det naturligtvis intressant att fråga sig huruvida det är fråga om en tillfällig svacka eller en stadigvarande utveckling mot ett lägre valdel- tagande i . Det är en viss skillnad om grupper av väljare valt att ställa sig utanför den demokratiska valprocessen för alltid eller om icke-röstandet 1998 hade med specifika förhållanden vid just det valet att göra. Hur icke-röstarna 1998 kommer att agera är naturligtvis omöjligt att förutspå med någon säkerhet, men genom att mer i detalj analysera väljarströmmarna kan vi ändå ge en fingervisning om hur stor gruppen väljare som aldrig deltar i riksdagsvalen är. I figur 2.1 redovisas hur stor andel väljare som röstade eller inte i valen 1994 och 1998. Fyra av fem röstberättigade röstade vid båda valen och medför alltså inte något demokratiskt problem. Det gäller också de som avstod från att rösta 1994 men som röstade 1998. De som avstod sin rösträtt i både val och val utgjorde av de röstberättigade. Hur stor andel stabila icke-röstare en demokrati kan tillåta sig är ytterst en normativ fråga. Utan att ta ställning i frå- gan kan vi konstatera att denna grupp av svenska väljarkåren har ökat. visar i en analys av panelundersökningen , under valdeltagandets guldålder, att gruppen stabila icke-röstare över två på varandra följande val var 4 procent.30 Denna grupp har nästan fördubblats. Analyser av motsvarande grupp bland icke-röstare över tre på varandra följande val var, enligt resultat för valen 1970–1976, att jämföra för valen 1991–1998. Gruppen mycket stabila icke-röstare är således fortfarande relativt liten i . Den riktigt intressanta gruppen, som också var den som såg till att valdeltagandet 1998 blev så lågt, är de av väljarkåren som lämnade de röstandes skara . Det är här vi finner basen för en ytterli- 00benn.fm 84 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Andelen röstande i valen 1994 och 1998 i (procent) röstare 1994, icke- röstare 1994 och 1998 Kommentar: Analysen bygger på valundersökningens panel 1994–1998. Resultaten har viktats efter valdeltagandet 1998. De som röstat blankt räknas här till de röstan- des skara. Enbart röstberättigade vid båda valtillfällena ingår i analysen. Förstagångs- väljare 1998 har alltså inte tagits med i beräkningarna. gare ökning av andelen stabila icke-röstare.31 För att demokratin inte skall hotas ytterligare är det således viktigt att partiernas arbete och inför nästa val särskilt riktas mot denna förhållandevis stora grupp av nya icke-röstare. Vi vet att valrörelserna är viktiga för att mobilisera väljarnas intresse och engagemang och att de i samband med partiernas mins- kade grepp om väljarna ökat i betydelse. Det finns mätningar som visar på s.k. valårscykler när det t.ex. gäller graden av partianhängar- skap, dvs. effekter av partiernas mobiliseringsarbete i samband med valen. I figur 2.2 åskådliggörs graden av partianhängarskap bland medborgarna åren 1986–1998. Här har vi alltså möjlighet att analy- sera huruvida den ökade tidsperioden mellan valen kan tänkas ha ett finger med i spelet kring det sjunkande valdeltagandet. Partianhängarskapet varierar mellan de år som vi håller val. Vi kan konstatera att i perioden mellan valen är andelen väljare som anger sig 00benn.fm 85 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Medborgarnas grad av partianhängarskap 1986– 1998 (pro- cent) Fråga: (till personer som uppgivet sig sympatisera med något politiskt parti): Anser Du Dig vara övertygad anhängare av detta parti? Källa: (1998), s. 12.