sou · GNB365 · 2000-01-01 00:00:00 — -att regeringen i samband med budgetpropositionen redovisar ett centralt måldokument som beskriver regeringens samlade syn på barn- och ungdomspolitiken och ger en överblick över departemen- tens insatser på barn- och ungdomsområdet. -att kommunerna i särskilda barn- och ungdomspolitiska handlings- planer blir skyldiga att redovisa hur intentioner och de nationella målen kan uppfyllas på den kommunala nivån. "Barnperspektivet i och barnomsorgen" art. 3, 12, 19 och 39 -att regeringen överväger de förslag som BO har lämnat i anslutning till den nya socialtjänstlagen. -att kommunernas tillämpning av den nya lagregleringen för barnom- sorgen följs upp och utvärderas, särskilt vad gäller barnets behov och dess möjlighet att få behålla sin plats inom barnomsorgen när förälder blir arbetslös eller tar ledigt för vård av ett yngre syskon. "Barns och ungdomars hälsa" art. 24 -att regeringen tar initiativ till en utredning av vilka effekter huslä- karreformen får för kvalitet och kompetens inom det förebyggande och behandlande barn- och skolhälsoområdet. "Flyktingbarnens situation" art. 22 och 39 -att regeringen tar initiativ till en utredning med syfte att se över vilka bedömningsgrunder som tillämpas vid avgöranden om barnfamiljer och ensamkommande barn ska få stanna i , särskilt med utgångspunkt från vad som anses vara humanitära skäl. -att barnets behov och asylskäl måste utredas av personal inom barn- psykiatrisk eller barnpsykologisk kompetens. -att regeringen vidtar åtgärder för att asyltiden inte ytterligare ska bidra till att flyktingbarnens psykiska hälsa försämras. -att definitionen av barn i utlänningslagen sätts i överensstämmelse med definition av barn. "Medinflytande för barn och ungdom" art. 12, kap. 25 -att det för kommunens beslutande organ, i alla frågor som berör barn och unga, ska föreligga en skyldighet att under ärendets hand- läggning inhämta synpunkter från kommunens icke röstberättigade barn och unga, i den utsträckning som bedöms nödvändig. "Elevdemokrati och inflytande i skolan" art. 29 och 12 -att rätten till tid för elevrådsarbete garanteras i grundskoleförord- ningen och gymnasieförordningen och att arbetet med elevdemokrati jämställs med ordinarie undervisning. -att ledamöter i elevråd och elever med andra förtroendeuppdrag ska ha rätt till utbildning inom detta område. Ansvaret bör ligga på re- spektive skola och central skolenhet i varje kommun. "Sexuella övergrepp mot barn" art. 19 -att regeringen tar initiativ till att det görs en uppföljning av forsk- ningsprojektet inom BRÅ om sexuella övergrepp mot barn. "Barnpornografi" art. 34 -att åldersgränsen beträffande barnpornografibrott sätts i överens- stämmelse med definition av barn. "Unga i fängelse" art. 37 -att regeringen överväger hur barn i fängsligt förvar kan placeras åt- skilda från vuxna i enlighet med artikel 37 och de rekommendationer som utfärdats av för barnets rättigheter. "Förebyggande av olycksfall" art. 3 och 24 -att hälsoskyddslagen görs tillämplig på olycksrisker. -att miljö- och hälsoskyddsansvarig nämnd blir lokal tillsynsmyndighet för det olycksfallsförebyggande arbetet i kommunerna. -att regeringen medverkar till att alla landsting upprättar register över olycksfallsskador. "Fysisk samhällsplanering" art. 3, 6 och 24 -att uppgift förtydligas när det gäller att följa tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen och utvärdera effekterna av tillämp- ningen ur ett barn- och ungdomsperspektiv. -att bör få ett särskilt informationsansvar när det gäller byggregler som berör barn och ungdom. -att hygieniska gränsvärden för hälsovådliga ämnen anpassas efter barns förutsättningar. "Elevernas arbetsmiljö" art. 3, 6 och 24 -att ett nationellt statistiksystem för elevernas olycksfallsskador upp- rättas. -att Arbetarskyddsstyrelsens beställningsansvar för arbetsskadesta- tistik även ska omfatta skador som drabbar elever. -att arbetsskadebegreppet klarläggs. -att försäkringsskyddet för skolelever förstärks vid inträffad arbets- skada under skoltid. "Information om " art. 42 -att regeringen tar initiativ till att en särskild sammanställning med kommentarer till tas fram. -att i direktiv till statliga utredningar som berör barn- och ung- domsområdet ska ingå att beakta krav och intentioner i barnkonven- tionen. Civildep., Kulturdep. – ad acta Arbetsmarknadsdep. A1994/1755/AL – reg.beslut 34 Socialdep. – BP 1994/95:100, bil. 6 resp. 9 Se även BO:s lista i årsrapporten , s. 61 (underbilaga 1). Tänk om... (1996) "Barnet som far illa" art. 19 p. -att det tillsätts en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda frågor om barn som misshandlas, vanvårdas eller utsätts för över- grepp. -att en tvärsektoriell och longitudinell forskning initieras om före- byggande insatsers effekter och effektivitet. "Barnets hälsa i skolan" art. 24 p. -att det i skollagen tydliggörs att elever ska ha tillgång till elevvårds- personal som skolpsykolog och skolkurator. -att en utredning tillsätts med uppgift att utarbeta övergripande ge- mensamma mål, en rikstäckande basnivå samt ett program för kva- litetssäkring för skolhälso- och elevvårdens verksamhet. "Barnet i asylprocessen" art. 9 p. 1 och 22 p. -att det i utlänningslagen förs in lagregler motsvarande barnkonven- tionens artiklar 3, 9, 10, 12 och 37b. -att åldersgränsen i utlänningsförordningen 5 kap. 12 § höjs från 16 till . "Barnets rätt till sitt ursprung" art. 7 p. -att det bör framgå av (FB) och i lag (1984:1140) om insemination att den genetiske fadern är den som donerat sperma. -att det görs en ändring i folbokföringen så att även den genetiske fadern (donatorn av sperma) anges. -att dessa uppgifter inte bör vara tillgängliga för alla och därför kunna skyddas via sekretesslagen. "Barnet i verkställighetsmål" art. 3 p. 1 och 12 pp. -att en bestämmelse motsvarande artikel 3 med principen om barnets bästa, införs i 21 kap. FB. -att en bestämmelse motsvarande artikel 12 med principen om barnets rätt att föra fram sina åsikter och få dem be- aktade i förhållande till ålder och mognad, införs i 21 kap. FB. Utbildningsdep., Finansdep., Kommunikationsdep. – ad acta Socialdep. – S1996/2432/IFO – överlämnat till Justitiedep., Utrikes- dep., Finansdep. reg.beslut 27 – prop. 1996/97:5 (Forskning och samhälle) reg.beslut 48 – prop. 1997/98:182 (Strategi för att förverkliga kon- ventionen om barnets rättigheter i ) - Ju1997/382/L2 reg.beslut A 45 (11) (delvis) – prop. 1997/98:7 (Vårdnad, boende och umgänge) Barndom sätter spår (1997) "Använd i kommunerna" -att regeringen fastslår en nationell strategi för genomförande på nivå för att uppfylla sitt åtagande enligt konventionen. "Möt våld och mobbning med tydligt ansvar och kunskap" -att följande ändringar görs i skollagen: ·rektor åläggs uttryckligen att särskilt vidta åtgärder för att för- hindra och motverka våld och kränkande behandling. ·rektor ges skyldighet att upprätta, genomföra och utvärdera handlingsprogram mot våld och mobbning. ·lärares och övrig skolpersonals skyldighet att förhindra våld och mobbning förstärks. ·lärare och övrig skolpersonal ges skyldighet att rapportera våld och mobbning till rektor. ·elevers hälsovård ska även innefatta skolpsykolog och skolkura- tor. Vidare föreslår BO: -att tydligare centrala riktlinjer ges avseende innehållet i de skolplaner som ska upprättas av kommunerna. -kursplanerna i grundutbildningen för personal i barnomsorg, skola och fritid ska innehålla kunskap om mobbning och elevsociala problem. -regeringen bör avsätta medel för fortbildningsinsatser i kommunerna. -reglerna för arbetslivsutveckling (ALU) bör utvidgas till att omfatta för insatser i skolan. "Öka inflytandet för barn och ungdomar" -att följande ändringar görs i kommunallagen: ·kommunala nämnder ska samråda med barn och ungdom i frågor som angår dem. ·barn och ungdom mellan ska ges rätt att få till stånd opinionsundersökningar i frågor som angår deras närmiljö eller kommundel där de är bosatta. ·barn och ungdom mellan ska under vissa förutsätt- ningar kunna väcka ärenden i de kommunala nämnderna. ·partistödet ska villkoras så att en del används till att öka inflytan- det för barn och unga i det politiska arbetet. "Barnomsorgen - för barnets bästa" -att skollagen ytterligare förtydligar att förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg tillhandahålls i den omfattning det behövs med hänsyn till barnets eget behov. "Barnets rätt till skydd mot sexuella övergrepp" -att det införs förbud mot att personer som är dömda för sexualbrott mot barn får arbeta i verksamheter med barn och unga. "Förbättra barnsäkerheten i boendet" -att barnsäkerhetskraven i byggregler ska gälla även för fastigheter byggda . får i uppdrag att ytterligare förstärka informationen om byggreglernas barnsäkerhetskrav. – ad acta samt överlämnande till Justitiedep. – öppet ärende - Ju1999/105/K S1997/3200/IFO – reg.beslut 48 – prop. 1997/98:48 (Ändringar i livsmedelslagen m.fl. lagar) Liten blir stor (1998) "Barnet har rätt till en trygg och säker miljö" BO föreslår att: Arbetsmiljölagen utvidgas till att omfatta även förskola och fritids- hem. Arbetsmiljölagen ges ett barnperspektiv. Detta kan göras genom att: -elevskyddsombuden får en förstärkt roll. -nuvarande skyddsorganisation inom skolans och fritidshemmens område kompletteras med en rätt för eleverna att utse elev- skyddsombud även för årskurs 1-6. -skyddsorganisationen inom förskolan, fritidshemmen och skolans årskurs 1-6 kompletteras med vuxna barnskyddsombud som repre- senterar barnen. -barnskyddsombud ska ges samma ställning som skyddsombud. -tillsynsmyndigheterna åläggs att följa arbetsmiljön ur ett elev- och barnperspektiv. ·Forsknings- och utvecklingsprojekt stimuleras för att kartlägga barns arbetsmiljö utifrån barnens perspektiv. S1998/2165/ST – ad acta samt överlämnande till Ar- betsmarknadsdep. (nuvarande Näringsdep.) – öppet ärende N1999/1440/9 Sammanställningen visar att det är mycket svårt att följa huruvida BO:s förslag har resulterat i konkreta åtgärder inom . För- slagen kan ingå som en del i ett större "åtgärdspaket", liknande förslag kan ha kommit från andra myndigheter, organisationer, enskilda, riks- dagen m.fl. Ett förslag kan ligga och "mogna" innan någon åtgärd vidtas, i andra fall leder förslaget överhuvudtaget inte till någon åtgärd. verksamhet – viktiga resultat 1993–1999 () har enligt lag till uppgift att bevaka frågor som angår barns och ungas rättigheter och intressen och ska särskilt följa åtagande enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. Grundstenen i BO:s verksamhet utgörs av principerna i barnkon- ventionen och dess olika artiklar. De ställningstaganden som BO gör, är därför om möjligt, förankrade i . Den generella ut- gångspunkten är att med synpunkter från barn och ungdomar själva, direkt eller indirekt, med andra myndigheter och organisationer samt via statistik och forskning få en överblick över det aktuella kunskapsläget i en viss fråga. Med detta som underlag kan BO sedan fördjupa, problematisera och belysa viktiga problemställningar, bilda opinion och föreslå förbättringar av barns och ungas villkor och rättigheter. Metoderna för BO:s påverkan och granskning är många och varierande t ex; kontakter med forskningsråd, universitet, kommittéer och utred- ningar, olika nätverk bestående av myndigheter, frivilligorganisationer och olika barnprofessionella grupper. Andra arbetsmetoder är att be- svara remisser, medverka i massmedia, anordna konferenser och semi- narier, utbyta information via Internet, rapporter och faktamaterial inom aktuella områden, den årliga rapporten till regeringen samt BO:s olika framträdanden och tal. Det handlar om attitydförändringar är så utformad att den ger varje land ett ansvar för att barn och unga erkänns sina rättigheter enligt konventionen. Alla länder måste därför självkritiskt granska barnens villkor utifrån kon- De mänskliga rättigheter som ska tillförsäkras barnen är inte av det slaget att de kan förverkligas enbart genom lag- stiftning och myndighetsbeslut. grundprinciper behöver konkretiseras och dis- kuteras. Den måste också bli känd och respekterad av föräldrar, be- slutsfattare och olika yrkesgrupper som kommer i kontakt med barn. Men framförallt behövs som ett verktyg för attityd- förändringar kring hur barn och unga blir bemötta och behandlade av vuxensamhället. Att utvärdera BO:s arbete Inom en rad områden har BO:s förslag fått gehör men genomförandet av i vårt land är en långsiktig process där många olika aktörer måste samverka för att uppnå en attitydförändring som verkligen stärker barns rättigheter. Information och opinionsbildning är några av de metoder som står BO till buds. Men information i sig leder inte alltid självklart till att barn och ungas livsvillkor förbättras. Infor- mationen måste också omsättas i kunskap och i konkret handling. Många forskare har pekat på bristerna när det gäller att utvärdera och mäta informations- och opinionsbildande insatser: "Det är sant att massmedierna sammantagna över långa perioder har haft stora effekter. Därav följer dock inte att de är särskilt effektiva i enskilda insatser. Effektivitet har med måluppfyllelse att göra; effekter kan vara alla typer av förändringar, önskade som oönskade" (Ur Kommunikation i teori och praktik, och , Konsult- förlaget 1992). Ett av problemen när det gäller att utvärdera BO:s arbete ligger i att det inte med säkerhet går att uttala sig om vad eller vem som varit or- saken till det resultat man mäter. Samhället är komplext och som nämnts tidigare finns en rad olika aktörer som arbetar med att föra ut eller angränsande frågor. En annan svårighet är tids- faktorn eftersom ett förslag till författningsändring kan ta innan det vunnit laga kraft. Ett exempel på det är socialtjänstlagen där BO framförde sina förslag till ändringar men där ändringarna trädde i kraft först . Effekten av insatsen kunde alltså inte mätas förrän . Ett annat problem hänger samman med en ombudsmans mandat där rollen förutsätts peka på brister i samhället och ibland vara kritisk i för- hållande till andra instanser i samhället. Detta kan leda till en negativ hållning gentemot ombudsmannen hos t ex visa myndigheter, kommuner, landsting eller frivilligorganisationer som kan försvåra en utvärdering av BO:s arbete i en särskild fråga. Sammanfattningsvis kan sägas att konkret mäta effekten av just BO:s insatser i en viss fråga är som ovan beskrivits förenat med vissa svårigheter. Det väsentliga måste därför bli att bedöma om BO har satt upp relevanta mål för sitt arbete och om verksamheten har bedrivits med ett innehåll och en utformning som rimligen har lett framåt i öns- kad riktning och mot de uppsatta målen. Ett sätt att kvantitativt mäta resultatet av BO:s arbete kan vara att undersöka hur många människor – barn och vuxna – som känner till och BO. SKOP-undersökningar visar att både myn- digheten BO och är begrepp som i allt större ut- sträckning är känt bland politiker, allmänheten och inte minst barn och ungdomar själva. Detta måste rimligen ses som en effekt av bl a att BO syns och hörs allt oftare i medierna, både nationellt och in- ternationellt. Några av BO:s viktigaste insatser Med tanke på det breda arbetsfält som ingår i BO:s verksamhet och de relativt begränsade resurserna har BO under de som myndigheten varit verksam haft tre större sk fokusområden. 2.Barns och ungas rättigheter 3.Barns och ungas situation i samhället BO har långsiktigt och strategiskt arbetat för att påverka lagstiftningen så att den bättre stämmer överens med . Vi har läm- nat remissvar, synpunkter och förslag direkt till olika departement eller till olika kommittéer och utredningar. Inom en hel del viktiga lagområden har viktiga förändringar skett där BO:s insatser haft betydelse. Som exempel kan nämnas som omnämner BO:s inlaga i sitt betänkande. Ett annat exempel är synpunkter till Justi- tiedepartementet i samband med den departementspromemoria som be- handlade barnets rätt att uttrycka sina åsikter vårdnads- och umgänges- mål. En av grundprinciper, artikel 3, principen om barnets bästa finns nu inskriven som portalparagraf i , i Utlänningslagen och i Socialtjänstlagen. Även en annan av barnkon- ventionens grundprinciper, nämligen den om barnets rätt att komma till tals, artikel 12, finns numera formulerad såväl i Utlänningslagen och som i Socialtjänstlagen. Förutom att påverka lagstiftningen så att den överensstämmer med har BO redan från början aktivt drivit frågan om att måste omsättas på ett regionalt och lokalt plan. "Inte förrän samtliga kommuner införlivat i planering och beslutsprocesser kan hävda att är genomförd fullt ut", är ett uttalande som BO har gjorde 1995. Genom två st nationella enkäter till samtliga kommuner har BO kartlagt hur långt kommunerna kommit i arbetet med barnkonvention. BO har också genom en aktiv opinionsbildning bl a genom kommunbe- sök och föreläsningar, via Internet och en intensiv informationsverk- samhet med produktion av en särskild handbok om barnkonvention, "Ett steg framåt" fått igång en stor andel kommuner och några landsting att påbörja och utveckla arbetet med att införliva lokalt och regionalt. En av de frågor som BO länge drivit och på olika sätt tagit upp tagit upp i regeringsrapporterna -94, -96 och -97 har handlat om behovet ett centralt måldokument, dvs en nationell strategi för att påskynda arbetet med att införliva på alla nivåer i samhället. Även den parlamentariska barnkommittén framförde betydelsen av en sådan strategi. lade regeringen fram en proposition "Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i " och som antogs av . Den innehåller ett flertal av de förslag som BO tidigare ställt krav på när det gäller t ex utbildning om barn- konventionen, direktiv till kommittéer och utredningar, kommunala barn- och ungdomsplaner samt modeller för uppföljning och utvärdering. BO har fått en nyckelroll i det arbete som lagts fram i den nationella strategin och fått i extraresurser. 2 Barns och ungas rättigheter BO ska särskilt bevaka de grupper av barn och unga som befinner sig i utsatta situationer. Vårt arbete i detta avseende syftar ytterst till att varje barn skall ha tillgång till generella goda förebyggande insatser samt tillförsäkras sådant skydd och omvårdnad mot misshandel, vanvård och övergrepp som är nödvändigt för dess gynnsamma utveckling. I det arbetet ska också det friska och utvecklingsbara hos barnet också lyftas fram. Andra viktiga frågor inom detta område gäller också om barns och ungas inflytande samt barnsäkerhet. Sammanfattningsvis kan sägas att BO:s insatser inom området barns och ungas rättigheter handlar om att lyfta fram och tydliggöra samhäl- lets ansvar för, samt sprida kunskap om barns och ungdomars behov och rättigheter och bevaka att deras rättigheter tillgodoses. Om så inte är fallet föreslår BO åtgärder till regeringen. Nedan nämns några frågor där BO:s insatser haft betydelse. BO har haft ett regeringsuppdrag att samordna arbetet mot mobbning. Uppgiften var att belysa mobbningsproblemet och att öka samhällets insatser mot mobbning. En brevkampanj till cirka 6 000 13-åringar genomfördes med syftet att lyfta fram de ungas egen kunskap och betydelse i arbetet mot mobbning. BO har också drivit frågan om att kursplanerna för grundutbildning av personal i förskola, skola och fritid ska innehålla kunskap om hur mobbning förhindras. Med detta krav har BO uppvaktat lärarutbildningskommittén. BO utarbetade ett arbetsmaterial till skolorna och en rapport med förslag till åtgärder när det gäller utbildning och lagstiftning på området som sedan överlämnades till regeringen. Rapporten utgjorde ett underlag för en hearing som anordnades av och därefter en proposition som lades fram . BO har vidare bedrivit ett intensivt opinionsbildande arbete med bl a flera debattartiklar, radio- och TV-framträdanden vilket inneburit att mobbningsproblemet diskuterats och belysts i den allmänna samhälls- debatten. Därigenom har beslutsfattare och andra som arbetar med barn och ungdomar fått en ökad kunskap och större engagemang kring mobbning. Många skolor har också påbörjat ett aktivt arbete när det gäller att förebygga mobbning. I vilken mån detta har lett fram till att färre barn och unga mobbas är kanske för tidigt att uttala sig om . BO:s arbete med mobbningsfrågorna har sammanfattningsvis lett till skollagens skrivning har förstärkts vad gäller skolpersonalens ansvar att förebygga och förhindra mobbning. läroplanens skrivning har förstärkts vad gäller rektors ansvar på om- rådet. pengar har avsatts till fortbildning av skolledare har fått ett särskilt uppdrag att under -99 granska skolor- nas arbete mot mobbning kunskapen och engagemanget kring mobbningsfrågor har ökat BO har inom ramen för sitt mobbnings- och barnsäkerhetsarbetet foku- serat på betydelsen av förskolans och skolans arbetsmiljö. I BO:s rap- port till regeringen "Liten blir stor" lade BO fram två huvudför- slag. Det gällde dels ett förslag om att arbetsmiljölagen även ska omfat- ta barnen i förskolan och dels förslag som syftade till att arbetsmiljö- lagen ska få ett bättre barnperspektiv. Flera motioner har därefter lagts på området med BO:s förslag som underlag. I direktiven till en utredning som ska se över skollagen framgår att utredningen ska "se över och vid behov föreslå förändringar av andra regler för att stärka säkerhet, skydd och trygghet i barnom- sorgs- och skolverksamheten, särskilt avseende arbetsmiljö- samt hälso- och sjukvårdslagstiftning. Behovet av en utredning som ser över elev- och skolhälsovården var en av de frågor som BO föreslog i sin rapport till regeringen -96. Vi fram- förde då barnets eget behov av tillräcklig tid med skolsköterska och skolpsykolog/ kurator. Vi föreslog också att elevvårdens kompetens, på samma sätt som skolhälsovårdens, borde faststås i skollagen. Orsaken till detta var den oroande utveckling som pågick i kommunerna med neddragningar, främst inom elevvården. Vi föreslog därför att en utred- ning borde tillsättas med uppgift att utarbeta en rikstäckande basnivå och ett program för kvalitetssäkring för skolhälso- och elevvården. En sådan utredning är nu tillsatt och BO:s förslag omnämns i direktiven till denna. BO har genom opinionsbildning och genom att deltaga i den parla- mentariska barnkommitténs arbete medverkat till att ett bättre barn- perspektiv i invandrings- och flyktingpolitiken har fått gehör hos regering och riksdag Bland annat har principen om barnets bästa och principen om barnets rätt att uttrycka sina åsikter arbetats in i Utlänningslagen. I en debattartikel i samt i sin årsrapport föreslog BO att en utredning skulle tillsättas med uppgift att se över behovet av att öka möjligheterna att kontrollera personal inom förskola, skola och barn- omsorg. Anledningen var några uppmärksammade fall där personal inom skola och barnomsorg begått fysiska och sexuella övergrepp mot barn. Regeringen tillsatte senare en utredning för att se över hur arbets- givare kan pröva lämpligheten hos arbetssökande inom skola, förskola och skolbarnsomsorg. BO:s förslag vad gäller lämplighetsprövning omnämns i direktiven. Utredningen lämnade sitt betänkande våren -98 och förslagen överensstämmer i stort med BO:s tidigare framförda syn- punkter. I rapporten till regeringen framförde BO krav på att en parla- mentarisk kommitté skulle tillsättas med uppgift att utreda frågor som berör barn och unga som misshandlas psykiskt, fysiskt eller sexuellt. Bakgrunden var den otillräckliga statistik som finns på området, rap- porter om att antalet anmälningar om barnmisshandel ökade samt att det gjorts någon sådan bred utredning. Regeringen beslutade våren -98 att tillsätta en sådan parlamentarisk utredning. I direktiven hänvisas till BO:s förslag i frågan. Förbud mot innehav av barnpornografi När det gäller frågan om förbud mot innehav av barnpornografi över- lämnade BO särskilda synpunkter i samband med att direktiven till en särskild utredning togs. Vi gjorde sedan en uppvaktning och hade ett flertal andra kontakter med utredningen.