sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — Rapport från en forskargrupp Regeringen fattade beslut om försöksverksamhet med Kvalificerad yrkesutbildning under ledning av yrkesutbildning (). Bakgrunden är i korthet att regeringen fick motta betänkandet . Kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning (SOU 1995:38). Remiss- behandlingen visade att utredningens bedömning av behovet av en ny kvalificerad yrkesutbildning vann allmänt gillande. De konkreta förslagen i betänkandet, om hur denna utbildning borde utformas, möttes däremot av mycket blandade reaktioner, remissvaren var alltifrån uppskattande till starkt kritiska. Mot bakgrund av att utredningens resultat i flera stycken kan ses som kontroversiella är det logiskt att regeringen ville få fram ett säkrare underlag för en even tuell utbildningsreform. Denna utvärdering har utförts på uppdrag av . Utvärderingen har upphandlats genom anbud i enlighet med upphand- lingsförordningen och utannonserats i . Som underlag för anbudsgivningen fanns en PM, Utvärdering av försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning, daterad (Dnr 96/109). Anbudet omfattade utvärdering av totalt 4500 utbildningsplatser, 1700 som startade , ytterligare 300 platser som tillkom 1997 och ytterligare 500 som tillkom 1998. Under utvärderingens gång har ytterligare platser tillkommit. Dessa har efter överenskommelse med KY-kansliet inkluderats när så har varit möjligt. Den viktigaste beståndsdelen i vår utvärderingsmodell är själv- utvärderingar inom vart och ett av respektive utbildningsprogram. Dessa självutvärderingar har haft ett dubbelt syfte. Det primära har varit att implementera ett kvalitetstänkande hos utbildningsanordnarna och en kontinuerlig utvärderingsprocess som bygger på reflexion över det egna arbetet. Utifrån en självutvärdering kan man finna styrkor och svagheter i organisationens arbetssätt som kan vara bas för ett för bättrings- program. Självutvärderingarna har också varit ett rationellt sätt att samla in en del av den information vi behövt för vårt utvärderingsuppdrag. Därutöver har vi använt tre studentenkäter, besök hos ett urval utbild- ningsprogram och telefonintervjuer med utbildningsanordnare och organisationer som tillhandahållit platser för Lärande i arbete. Vi sammanfattar våra resultat och slutsatser i kapitel 14. Vi börjar med att redovisa vilka utbildningar det blev och hur de svarar mot arbetsmarknadens krav. Därefter diskuterar vi utbildningens orga- nisering och genomförande och vilka problem vi sett där. Slutligen diskuterar vi ett antal snävare frågeställningar som preciserats i vårt utredningsuppdrag. De visionära och utbildningspolitiska diskussionerna presenterar vi i det avslutande kapitel 15. Vad som kommer att hända med den Kvalificerade utbildningen är till slut en politisk fråga. De olika alternativen har olika politiska konsekvenser. Vill man ha ett centraliserat eller ett decentra- liserat utbildningssystem? Vill man skapa utrymme för privata utbild- ningsanordnare eller är den Kvalificerade yrkesutbildningen helt en angelägenhet för stat och kommun? Dessa och många fler ställnings- taganden som är förknippade med det avgörande beslutet anser vi hör hemma i den politiska beslutsprocessen. Vår förhoppning är att berika beslutsunderlaget inför dessa viktiga avgöranden. Den utvärderingsmodell vi valt har ställt stora krav på utbild- ningsanordnarnas medverkan och engagemang, i genomsnitt per program. Utan denna arbetsinsats hade utvärderingen inte varit möjlig, och vi är tacksamma för er medverkan. Det är vår förhoppning att ni kommer att ha glädje av den insatsen . Vi vill också rikta ett tack till KY-kansliet som varit oss behjälpligt med att snabbt sammanställa det material vi önskat. Utvärderingen har utförts av en forskargrupp bestående av profes sorerna , och , universitetslektor samt doktoranderna , och . I projektets senare skede har även 1:e forskningsingenjörerna deltagit i utvärderingsarbetet. "Kvalificerad yrkesutbildning" – en länge omstridd Det vaga svenska yrkesbegreppet .................................... 1.4Tysk yrkesklassificering och yrkesutbildning – ett skarpare fokus på kvalificering........................................ 1.5Utvecklingen av det svenska yrkesutbildningssystemet – några historiska huvudtendenser ................................... Skråväsendet, avskräckande eller förebildligt exempel ..... Många yrkesskolor, en grundskola .................................. Den långa vägen mot en integrerad gymnasieskola ........... 1970-talets nya utvidgade högskola ................................. Kvalificerad yrkesutbildning i historiskt perspektiv.......... 1.7KY:s uttolkning av Kvalificerad yrkesutbildning, – ett KY-försökets genomförande och organisation ............................. Försöksverksamhetens organisation och uppläggning ....... Anvisningar för ansökan ................................................. Utbildningens namn, inriktning och omfattning ................ 2.3.2Ansvarig utbildningsanordnare och övriga Utbildningens övergripande mål ...................................... 2.3.5Huvudsaklig uppläggning och organisation av utbildningen och Lärande i arbete samt omfattningen av utbildningens olika delar ................................................. Kursplaner och mål för kurser eller huvudmoment ........... Inriktning av Lärande i arbete ......................................... 2.3.8Kompetenskrav på den personal som medverkar i 2.3.9Förkunskapskrav och andra villkor för att påbörja 2.3.11Principer för betygssättning och former för Examen alternativt utbildningsbevis ................................ Tillgodoräkning som högskoleutbildning .......................... Råd och föreskrifter ........................................................ Tillgodoräkning av annan utbildning eller verksamhet ...... Antagning till utbildning efter den reguljära starten.......... Förändringar i utbildningsplanerna .................................. Byte av medlemmar i ledningsgruppen............................. Anknytningen till arbetslivet............................................ Examens- och utbildningsbenämningar ............................ Examensbevis och utbildningsbevis ................................. Utvärderingsuppdraget och dess frågor ...................................... Samverkan mellan intressenterna..................................... Uppläggning och metod ............................................................... Både en utvärdering och ett kvalitetsarbete ...................... Tillvägagångssätt vid datainsamling ................................ Tidpunkter för datainsamling .......................................... Tidsperioder med begränsad datainsamling ...................... Bortfallsperiodens betydelse för resultatet ........................ Telefonintervjuer med utbildningsanordnare .................... Telefonintervjuer med LIA-företag .................................. Tillvägagångssätt för analys av telefonintervjuerna .......... Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning............. Sökta samt beviljade ansökningar .................................... Antal ansökningar inom olika branscher .......................... Antal beviljade ansökningar inom olika branscher ............ De beviljade utbildningarnas yrkeskaraktär...................... Jord, skog och trädgårdsbranschen .................................. Branschen för övriga utbildningsprogram ........................ De studerandes intresse för utbildningsprogram inom Under resans gång........................................................... De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav....... 6.1Distinktionen yrkesförberedande respektive studie- 6.2Utredningen om Kvalificerad Eftergymnasial Yrkesutbildning, förkortad ............... Regeringens proposition om Kvalificerad yrkesutbildning 97 KY-försöket ur arbetsmarknadssynpunkt ....................... Kvalificerad yrkesutbildning och branscherna................ Kvalificerad yrkesutbildning ur bristyrkesperspektiv...... Kvalificerad yrkesutbildning som en lagom kvalificerad Kvalificerad yrkesutbildning och konsten att lyckas med Studenterna på de Kvalificerade yrkesutbildningarna .............. Kvinnor och män .......................................................... Utbildningarnas uppläggning och genomförande ...................... Antagning och urval...................................................... Lärande i arbete ............................................................ Utbildningsanordnarnas målsättning med Lärande i Olika former av Lärande i arbete ................................... Växling mellan skolförlagd och företagsförlagd Hur studentplatser ordnas för Lärande i arbete .............. Handledare och handledarutbildning .............................. Uppföljning, utvärdering och examination av Lärande i Integration skola och arbetsliv....................................... Studenternas inställning till Lärande i arbete .................. LIA-företagens inställning till Lärande i arbete .............. Ekonomisk ersättning vid Lärande i arbete..................... Högskolepoäng i Kvalificerad yrkesutbildning ............... Kvalitetsarbete och egenutvärdering ......................................... Verktyg för utvärdering ................................................. – ett verktyg för självutvärdering ................. Utbildning kring kvalitetsutveckling .............................. Uppläggning och deltagande i självutvärderingen ........... Resultat av arbete med ................................ Omfattning av arbetet med ........................... Upplevelser av arbetet med .......................... Resultat och arbetssätt när man inte arbetat med 10 Huvudmannaskap, ledning och reglering................................... Olika typer av huvudmannaskap.................................... Ledningsgruppen och dess arbete .................................. 11 Utbildningarnas ekonomi........................................................... Jämförelse med andra utbildningsformer ........................ Kostnader för Lärande i arbete ...................................... De ekonomiska förutsättningarnas inverkan på Materiella och personella resurser ................................. 12 Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv ............. Utbildningsinsatser präglade av regionala och lokala Behov av nationella rambestämmelser ........................... Planerings- och ansvarsnivå .......................................... Flyttbenägenheten hos de studerande ............................. Flyttbenägenhet hos studerande fördelad på bransch ...... Flyttbenägenhet hos de studerande fördela d på utbildningarnas geografiska placering............................ Flyttbenägenhet hos de studerande fördelad på kön ........ Flyttbenägenhet hos de studerande fördelad på ålder ...... Flyttbenägenhet inom enstaka utbildningar – tendenser utifrån en kvalitativ analys ............................................ Flyttbenägenhet indelad i ett intervall............................. Kännetecken hos utbildningar med hög flyttbenägenhet .. Flyttbenägenhet på regional nivå ................................... Flyttning efter avslutad utbildning ................................. 13 efter utbildningen ................................................. Studenternas uppfattningar om Kvalificerad En okänd utbildning? 14 Slutsatser och reflexioner........................................................... Utbud och efterfrågan ................................................... De beviljade utbildningarnas karaktär............................ Utbildningarna och marknadens krav............................. Studenterna efter utbildningen ....................................... Utbildningarnas organiserande och genomförande .......... Antagning och urval...................................................... Lärande i arbete ............................................................ Tillgång på och fördelning av ..................... Handledare och handledarutbildning .............................. Studenternas inställning till Lärande i arbete .................. Könsmönster, regionala effekter och annat ..................... Könsbundna utbildnings- och yrkesval........................... Nya grupper av studerande............................................ 15 Kvalificerad yrkesutbildning ................................... 15.1.1 Likvidation – Nedläggning av verksamheten .................. 15.1.2 Prolongation – Kvalificerad yrkesutbildning i sin 15.1.3 Integration – Kvalificerad yrkesutbildning som en del av den reguljära högskolan ................................................. 15.1.4 Separation – Kvalificerad yrkesutbildning som en egen Ett politiskt beslut......................................................... Lag (1996:339) om en försöksverksamhet med viss Förordning (1996:372) om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning.................................... Frågeguide till telefonintervju med utbildningsanordnare 281 Frågeguide till telefonintervju med LIA-företag ............. 1"Kvalificerad yrkesutbildning" – en länge omstridd verksamhet I detta kapitel fokuserar vi på den kvalificerade yrkesutbildningens svenska historia. Vi tolkar försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning (KY) som kulmen på en lång historisk process, som handlat om yrkesutbildningarnas fördjupade kvalificering och arbets- livsanknytning. pekar vi i kapitlet på karaktäristiska svenska svårigheter att åstadkomma en kvalificering av yrkesutbildningarna. Komplikationerna är inte enkla eller tillfälliga utan kan delvis spåras till unika fackliga historia och i några avseenden finns de rent av inbyggda i svenska språket. När vi tar svenska språket till hjälp, för att tänka stort och fritt om kvalificerade yrkesutbildningar, är det lätt hänt att vi hamnar snett p g a de många innebörder, som vi laddat ordet yrke med. 1.1 Det vaga svenska yrkesbegreppet På svenska kan vi obehindrat växla mellan orden yrke och arbete. Så är inte fallet i t ex engelskan och tyskan. I svenskan kan alla arbeten kallas för yrken och alla yrken för arbeten. Det är vi språkligt sett täm- ligen ensamma om. Vi använder ofta yrke som en neutral term, utan den betoning på kvalificering som är självklar på många andra språk. Följaktligen är det inte så enkelt att översätta det svenska ordet yrke. Vilket ord som är lämpligast blir beroende av syfte och sammanhang. I engelskan är de viktigaste alternativen occupation (som i occupatio- nal safety/yrkesskydd och -säkerhet) respektive vocation (som i vocational training/yrkesutbildning och -inskolning). I tyskan finns motsvarande skillnad mellan Arbeit respektive Beruf och Facharbeit. Vår brist på ord för skiftande betydelser av yrke leder till typiskt svenska missförstånd kring vad yrkesutbildning är för något. Vi tycks ha särskilt svårt att tala om kvalificerade yrken och yrkesutbildningar. Menar vi första bästa introduktionsdag eller kortkurs för ett tempo arbete 16 "Kvalificerad yrkesutbildning" - en länge omstridd verksamhet SOU 1999:119 eller syftar vi på en kvalificerad flerårig yrkesutbildning. En för är basal, att vi för dessa fenomen använder samma ord yrke, som kommer av fornsvenskans yrkia med grundbetydelserna verka och orka. Engelskans work kan även det härledas till det nordiska yrkia. I dessa grundbetydelser finns ingen betoning av kvalificering, enbart av uthållighet. Vocation (efter latinets vocatio, kallelse, inbjudan) på engelska och Beruf på tyska (efter berufen som betyder kalla) karaktäriserar yrket som något man känt sig kallad att bli. Kall på svenska har en ålderdomlig, närmast religiös, prägel och används sällan. Präster och missionärer kan säga att de känt sig kallade. I få andra yrkesgrupper vill man använda sig av ett så högtidligt språkbruk. Många är även oro- ade av perspektivet att bli betraktade som frivilliga. Exempelvis har sjuksköterskor kämpat fackligt för att deras yrke inte skall uppfattas som ett kall utan som ett normalt yrke, underförstått ett yrke där man har rätt att ställa krav på löner och arbetsvillkor. På svenska är yrkeslivet synonymt med arbetslivet. Yrkesinspektio- nen är karaktäristiskt nog namnet på den svenska myndighet, som har att övervaka arbetsförhållandena på alla svenska arbetsplat ser, inklusive landets skolor. Arbetsskada och yrkesskada betecknar samma skada. Den gamla yrkesfarelagen markerade att det fanns olycksrisker och sjukdomstillstånd (yrkessjukdomar), som var specifika för olika yrkes- grupper. Yrkesskadeförsäkring var synonymt med arbets skade- försäkring. Den svenska användningen av yrke är mest lik bruket av occupation eller job på engelskan, respektive Arbeit på tyskan, dvs ett generellt ord för alla beteckningar på anställningar oavsett ut- bildningskrav eller kvalificering. Om vi tillämpade detta svenska språk- bruk med konsekvens skulle alla utbildningar, som leder till arbete, kallas för yrkesutbildningar. Så har också ofta varit fallet. AmuGrup pen (AMU) m fl utbildningsanordnare har givit ett stort antal utbildningar som de kallat för yrkesutbildningar, även om dessa i flera fall varit påfallande kortvariga och okvalificerade. Syfte och innebörd har varit att utbildningarna skall leda till arbete, till sysselsättning, det har varit nog som skäl för beteckningen yrkes utbildning. () har länge arbetat med klassificerings- systemet Nordisk YrkesKlassificering (NYK), ett system i vilket alla existerande arbeten betecknas som yrken. NYK är en svensk anpassning () av det internationella systemet International Standard SOU 1999:119 "Kvalificerad yrkesutbildning" - en länge omstridd verksamhet 17 Classification of Occupations (ISCO) . Observera att det i detta fall är occupation (arbete, job, vad man är sysselsatt med), som översätts med yrke. För att få en tydligare bild av NYK- systemet kan vi gå till en av källskrifterna, Svenskt yrkeslexikon, som visserligen upphörde att utkomma men fått sentida efterföljare i årsböckerna Yrke och framtid. Ambitionen är som nämnts att systemet skall vara heltäckande. Yrke kallas vilket som helst arbete på den svenska arbetsmarknaden. Den enda begränsningen är att arbetet har ett visst minsta antal utövare, t ex 500. Det görs ingen åtskillnad mellan yrken med hänsyn till hur mycket utbildning de förutsätter. Yrken som kräver akademisk examen bildar ingen egen kategori. För att exemplifiera med vård området kallas läkare och sjuksköterskor för yrken liksom underskö terskor och sjukvårdsbiträden. Alla tänkbara assistentuppgifter, oavsett samhällssektor, kallas genom- gående för yrken. Alla arbeten är även yrken. Yrken i vilken mening? Yrkesklassificeringarna har även ett horisontellt problem: Vad är lämplig precision i yrkesbeteckningarna? Vad är ett kluster av besläk- tade yrken respektive ett distinkt eget yrke? Valet av upplösningsnivå framstår ibland som inkonsekvent eller godtyckligt. Officer i för svaret är exempelvis inget eget yrke utan räknas till yrkesgruppen militärt arbete. Den yrkesgruppen är indelad i en mängd yrken som exempelvis plutonsofficer vid armén, plutonsofficer vid flottan, plutonsofficer vid kustartilleriet, plutonsofficer vid flygvapnet, kompaniofficer vid armén och regementsofficer vid armén. Läkare är å andra sidan läkare oavsett hierarki (t ex underläkare, överläkare) eller gren av hälso- och sjuk- vårdssystemet (t ex distrikt, sjukhus) eller för den delen medicinsk spe- cialitet (t ex medicin, kirurgi, psykiatri eller mer precisa specialiteter som gynekologi och anestesi). Bristen på precision i fallet läkare blir inte bättre av att läkarna är fler än offi cerarna. Ifråga om vissa industriarbeten är precisionen däremot extremt god. Exempelvis skiljer man för järnbruksarbete på kokillresare (som övervakar att göten får rätt vikt) och kokillputsare (som rengör och smörjer kokillerna). Med andra ord kan yrke på svenska beteckna vad som helst ur kvali- fikationssynpunkt och i precision kan det variera från att beteckna stora yrkesfamiljer till mycket smala specialiteter. Denna vaghet är en kom- plikation för våra fortsatta resonemang om yrkesutbild ning i allmänhet, kvalificerad yrkesutbildning i synnerhet. 18 "Kvalificerad yrkesutbildning" - en länge omstridd verksamhet SOU 1999:119 Yrke har inte bara den allmänna innebörden, vilket yrke som helst. Yrke används också för att skilja ut de yrken som kräver särskilda kva- lifikationer. Yrke blir med andra ord ett understatement för gediget yrkeskunnande. Yrke i denna mening använder vi utan att göra skill nad på akademiker eller icke-akademiker. Det är inte mindre rimligt att säga läkaryrket än att tala om kockyrket eller fotografyrket. I de senare fallen är yrke en svensk motsvarighet till vocation respektive Beruf, medan läkaryrket ute i världen främst ses som en profes sion, för övrigt det främsta exemplet på pro fession. Det är inte helt enkelt att avgöra, när en svensk menar yrke med betydelsen occupation och yrke i meningen vocation. När vi säger yrkesman menar vi någon som verkligen kan sin sak till skillnad från amatörerna. Det något ålderdomliga yrkeskvinna är inte enbart en markering av att en kvinna yrkesarbetar (till skillnad från att vara exempelvis hemmafru), det är också en markering av att hennes arbete är kvalificerat. Med omdömet yrkesskicklig uttrycker vi varierande grad av beundran för den som behärskar sitt yrke. Ofta, men långt ifrån alltid, tycks referensramen vara de gamla hantverken, yrkesskicklig i samma mening som när vi karaktäriserar de gamla mäs tarna. Tyst kunskap har blivit ett viktigt begrepp för att fånga detta släktskap med de gamla mästarna. Till skillnad från akademiker förut sätts mästarna ha svårare att verbalisera sitt kunnande, det är ju inte i första hand forsk- ningsanknutet utan verksamhetsanknutet och verksamheten är ofta praktisk, inte verbal. En mästerkock demonstrerar sitt yrkeskunnande genom att tillaga en utsökt meny, inte genom att skriva en uppsats om kokkonstens utveckling. För en jubelakademiker, t ex en historiker eller folklivsforskare, som specialiserat sig på hur det svenska köket föränd- rats, är uppsatsen, artikeln, avhandlingen eller före draget de främsta bevisen på den professionella kompetensen. Det anses av helt under- ordnad vikt om akademikern också kan utföra hant verket att laga mat, bokliga meriter räcker. De första fackliga organisationerna i var yrkesför bund, exempelvis som bildades av 17 avdelningar (ingår det i ). Yrkesförbun dens med- lemmar förvaltade traditionerna från hantverksepoken och var djupt oroade inför hotet att ersättas av icke-facklärda arbetare. Denna hotbild var ett verksamt rekryteringsargument. I yrkesförbunden finns en väl- dokumenterad debatt på temat att de yrkeslärda är förmer än icke- yrkeslärda. Denna motsättning hade de för övrigt ärvt från hant verks- tiden, då exempelvis grovarbetarna saknade skråtillhö righet och använ- des för att lyfta och bära, gräva och baxa och andra tunga kropps- SOU 1999:119 "Kvalificerad yrkesutbildning" - en länge omstridd verksamhet 19 arbetsuppgifter.1 Med industrialismen kom dessa skikt av icke-facklärda att bli mångdubbelt större än de facklärda, vilket fick stora kon sekvenser för samhällsstrukturen i all mänhet, yrkesutbildningsbehoven i synnerhet. I många länder har yrkesförbunden en starkare ställning än de har i . är det mest kända, för många det kan ske mest ökända, exemplet på en långtgående tillämpning av yr kesför- bundsprincipen. kan ses som ett föregångsland ifråga om avveckling av yrkesförbund. är det många län ders fackföreningar som i växlande omfattning infört det svenska systemet med stora industriförbund. Av stor betydelse för den svenska utvecklingen var den svenska fackföreningsrörelsens tidiga organisa- toriska vägval, att förorda industriförbund istället för yrkesförbund.