sou · GNB330 · 2000-01-01 00:00:00 — Arbetarrörelsen har successivt avvecklat sin medieverksamhet och efter försäljningen av har man ägarinflytande endast i ett femtontal lands - ortstidningar samt i fackförbundspressen. Ägarsfärer på den svenska mediemarknaden. Medieom- sättning i och totalt samt total omsättning 1997. varav SVT, SR och UR Källa: Årsredovisningar för respektive företag 1997. Anm: 1 Ej helt exakt värde. 2 Uppskattat värde. SVT:s och SR:s avgifter till är eliminerade. Det av statliga bolag majoritetsägda () med en total omsättning på ingår ej, på grund av att uppgifter saknas för den medieanknutna verksamhetens storlek i . Trots turbulensen på många av mediemarknaderna har förändring - arna på ägarnivå varit relativt måttliga (tabell 2.35). Bara ett fåtal ägargrupper har försvunnit, för många ägare har förändringen i omsättning varit relativt obetydlig. Tillväxten har framför allt hänfört sig till TV-företag (Stenbecksfären, TV4, och ). De företag som specialiserat sig på tryckta medier visar med något undantag små ökningar eller tillbakagång. Det är frap - perande att tillväxt till en så stor del ligger i utlandet (tabell 2.36). I motsvarar förvärvet av Sydsvenska Dagbladetsfärens totala tillväxt. Om det minoritetsägda TV4 räknas in uppgår tillväxten till . expansionsmöjligheter kommer sannolikt begränsas av att gruppen måste minska skuldbördan från köpet av . Något anmärkningsvärt är även den tidigare Radio-koncernens tillväxt . Ägargruppers medieomsättning i och 1996. varav SR, SVT, UR1 Familjen (IMP) /(SDS) Källa: Årsredovisningar för respektive företag. Anm: 1 Företagens ägdes 1986 av folkrörelserna, pressen och näringslivet, medan verksamheten stod under statsmakternas kontroll 2 Av omsättningen 1997 härrör från annonsförsäljning (främst Gula sidorna). 4 Inkl av . har många av världens största medieföretag vuxit kraftigt genom fusioner, förvärv och nyetableringar. Den svenska mediemarknaden har berörts endast i begränsad grad av denna expansionsvåg. Bland de största medieägarna i återfinns vis - serligen några utländska bolag, men det är bara det holländska som tillhör de stora aktörerna på den europeiska mediemarkna - den (Tabell 2.36). Flera av världens största mediekoncerner har dock gjort investeringar i . De stora amerikanska film - producenterna har exempelvis tagit över distributionen av sina filmer på den svenska marknaden . Några utländska koncerner har gått in på radiomarknaden. Ytterligare ett exempel utöver de i tabell 2.36 är den tyska Kirchgruppen som förvärvade TV-rättigheterna för fotboll och ishockey på den svenska marknaden . har storföretagens investeringar i varit mycket marginella, men de visar att den svenska marknaden börjat bli intressant även för de ledande medieföretagen. Tabell 2.36 Mediegrupper verksamma i både och utlandet . Torstar (Harlequin) Erkkogruppen (Sanoma) Källa: Årsredovisningar för respektive företag. European Audiovisual Obser - vatory, 1998 Statistical Yearbook (bearbetning). The Media Map of Western Europe 1998 (). Anm: De olika källorna använder olika avgränsningar för medieverksamhet, varför uppgifterna inte är helt jämförbara 1 Bertelsmann startade ett TV-maga - sin . 2 Inkl Svenska Dagbladets och omsättning. Det bör uppmärksammas att medieföretag som företag betraktade är små. Det största företagets, , omsättning på 178 miljar - der dollar kan jämföras med det största medieföretagets, Time , på . Styrkeförhållanden a är liknande för svenska företag, där omsätter ungefär 14 gånger mer än Bonniersfären. I har således både utländska medieföretag och inhemska icke medie-anknutna företag en potential att snabbt gå in och bli betydande medieaktörer. Investor aviserade sin avsikt att expandera på mediemarknaden, men ändrade strategi och avvecklade sina medieintressen. gjordes den första nordiska etableringen på den svenska mediemarknaden, då startade en svensk utgåva av sin danska veckotidning . Familjen har alltsedan dess verkat som populärpressutgivare i . Det andra danska veckotidningsförlaget gick in på den svenska marknaden när förvärvades. Av de svenska medieföretagen har successivt byggt upp en omfattande verk - samhet på en rad områden i de nordiska länderna. Dessa företag med nordisk inriktning utgjorde dock undantag på marknader som var mycket nationellt inriktade. har dock situationen förändrats i grunden då nästan alla större nordiska medieföretag gått in i grannländerna ( tabell 2.37 och tablå 2.2). Medieföretag med verksamhet i två eller fler nordiska länder.1997. ning (%) Stenbecksfären (MTG) 3 Källa: s årsredovisning 1997 . 1Bonnierföretagen kommer att fusioneras 1999. 2Två självständiga bolag, och , som kontrolle - ras av familjen , Media och WSOY kommer att fusio - neras , (preliminärt namn: Sanoma-WSOY Oy.). , ledande tidskrifts- och bokdistributör och ägare av största biograf - kedja kommer att ingå som dotterbolag. (Se tabell 2.38) . 3Förutom , är medieintressena i (TV1000 and Airtime) och (Kabelvision inkluderade. Samtliga bolag kontrolleras av . 4Avser 1996/97. 5Aamulehti and MTV fusionerades till . (Se tabell 2.38). 6Uppgifterna avser endast , och . 7Uppgifterna avser endast , , och . Två utvecklingsmönster kan urskiljas för företagens expansion utan - för hemmamarknaden ( tablå 2.2). Företag som varit etablerade på mogna marknader, t.ex. , och , har i en första fas etablerat sig på sina kärnområden i grannländerna . I en andra fas har de även utveckla t verksamhet inom nya mediefält på de nor - diska marknaderna. De nordiska medieföretagens etablering i de nordiska län- derna 1998. Helt nya medieföretag som MTG och SBS som gått in i nya typer av medier har genomgående etablerat sig parallellt i flera länder. TV3 har exempelvis sedan starten arbetat på skandinavisk basis, medan SBS förvärvat företag i alla de nordiska länderna. Även har i en del av sin verksamhet arbetat på nordisk bas, nämligen vid utgivningen av vissa specialtidningar, som har en gemensam plattform som komp - letteras med visst nationellt material för respektive nationell utgåva. Den nordiska inriktningen tar sig också uttryck i att flera företag orga - niserat sig i nordiska divisioner som inte särredovisar den nationella verksamheten. har , , MTG och SBS en omfattande verk - samhet i hela , som de betraktar som sin hemmamarknad. är det mest europeiskt inriktade av de nordiska företagen med i första hand utgivning av olika former av barnunderhållning över hela . Styrkeförhållandet mellan de stora nordiska medieföretagen har förändrats på ett markant sätt genom dels ett par stora fusioner i , dels snabba expansion ( tabell 2.38). Den nya kommer efter fusioner 1999 med tidskriftsför - laget Media, bokförlaget och distributionsföretaget få en ställning i som väl kan mätas med i beträffande både bredd och styrka. Sanomagruppen kommer att få en solid ekonomisk grund, som enligt ledningen bl .a. skall användas för en utländsk expansion. Den andra stora finländska mediekoncernen , med som största ägare, har gått in i svenska TV4 och kommer sannolikt att etablera sig på fler nordiska marknader. Tabell 2.38 Större nordiska medieföretags medieomsättning och resul- tat 1997 (pro forma inklusive fusioner 1998 1999) Miljoner kronor. Källa: Respektive företags årsredovisning 1997 . Anm 1 I omsättning och resultat ingår viss icke medierelaterad verksamhet. Parallellt med etableringen i har flera företag gått in på de nya marknader som öppnat sig i . startade tidigt en systertidning till i , som sedan följts av utgåvor i , , , och . Gruppen har för - utom i även intressen i dagstidningar i , och . har länge koncentrerat sina utlandsinvesteringar till tryckta medier men med insteg i den finska tv-kanalen och den litauiska LNK har gruppen vidgat sina utlandsintressen till eter - medierna . De nordiska medieföretagen har totalt sett en mycket stark ställning i de baltiska staterna. Sju av de tio största dagstidningarna i är exempelvis i nordisk ägo. Utanför och inskränker sig verk - samhet till specialtidningsutgivning i , och , affärsinformation i , , , och samt en bokförlagsgrupp i . har samman - taget vuxit mycket snabbare utomlands än i ( tabell 2.39 jämför även tabell 2.35) . Stenbecksfären har etablerat sig med tv-kanaler i alla de tre baltiska staterna. De två divisioner i MTG som bedriver tv-shopförsäljning respektive textning av tv-program har en omfattande utländsk verk - samhet med dotterbolag i en lång rad länder i . Svenska företags medieomsättning i utlandet och 1997. 1986-97 fasta priser procent Anm: 1 Ej helt exakt värde 2 Omsättningen i utländska medieföretag, där sfären ägde 20- uppgick till . Förutom de företag som redan har en omfattande verksamhet i - den och har även Sanoma och Orkla deklarerat sina avsikter att expandera till grannländerna. Båda företagen är finansiellt starka och har förutsättningar att snabbt bli ledande aktörer även utan - för sina hemländer. Sammanfattningsvis tyder alla tendenser på att konkurrensen på den svenska mediemarknaden kommer att öka genom att företag i grann - länderna i allt större utsträckning söker sig till nya geografiska markna - der. Av flermedieägarna kan ingen mäta sig med i fråga om bredd (tablå 2.4). Tyngdpunkten ligger på tryckta medier med en relativt jämn fördelning mellan dagspress, böcker och tidskrifter (diagram 2.1). På den svenska marknaden väger dagspress tyngre med ungefär hälften av omsättningen. Den snabbaste expansionen har skett på affärsinfor - mationsområdet. Diagram 2.1 Bonniersfärens omsättning i olika mediebranscher 1997. Film, radio, TV Källa: Bearbetning av årsredovisningarna för och AB Bonnierföretagen 1997 . Bonniersfärens ställning på den svenska mediemarknaden kan be - skrivas på olika sätt. Ett är att beräkna sfärens marknadsandelar (diagram 2.2). På en rad delmarknader är den störste aktören, det gäller bokklubbar, allmänlitteratur, biografbesök, dagspress, affärsinformation och specialtidningar. På andra områden som hyr- och köpvideo, TV-produktion, reklam-TV, filmproduktion, kommersiell lokalradio, populärpress och multimedia hör sfären till de ledande före - tagen. bredd och styrka på den totala mediemarknaden i ett land har få motsvarigheter ute i världen. Diagram 2.2 Marknadsandelar för Bonniersfären 1997/98. Källa: Bearbetning av uppgifter i årsredovisningar för berörda företag. Anm: * Beräknad andel . En annan bild visar Bonniersfären som en företagsgrupp som till stor del har sin verksamhet samlad på de stagnerande eller krympande marknaderna för tryckta medier. Dagspressen i allmänhet och kvälls - pressen i synnerhet har fått vidkännas accelererande upplageförluster. Kvällstidningarna har förlorat en femtedel av upp - lagan och hela nedgången ligger hos de tre kvällsavisor som numera äger. Barn och ungdom har minskat sin läsning av både böcker och serietidningar. På det senare området har givit upp och överlåtit sin utgivning till . De flesta typer av tid skrifter redovisar fallande upplagor som TV tagit en allt större del av märkesreklamkakan. inträde i TV4 kan mot den bakgrunden ses som ett försök att återta förlorade annonsintäkter. En tredje bild av Bonniersfären visar en grupp som på en rad fält blivit utsatt för en allt hårdare konkurrens. Gruppens tre kvällstidningar brottas alla med problem som den enda konkurrenten Afton- bladet i fått en kapitalstark och mediekunnig ägare. möter en ny och svårbemästrad konkurrens på - marknaden i form av . På bokmarknaden har KF genom olika fusioner skapat en stark konkurrent inom allmän - litteraturen som Liber, med ett av större förlagshus, , som ägare fortsätter att behärska läromedelsmark - naden. Platsen som främsta veckotidningsförlag tvingades lämna till . På specialtidningsområdet har mött motstånd från flera utländska förlag som franska , amerikanska datatidningsförlaget samt finska Media. På radiosidan är nätverk inbegripet i en hård och kostsam strid med MTG och flera utländska radiobolag. - niers har på allvar etablerat sig som TV-producent, men får även på det området kämpa mot en rad stora medieföretags produk - tionsbolag. är visserligen största biografägare, men är för sin verksamhet i stor utsträckning i händerna på de stora ameri - kanska filmbolagen. På motsvarande sätt kan helt olika bilder av Stenbecksfären målas upp. På den ena ser man ett företag med en mycket vittomspännande TV-verksamhet. Sfären äger två av de fyra svenska reklamfinansierade TV-kanalerna och är därutöver näst störste enskilde ägaren i den tredje, äger tre av fem betal-TV-kanaler, är huvudägare i de två största pro - duktionsbolagen, kontrollerar en stor del av parabolkortmarknaden, äger TV-shop, översättningsbolag etc . (diagram 2.3). På andra medie - marknader driver sfären det största radionätverket, en daglig gratistid - ning, en affärstidning, ett par tidskrifter, ett bokförlag samt ett par Allt detta enbart på den svenska mediemarknaden, där - till kommer ungefär lika stor omsättning i utlandet. Diagram 2.3 Stenbecksfärens omsättning i olika mediebranscher 1997. Källa: Bearbetning av årsredovisning för , Industri - förvaltnings AB och Sy stems AB 1997. En annan bild visar en företagsgrupp med stora ekonomiska problem som under en följd av år redovisat betydande förluster (diagram 2.4), som dock kunnat täckas genom tillskott från andra verk - samheter inom sfären. Även Stenbecksfären har fått möta allt starkare konkurrenter, sedan flera stora medieföretag gått in på den svenska tv-marknaden. Diagram 2.4 Omsättning och resultat efter finansnetto för Bonnier- sfärens och Stenbecksfärens medieverksamheter 1993 1997. Anm: Kabelvision som varit majoritetsägt av becksfären ej medräknat. Resultatet 1993 - 96 avser resultat efter finansnetto, 1997 resultat efter avskrivningar . Källor: Årsredovisningar för , AB - företagen och 1993 - 1997 samt 1997. Ett tredje företag med ambitioner att bli ett flermedieföretag är som 1996 samlade sina informationstjänster i ett nytt affärs område, . Tyngdpunkten ligger på olika former av informa - tionssökning, via såväl de traditionella tryckta katalogerna som olika elektroniska kanaler (tabell 2.40). I ingår även den kabel-TV-distribution som byggt upp under ett tiotal år och som har 1,3 miljoner anslutna hushåll i . En stor satsning gjordes på att bygga upp en mängd inter netjänster kring portalen Passagen. Som - maren 1998 överfördes verksamheten i Telias internetbolag, till Schibstedägda , sam - tidigt som och gick in som delägare . De två bolagen omsatte 1997 tillsammans och redovisade förluster på . driver även verksamhet i och , bl.a. katalogutgivning, kabel-tv och internettjänster. Omsättning och resultat för och dess medie- relaterade dotterbolag 1997. -157,3 -57,1 -188,7 Källa: Årsredovisningar för respektive företag 1997. Anm: 1 Företagets nettomarginal 1995 och uppgick till . Vissa av affärsområdets tjänster utgjorde en vidareutveckling av Telias traditionella verksamhetsområden. På vissa av dessa områden, exempelvis katalogutgivning, ha r mött en viss kon - kurrens från affärsinformationsföretag. och informationsföre - tagen har också i allt större utsträckning mötts på de nya marknaderna för elektronisk informationssökning. Infomedia formulerar sin målsättning som: Affärsområdet skapar primärt inte eget innehåll utan paketerar andras information till tjänster för definierade målgrupper. Paketeringen sker ofta i part - nerskap med inn ehållsleverantören. (Telias årsredovisning 1997) . En omfattande kritik har dock riktats mot för att på olika sätt ha på - verkat utformningen av innehållet i den information som företaget distribuerar. Frågor som diskuterats är exempelvis Telias policy för val av kana - ler i sitt kabel-tv-nät, de nu skrinlagda planerna på en betal-tv-kanal i samarbete med , bolagets förvärv och vidareförsälj - ning av sändningsrättigheter för idrottsevenemang samt satsningen på internetportalen Passagen. Telias lansering av ett eget system för digital tv-mottagning via kabel liksom dess inträde på nya annons - marknader är andra områden där företagets verksamhet satts i fråga. Vissa kritiker har hävdat att medieverksamhet i statlig regi bör för - behållas de företag, , SR och UR, som har ett speciellt uppdrag från statsmakterna. Företrädare för tillbakavisar dock kritiken och hävdar att för att företaget skall överleva måste det utveckla verksamheten och söka sig in på nya områden. Av de övriga flermedieägarna har gått in på område efter område, även om koncernens verksamhet omsättnings - mässigt liksom i hemlandet är koncentrerad till dagspress. De flesta av de övriga ägargrupperna har en tydlig tyngdpunkt i en delbransch, som kompletterats med mindre engagemang på andra fält. 2.7.4Flermedieägande på regional nivå Avregleringen av radion och televisionen har skapat möjligheter för en horisontell integration på de lokala mediemarknaderna. En rad tidnings företag har engagerat sig i de nya lokala radio- och TV-kanalerna ( tablå 2.3). I många län har numera den dominerande tidningen i den största staden även intressen i de lokala etermedierna. Speciellt stark ställning har , som i dels äger samtliga flerdagarstidningar, dels är störste delägare i både en radiokanal och en TV-kanal. Några av de mest lönsamma tidningskon - cernerna, , Herenco och Tid - ningar, har dock valt att inte investera i de nya medierna. På grund av lagstiftningen är tidningsföretagen formellt inte majo - ritetsägare i radiokanalerna, men i regel är de den störste ägaren och i flera fall den drivande parten. I de lokala produktionsbolag som driver TV-fönstren intar i egenskap av delägare och uppdragsgivare en central ställning och tidningarna förefaller vara relativt passiva ägare. Flera motiv kan ligga bakom tidningsföretagens inträde på eterme - diemarknaden. Många tidningar såg inledningsvis den privata lokal - radion som en möjlighet att utnyttja sitt journalistiska kunnande i en ny form. Utvecklingen mot renodlade musikkanaler har dock i regel inskränkt de lokala tidningarnas medverkan till leverans av lokala nyheter. Tidningsföretagen har också haft intresse av att få del av och kontroll över två nya kanaler för reklam. I många fall har tidningarna utnyttjat sitt ägarintresse till att bygga upp nya samannonseringspaket för den lokala marknaden i press, radio och TV. Kontrollen över me - dierna används även till ömsesidig marknadsföring. Inflytande på reklammarknaden förefaller vara viktigare för tidningsföretagen än möjligheten att påverka det redaktionella innehållet. Horisontell integration på lokal nivå. ( innehav ). 104,3, Källa: Bearbetning av företagens årsredovisningar . Anm: Kursiv stil = ägarandel 10 - . 1 är delägare i , som producerar programmen i de tre kanalerna 2 Även delägare i Rix- stationerna i och . 2.7.5Flermedieägandets effekter på mediernas innehåll Frågan om vilka effekter ägarkoncentration inom samma eller flera typer av medier får för innehållet i de enskilda medierna har vari t före- mål för mycket diskussion. Inledningsvis kan det konstateras att en ägare har en möjlighet att indirekt påverka sina mediers innehåll genom sin makt att tillsätta de ledande befattningshavarna. Ägaren sitter dessutom i regel i styrelsen, där allokativa beslut tas om exempelvis företagets policy, strategi, investeringar, resursfördelning etc, beslut som indirekt påverkar mediernas innehåll. En ägare som är representerad i många olika medieföretags styrelser kan därigenom sammantaget utöva ett betydande inflytande på en mediemarknad, även om makten över varje enskilt företag är lite n. påverkar exem - pelvis från styrelseposition tillsättningen av chefer för ungefär hälften av de centrala opinionsbildande redaktionerna i landet och likaså redaktionsledningarna för hälften av de nationellt verkande nyhets - redaktionerna. På regional nivå har familjerna ett ägarinflytande över en mycket stor del av redaktionerna i Västman - lands respektive . De ägare som även deltar i den exekutiva ledningen har givetvis ett mycket större inflytande än de som endast verkar på styrelsenivå. I vissa fall kan ägandet användas till att samordna det redaktionella arbetet. Ett exempel är den redaktionella samverkan som finns inom flera regionala tidningskedjor och även inom kvälls - tidningsgrupp. I regel berörs dock inte det lokala materialet och efter - som dubbelläsningen är ringa påverkas inte mångfalden för de enskilda läsarna. De berörda företagen brukar hävda att det gemensamma mate - rialet gör det möjligt för de enskilda tidningarna att förbättra den lokala bevakningen. Redaktioner kan även samverka utan ägarsamband, ett exempel är Avisa Centralredaktions och FLT:s leverans av färdigredi - gerade sidor. Programnätverken inom den kommersiella lokalradion är andra exempel på syndikering, ofta men inte alltid med ägarsamband. I andra fall kan ägarna ha som policy att deras olika medier skall verka oberoende av varandra. Inom Bonniersfärens dagspress har det funnits en lång tradition av att låta redaktionerna arbeta självständigt, en policy som fortfarande följs inom gruppens morgontidningar. Likaså har sfärens affärstidningar, specialtidningar, bokförlag och bokklubbar konkurrerat med varandra på det redaktionella planet, medan de för att nå stordriftsfördelar samverkat på andra områden som administration, marknadsföring och distribution. har dock kon - cernledningen alltmer betonat samarbete mellan olika enheter inom gruppen. Även inom Stenbecksfären förekommer konkurrens mellan koncernens TV- och produktionsbolag. Flermedieägare i på nationell nivå 1998. TV4 (17) Wegelius TV(91) (12 stationer), TV (50) posten, GT, (50), Pressens (56), Nio bokklubbar Bild, TT (19) SVT, SR och TV3, TV6, ZTV, InTV, Everyday, ningen (93) (22), Strix, MTV 106 (2 stationer, Produktion (43), Airtime (55), (sänder till 24 Svensk Text, TV Shop, ViaSat, ningar, Afton - bladet (50), Stampen (78) SRU (36) rlag, C E Förlag (50) Online (40) TT (29) (33), Produktion (60) Anm: * = Internet- och multimediaverksamhet bedrivs i koncernens företag. Medieägarstrukturen i har genomgått stora förändringar. Både på den nationella och lokala nivån har antalet fler - medieägare ökat. Ett antal stora icke-nordiska bolag har successivt etablerat sig på några delmarknader. De stora nordiska medieföretagen har deklarerat att de ser som sin hemmamarknad och börjat expandera i grannländerna. Det finns tecken på att företag från andra branscher försöker slå sig in på framför allt på de nya typerna av mediemarknader. Sammanfattningsvis har antalet medieaktörer på den nationella nivån inte förändrats markant, men däremot har de stora företagen ökat i antal. På de lokala mediemarknaderna dominerar ett antal ofta regionalt förankrade tidningsägare, numera med intressen även i kommersiella lokalradiostationer och i några fall även i lokala TV- bolag. Det totala antalet ägare på de lokala marknaderna har dock ökat. Arbetarrörelsens press har övertagits av lokalt förankrade ägare. TV4 är aktiv ägare i de lokala produktionsbolagen. NRJ, MTG, och Fria Media är huvudägare i ett stort antal radiostationer. De lokala morgontidningsföretagen har genomgående behållit sina ledande positioner, däremot har det skett vissa förskjutningar inom kvällspressen. Public serviceföretagen inom radio och TV har fått vid - kännas en allt intensivare konkurrens men behåller sin dominans på marknaden. På flera andra delmarknader har konkurrensen har skärpts genom att nya starka aktörer kommit in. Stora svenska medieägare, som och , har utsatts för en allt hårdare konkurrens på sina respektive huvudmarknader. möter på både kvälls- och mor - gontidningsmark naden och dessutom MTG på den lokala morgontid - ningsmarknaden, på bok- och tidskriftsmarknaderna, och på populärpressfältet, även på TV-pro - duktions- och biografmarknaden etc. På TV-området utmanas av en rad starka aktörer som , , , Pearson, etc. Några utvecklingstendenser kan sammanfattningsvis skönjas, De enskilda aktörerna kommer troligen att bli större. I första hand kommer de nordiska flermedieägarna att fortsätta sin expansion.