sou · GNB327d2 · 2000-01-01 00:00:00 — För näringen som helhet är könsfördelningen ganska jämn. Inom utbildning och forskning har andelen tidsbegränsat anställda ökat påtagligt och är andelen lika hög, , som inom vård och omsorg. Inom utbildningsområdet har antalet anställda minskat med 25 000 personer . Antalet fast anställda har minskat med 34 000 personer medan antalet tidsbegränsat anställda har ökat med drygt 8 000. Forskning & utveckling visar en helt annan bild. Antalet anställda har ökat med 12 000 personer, varav 9 000 avsåg fasta tjänster. Inom de båda delnäringarna har en tidsbegränsad anställning. En tredjedel av de tidsbe- gränsade anställningarna inom hela näringsgrenen är projektanställ- ningar och är vikariat. Andelen behovsanställda är jäm- förelsevis låg, . Samma andel har också terminsanställd skolpersonal. av vikariaten är tillsatta med kvinnor medan projektanställningarna har jämn könsfördelning. Inom den offentliga förvaltningen finns 19 000 personer med en tidsbegränsad anställning, vilket motsvarar av de anställda. Drygt hälften, , är kvinnor. Den största andelen tidsbegränsade anställningar berör vikariat och projektanställning, där den senare visar en ganska kraftig ökning. delen anställda via beredskapsarbete har minskat från 1993 till . Små skillnader i utbildningsnivån mellan fast och tidsbegränsat anställda Utbildningsnivån är obetydligt högre bland fast anställda jämfört med tidsbegränsat anställda. Den största skillnaden finns mellan olika typer av tidsbegränsade anställningsformer. Som framgår av figur 9.3 finns den högsta utbildningsnivån bland de projektanställda följt av anställda i vikariat. Utbildningsnivå bland fast respektive. tidsbegränsat an- ställda, därav fördelat på typ av tidsbegränsad anställning årsmedeltal 1997. Inte oväntat finns personer, företrädesvis ungdomar, med den lägsta utbildningsnivån inom feriearbete. Även inom praktik- och säsong- arbete är utbildningsnivån jämförelsevis låg. Bland behovsanställda finns närmare en tredjedel som inte har gymnasiekompetens, vilket delvis kan bero på att många av dem arbetar vid sidan av sina studier. En tredjedel av tidsbegränsat anställda är Drygt en femtedel av ungdomarna i åldern 16- arbetar. En stor majoritet av dem, , har en tidsbegränsad anställning. Antalet arbetande ungdomar har dock sjunkit kraftigt jämfört , sysselsättningsgraden har t.ex. sjunkit från . En orsak till skillnaden är att kommunerna har ansvaret för ungdomar upp till och med , vilket medför att ett stort antal ungdomar studerar eller finns i det kommunala ung- domsprogrammet (KUP) och därmed räknas som studerande i . fanns många av ungdomarna i sådana ungdomsåtgärder, som enligt räknas som tidsbegränsat anställda.9 Tidsbegränsade arbeten är också vanliga i den äldre ungdoms- gruppen 20- . Mer än hälften av kvinnorna har ett tidsbegränsat arbete jämfört med en tredjedel bland männen. Antalet ungdomar med en fast anställning har halverats om man jämför med antalet medan antalet tidsbegränsat anställda har ökat. Sammantaget har antalet personer som över huvud taget har en anställning minskat kraftigt. 9 Ungdomslag, Inskolningsplats. fanns 23 000 ungdomar i åldrarna 18- i dessa ungdomsåtgärder. Det motsvarar av de tidsbegränsat anställda i denna ålders- grupp. Åldersfördelning bland tidsbegränsat anställda samt sys- selsättningsgrad. % av alla anställda För den till antalet största gruppen med en tidsbegränsad anställ- ning, åldrarna 25- , har andelen ökat , från till . Det är en följd av att antalet personer med fast anställning har minskat och antalet med tidsbegränsad anställning har ökat . Det totala antalet anställda har minskat ganska måttligt, relativt sett, . Samma utveckling och tendenser som har beskrivits gäller för övriga åldersgrupper. Man kan dock se att andelen personer som har en tidsbegränsad anställning är betydligt mindre i de äldre ålders- grupperna än i de yngre åldersgrupperna, även om andelen har ökat. Olika typer av anställningsformer varierar med åldern Behovsanställningarna har ökat i alla åldersgruppen och vikariaten har minskat. Projektanställningar har ökat främst i åldrarna 25- och minskat bland de äldsta. Den äldsta åldersgruppen har i större ut- sträckning än tidigare en arbetsmarknadsåtgärd som klassas som anställning. Andelen i säsongarbete har minskat påtagligt bland dem som är . Tidsbegränsat anställda fördelade på åldersgrupper efter typ av anställning. När man ser till förändringar för olika åldersgrupper måste man även ta hänsyn till att befolkningen har ökat kraftigt just i åldrarna 25- . Det är därför inte oväsentligt att så många i denna åldersgrupp har den svagaste formen av tidsbegränsad anställning, nämligen behovsanställning. av alla med en tidsbegränsad anställning är . Kortare veckoarbetstid för tidsbegränsat anställda Tidsbegränsat anställda har kortare veckoarbetstider än fast anställda. Skillnaden mellan kvinnor och män är stora. I alla åldersgrupper arbetar män mer än kvinnor och det gäller vare sig anställningen är fast eller tidsbegränsad. Särskilt påtaglig är skillnaden om man har barn . Kvinnor med små barn arbetar 9- mindre än män med små barn. Kortaste arbetstiden inom handeln Den kortaste arbetstiden för tidsbegränsat anställda finns inom handeln (), personliga och kulturella tjänster () och inom vård och omsorg (). Som framgår av figur 9.4 arbetar hälften av de tidsbegränsat anställda heltid, dvs. , jämfört med av de fast anställda. Fast och tidsbegränsat anställda efter veckoarbetstid. Bland anställda i olika tidsbegränsade anställningsformer är det, inte oväntat, personer som är behovsanställda, som har den kortaste vecko- Så många som av dem arbetar deltid, dvs. För anställda i vikariat är det drygt hälften som inte arbetar heltid. Det är också bland personer med högst förgymnasial utbildning som veckoarbetstiden är kortare än för genomsnittet med en tidsbegränsad anställning. En femtedel är deltidsarbetslösa En femtedel av de tidsbegränsat anställda arbetar mindre än de skulle vilja göra på grund av arbetsmarknadsskäl, dvs. och räknas därmed som deltidsarbetslösa i . Andelen har ökat kraftigt . Det finns stora skillnader mellan olika typer av anställningsformer. Som framgår av figur 9.5 är det bland anställda i vikariat och behovsanställda som den högsta deltidsarbetslösheten finns. Andel av fast respektive tidsbegränsat anställda som är deltidsarbetslösa. årsmedeltal 1990 och 1997. Andelen deltidsarbetslösa tidsbegränsat anställda har ökat bland såväl kvinnor som män. Nära en tredjedel, , av kvinnorna uppgav att de arbetade mindre än de skulle vilja göra på grund av arbetsmarknadsskäl, bland männen var andelen . För kvinnornas del har andelen ökat från och för männen från . Den största förändringen gäller be- hovsanställda där av kvinnorna och av männen är deltidsarbetslösa. Av uppgifterna i framgår inte om alla dessa deltidsarbetslösa skulle vilja arbeta heltid. Det enda vi vet är att de skulle vilja arbeta mer än de gör. Vi vet också att av dem som har en tidsbegränsad anställning studerar på hel- eller deltid som de arbetar. Om man vänder på resonemanget kan man säga att är nöjda med sin veckoarbetstid och vill inte arbeta fler timmar. 9.6Tidsbegränsad anställning vanlig bland utomnordiska medborgare De personer som invandrade till har mött speciellt stora svårigheter på arbetsmarknaden genom att arbetslösheten har varit så hög. av invandrarna har kommit från f.d. , en tredjedel från och övriga delar av , och från Afrika.10 Svårt att komma in på arbetsmarknaden Invandringens sammansättning efter ursprung och yrkeskunskaper har varierat starkt över tiden. efterfrågades yrkesarbetare och specialister medan det och efterfrågades främst okvalificerad arbetskraft till industrin. Under 1980- talet och har många invandrare i stor utsträckning sökt sig till servicesektorn. minskade de utomnordiska medborgarnas deltagande i arbetslivet trots ett gott arbetsmarknadsläge. När situatio- nen på arbetsmarknaden försämrades drastiskt förstärktes den negativa utvecklingen. Det kan således finnas en mer långsiktig trend till att de utomnordiska medborgarnas deltagande i arbetslivet minskar. Antalet utomnordiska medborgare i åldrarna 16- uppgick till 252 000 vilket är mer än en fördubbling jämfört med . Trots denna ökning är antalet sysselsatta ungefär lika många 1997 som 10 AMS Utredningsenhet, Arbetsmarknaden för invandrare, Ura 1998:1. Det betyder att sysselsättningsgraden har sjunkit från till mellan de båda åren. Av de svenska medborgarna var sysselsatta . Sysselsättningsgraden bland de utomnordiska kvinnorna är mycket låg, , medan männens är något högre, . För svenska medborgare var andelarna . Flera näringar har lika stor betydelse för utomnordiska som för svenska medborgare Ur sysselsättningssynpunkt har flera näringar lika stor betydelse för utomnordiska medborgare som för svenska medborgare. En fjärdedel av de utomnordiska medborgarna arbetar inom tillverkningsindustrin. Det är en något högre andel än för samtliga anställda i landet. Inom näringarna handel och kommunikation, företagstjänster, utbildning och forskning arbetar ungefär lika stor andel av de anställda utomnordiska medborgarna som av de svenska medborgarna. Även inom personliga tjänster arbetar många utomnordiska medborgare och då särskilt inom hotell- och restaurangverksamheten. En tredjedel har ett tidsbegränsat jobb En tredjedel av de utomnordiska medborgarna har en tidsbegränsad anställning. Motsvarande andel för samtliga i landet är . Med den låga sysselsättningsgrad som de utomnordiska medbor- garna har, jämfört med svenska medborgare , innebär det att av det totala antalet med en tidsbegränsad anställning, 509 000, är utomnordiska medborgare. Antal (100-tal) och i procent av totala antalet anställda. Fördelning på näringsgren. Samtliga resp. utomnordiska medborgare. Som framgår av tabell 9.7 finns få tidsbegränsat anställda inom byggverksamheten och offentlig förvaltning. Att andelen ändå blir hög beror på att näringarna över huvud taget sysselsätter få utomnordiska medborgare. Den regionala bilden (figur 9.6) visar att det har skett stora föränd- ringar av andelen personer som har en tidsbegränsad anställning. I de flesta län har andelen tidsbegränsat anställda ökat jämfört med . Förändringen varierar kraftigt mellan länen. 204 Tidsbegränsade anställningar SOU 1999:27 Figur 9.6 Andel av samtliga anställda som har tidsbegränsad an- ställning. årsmedeltal 1997 och 1987. Z C B S H A M N Y U D X I W G O E T A F K Ri I de tre storstadslänen är den privata tjänstesektorn den domine- rande näringsgrenen. Den utgör ca i Göteborgs- och och i . Den offentliga sektorn är den största näringen i de norra delarna av landet men är ganska stor även i landets mellersta delar. Flera av länen i Syd- och har en betydande industrisektor, som utgör uppemot en tredjedel av den totala näringsstrukturen. Näringsstrukturens sammansättning kommer att ha en viktig bety- delse för utvecklingen i de enskilda länen. Polariseringen mellan väx- ande regioner, med en stor privat tjänstesektor, och glesbygdsregioner, med en minskande offentlig sektor, riskerar att öka. Stora skillnader i befolkningsstruktur mellan glesbygd och storstad Det är inte enbart skillnader i näringsstrukturens sammansättning mellan olika län och regioner. Om man delar in landets kommuner i olika regioner efter invånarantal finner vi att det också är stora skill SOU 1999:27 Tidsbegränsade anställningar 205 nader i befolkningsstrukturen mellan glesbygd och storstad. 11 Gles- bygden och de befolkningsmässigt mindre regionerna, framför allt norra glesbygden, har en större andel av befolkningen som är . De största skillnaderna mellan regionerna finns i åldersintervallet 25- . I utgör dessa en hög andel, av befolkningen. Motsvarande andel i norra glesbygden och södra är ca sex procent.12 Mycket talar för att den nuvarande utvecklingen med en inflyttning av yngre personer till storstadsregioner, universitets- och högskoleregioner kommer att fortsätta. Flest tillfälligt anställda i den norra glesbygden Antalet fast anställda har minskat i norra tätbygden och norra glesbygden . I storstadsområdena, och , minskade antalet . , skiljer sig från övriga storstadslän genom en betydligt kraftigare minskning, . Den är jämförbar med större städer och södra . Antalet tidsbegränsat anställda har ökat i alla regioner. Av figur 9.7 framgår att det är i den norra glesbygden som andelen tidsbegränsat anställda är högst, . En hög andel finns även i norra tätbygden och . Den procentuella ökningen av antalet tidsbegränsat anställda har däremot varit högst i , där antalet ökade . 11 Källa: SCB H9 /lund/ H3 Större städer (Kommuner med mer än 90 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentra) H4 (Kommuner med mer än 27 000 och mindre än 90 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum samt med mer än 300 000 invånare inom 100 kilometers radie från samma punkt H5 Norra tätbygden (Kommuner med mer än 27 000 och mindre än 90 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum samt med mindre än 300 000 invånare inom 100 kilometers radie från samma punkt) H6 Norra glesbygden (Kommuner med mindre än 27 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum). 12 AMS Utredningsenhet, Regionala arbetsmarknader, Ura 1996:11. Andel (%) tidsbegränsat anställda av samtliga anställda. Olika typer av anställningsformer dominerar i de olika regionerna I är det andelen i projektanställningar och be- hovsanställningar som har ökat på bekostnad av alla andra tidsbegrän- sade anställningsformer. Det kan hänga samman med utvecklingen i de näringsgrenar som har ökat i , nämligen finansverksamhet, företagstjänster, utbildning och forskning samt personliga tjänster, hotell och restaurang. Vi vet att den största andelen tidsbegränsat anställda i landet inom finansverksamhet och företagstjänster består av pro- jektanställda, så det är rimligt att anta att den största ökningen av pro- jektanställningar finns just här. Ca en femtedel av landets sysselsatta inom denna näringsgren finns i . Den största anställnings- formen är vikariat och är ensam om att ha ökat denna anställningsform . I alla övriga regioner, inklusive riket, har antalet minskat. Andelen behovsanställda av alla tidsbegränsat anställda är lägst i landet i , 17 pro- cent. Det är ändå en anställningsform som har mer än fördubblats. Av dem som har denna anställningsform uppger drygt en tredjedel att de önskar mer arbete men inte kan få det på grund av arbetsmarknadsskäl. Motsvarande utveckling som i finns i Göte- borgsregionen, där ca en femtedel av landets tillverkningsindustri finns. Antalet projekt- och behovsanställda har ökat mycket kraftigt, men till skillnad från är andelen behovsanställda fler än andelen projektanställda. Av de behovsanställda uppger ca hälften att de är deltidsarbetslösa. Motsvarande andel i Stockholms- regionen är en tredjedel. Andelen tidsbegränsat anställda i är högre än i de två övriga Storstadslänen. Liksom i Storstadslänen är antalet anställda på vikariat den största gruppen men ökningstakten för behovsanställda är högre än i de andra storstadslänen. Länet har i stort sett samma näringsstruktur som och de båda länen skiljer sig från främst vad gäller sysselsättningen inom finans- och företagstjänster, där de har en betydligt lägre andel av den totala sysselsättningen. I större städer och i södra ligger andelen tidsbe- gränsat anställda ungefär på rikets nivå, . Det finns inga större specifika skillnader vad gäller typ av tidsbegränsad anställning, möjligen med undantag av projektanställning, vars andel av sysselsättningen är något lägre än i riket. Andelen kvinnor som har en tidsbegränsad anställning är något lägre än i riket medan däremot andelen kvinnor i projektanställning ligger nära rikets nivå i de större städerna. Norra tätbygden har tidsbegränsat anställda, norra glesbygden . Ökningen har varit måttlig, omkring 11- , medan den i riket var . Det är framför allt andelen i säsongarbete som skiljer norra glesbygden från övriga delar av landet genom att av de tids- begränsade anställningarna är en säsonganställning. Andelen som finns i objekt-/projektanställning av de tidsbegränsat anställda är också hög i glesbygden, ( riket ). Svårare att få heltidsjobb i glesbygd och södra Det är stora skillnader både mellan regioner och mellan fast och tids- begränsad anställning när det gäller möjligheten att få heltidsarbete. Av nedanstående figur 9.8 framgår att Storstadsregionerna har betydligt färre personer som har en påtvingad deltidssysselsättning än i riket och övriga regioner. Sämsta arbetsmarknaden finns i norra glesbygden och södra . 208 Tidsbegränsade anställningar SOU 1999:27 Figur 9.8 Andel med fast respektive tidsbegränsad anställning som är deltidsarbetslösa. Det är två grupper tidsbegränsat anställda som dominerar bland dem som är deltidsarbetslösa, vikariat och behovsanställda. Det är särskilt de behovsanställda, som arbetar mindre än de skulle vilja göra, i riket är , i södra och norra glesbygden är av de behovsanställda deltidsarbetslösa. Motsvarande andel för är . 9.8De anställda och synen på den flexibla arbetsmarknaden har över en halv miljon människor förlorat sin fasta anställning. har antalet tidsbegränsat anställda ökat med ca 140 000. Relationerna mellan fast och tidsbegränsat anställda har förändrats kraftigt. hade av de anställda en tidsbegränsad anställning och denna andel har ökat till . Vi har också kunnat se (kapitel 9.2) att de flesta nyanställningar är tidsbegränsade anställningar. Är personer med tidsbegränsat arbete nöjda med sin anställnings- form eller vill de ha en fast anställning? Är det så, som ibland fram- ställs i den allmänna debatten, att ungdomar föredrar tillfälliga jobb framför fast anställning? För att få svar på dessa frågor har utred- ningen ställt tilläggsfrågor till ordinarie arbetskraftsundersökning () . Syftet med frågorna är att ·undersöka attraktionskraften hos fasta respektive tidsbegränsade anställningar, ·se om ungdomars uppfattning om önskad anställningsform skiljer sig från andra åldersgrupper, ·undersöka omställningsbenägenheten bland dem som är missnöjda med sin anställningsform, dvs. vad individen kan tänka sig att göra för att få den önskade anställningsformen. Fast anställning är den mest attraktiva anställningsformen Resultaten visar att av dem som har en fast eller tidsbe- gränsad anställning vill ha en fast anställning. före- drar en tidsbegränsad anställning och kan inte ta ställning. Det finns inga skillnader mellan kvinnor och män. Bland de tidsbe- gränsat anställda vill ha en fast anställning, bland de fast anställda . Fråga i : Om du skulle välja mellan att ha den anställ- ningsform du har och att ha en alternativ form, vilken skulle du föredra? De tidsbegränsat anställda som föredrar denna anställningsform består till två tredjedelar av personer som är missnöjda med sitt nuva- rande yrke eller sina arbetsuppgifter, varav hälften är ungdomar . En förklaring kan vara att om man inte har det arbete man helst vill ha spelar anställningsformen mindre roll. Även bland fast anställda är det i högre grad missnöje med yrket som gör att man kan tänka sig en annan anställningsform. Uppfattningarna mellan personer i olika former av tidsbegränsad anställning varierar. Mest angelägna om en fast anställning är personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och därefter kommer personer som har vikariat, provanställning eller praktikarbete. Projektanställda, säsonganställda och särskilt feriearbetande skiljer sig från personer i andra tidsbegränsade anställningar genom att en något högre andel är nöjda med den nuvarande anställningsformen. Även ungdomar vill ha fast anställning Ungdomar skiljer sig inte påtagligt från övriga åldersgrupper när det gäller önskan om att ha ett fast arbete. I åldrarna 16- vill 83 pro- cent ha en fast anställning medan inte vet. Bland de yngsta ungdomarna, 16- , är en femtedel nöjda med att ha en tidsbegränsad anställning. Resultatet är inte förvånande eftersom många av de yngsta ungdomarna kombinerar arbete med studier. Redan i åldrarna 20- har andelen som vill ha fast anställning ökat till . Något fler unga män än unga kvinnor vill ha fast anställning. Många av de tidsbegränsat anställda är missnöjda med nuvarande yrke På frågan om deltagarna i undersökningen arbetar i det yrke de helst skulle vilja ha svarar ja. Figur 9.10 Andel fast och tidsbegränsat anställda i önskat yrke. Förvånansvärt många med en fast anställning, , har inte det önskade yrket eller de arbetsuppgifter de helst vill ha . Mest tydligt är ändå att personer med en tidsbegränsad anställning inte har det önskade yrket. Närmare hälften vill ha ett annat yrke eller andra arbetsuppgifter. Det är endast bland praktikanställda som ungefär samma andel som dem med fast anställning, är nöjda. En av två anställ- ningsformer som har vuxit kraftigt är behovsanställda och bland dem är nöjda med sitt yrke eller sina arbetsuppgifter. Den andra kraftigt växande arbetsformen, projektanställda, uppvisar betydligt fler som är nöjda. Räknat i antal anställda innebär det ovan redovisade att över en miljon anställda inte har det yrke eller de arbetsuppgifter som de helst vill ha . Om man bortser från den yngsta åldersgruppen är personer som arbetar inom byggnadsverksamhet (figur 9.11) mest nöjda med sitt yrke. Därefter följer de som arbetar inom hälso- och sjukvård. Andel tidsbegränsat anställda som är i önskat yrke, för- delning på näringsgren. Finansiell verks Utbildn o forskn Vård o omsorg dv: verkstadsind Byggverksamh dv: hälso- o sjukv dv: serv o hemtj dv: restaur. Inom hotell- och restaurangnäringen är endast en fjärdedel nöjda med yrket och samtliga av dessa är dessutom missnöjda med att ha en tidsbegränsad anställning. Bland dem som arbetar inom är nöjda med yrket medan nio av tio är missnöjda med anställningsformen. Tidsbegränsat anställda i önskat yrke är mest missnöjda med anställningsformen Bland de tidsbegränsat anställda är missnöjet med anställningsformen större om man är nöjd med sitt yrke än om man är missnöjd. Det är troligt att om man vill arbeta inom sitt nuvarande yrke, så är man mer angelägen om att få en fast anställning, än om man hellre skulle vilja arbeta inom något annat yrke. Fast anställning ger också tillträde till bland annat karriärmöjligheter, kompetensutveckling och större inflytande på arbetsplatsen. Andel som är nöjda med sin anställningsform fördelat på om de är nöjda med yrket (vänster stapel) eller missnöjda (höger sta- pel) med yrket. Av ovanstående figur 9.12 framgår att exempelvis de säsong- anställda, som är nöjda med sitt yrke, också är mer nöjda med sin anställningsform än personer i andra former av tidsbegränsad anställ- ning. Objekts-/projektanställda är mer nöjda med sin anställningsform än andra grupper, även när de är missnöjda med sitt yrke eller sina arbetsuppgifter. Möjligen kan det vara så att denna anställningsform i större utsträckning än andra anställningsformer är självvald och att missnöjet därför inte blir lika stort även om projektet inte alltid är det önskade. Personer som har vikariat, provanställning och behovs- anställning är däremot mer missnöjda än andra grupper. Omställningsberedskapen varierar med anställningsform och tillfredsställelse med yrke Som har framgått ville av de tidsbegränsat anställda hellre ha en fast anställning. En av frågorna till dessa personer var vad de skulle kunna tänka sig att göra för att få en fast anställning. Den mest attraktiva formen för förändring är att utbilda sig för att få bredare kompetens. En fjärdedel uppger att de kan tänka sig detta. En femtedel kan tänka sig att byta yrke eller arbetsuppgifter och för knappt en femtedel är utbildning till ett nytt yrke ett alternativ. Få personer kan tänka sig att flytta till en annan ort eller att ändra sitt arbetsschema. vill inte göra några förändringar alls.