sou · GNB365 · 2000-01-01 00:00:00 — I 2 § första stycket förordningen (1993:710) med instruktion för föreskrivs att inom sitt verk- samhetsområde skall 1.ta initiativ till åtgärder som syftar till att hävda barns och ungdomars rättigheter och intressen, 2.företräda och stödja barn och ungdomar i den allmänna debatten, 3.hos regeringen föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs för att barns och ungdomars rättigheter och intressen skall tillgodoses, och 4.ta initiativ till samordning och utveckling av samhällets förebyggande insatser inom området barns och ungas säkerhet. skall enligt 2 § andra stycket instruktionen ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som rör utsatta barn och ungdomar. skall vidare enligt 2 § tredje stycket instruktio- nen i sin verksamhet informera om FN:s konvention om barnets rättig- heter, upprätthålla kontakter med barn och ungdomar och med ideella organisationer och myndigheter m.fl. samt följa forsknings- och ut- vecklingsarbete som berör barn och ungdomar. Enligt 2 § lagen om skall biträdas av ett särskilt råd. Ombudsmannen är rådets ordförande och leder dess verksamhet. Regeringen utser ombudsmannen och rådets övriga ledamöter, som får vara högst sju, för en bestämd tid. Bortsett från reglerna om rådet bestämmer själv sin organisation enligt 7 § förordningen. Tjänsterna i denna del av organisationen 8 § förordningen av själv. Enligt organisationsplanen skall ha 14 tjänster. Ärendena avgörs enligt 6 § förordningen av . Ombudsmannen får dock överlåta till annan tjänsteman att besluta i vissa frågor. Överklagande, anmälningsskyldighet och sekretess beslut om tjänstetillsättningar kan överklagas hos regeringen. Andra beslut får inte överklagas (9 § förordningen). är enligt 3 § första stycket lagen om Barnom- budsman skyldig att genast till socialnämnden anmäla om ombudsman- nen i sin verksamhet får kännedom om att någon som är misshandlas i hemmet eller om det i annat fall måste antas att social- nämnden behöver ingripa till en underårigs skydd. Om det finns sär- skilda skäl får anmälan till socialnämnden göras även i andra fall. får lämna alla uppgifter som kan vara av bety- delse för utredning av underårigs behov av skydd till socialnämnden (3 § andra stycket lagen om ). Sekretess gäller i verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men, se 7 kap. 34 § sekretesslagen (1980:100). Sekretessen hindrar inte att gör anmälan och lämnar uppgift till socialnämnden enligt vad som föreskrivs i lagen om . I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . beslutar hur stort anslag skall få för kommande budgetår. Regeringen ställer sedan det beviljade an- slaget till myndighetens förfogande genom ett regleringsbrev. I detta kan regeringen lämna mera detaljerade direktiv om hur anslaget skall disponeras utöver de villkor som kan ha ställt upp i samband med själva anslagsbeslutet. Det totala anslaget för för är . Enligt 3 § instruktionen skall lämna en berättelse till regeringen om sin verksamhet under det närmast föregående kalenderåret. I rapporten bör ombudsmannen, enligt prop. 1992/93:173, lyfta fram frågor som ombudsmannen anser regeringen behöver överväga. I rapporten bör vidare finnas en sam- manställning över de mer principiella uttalanden som ombudsmannen gjort under verksamhetsåret. Särskilt bör sådana uttalanden tas upp som behandlar författningars överensstämmelse med och vilka åtgärder som kan behöva övervägas i fall det brister i över- ensstämmelsen. I regleringsbrev till myndigheten har regeringen vidare angivit vissa frågor som särskilt bör beaktas i . Nya arbetsuppgifter, till hälften ny personal, ny instruktion, nytt namn, ny ledning och nya ansvarsområden samt nya lokaler innebar en tids- krävande omställning. Det första verksamhetsåret präglades delvis av arbete med att bygga upp och organisera verksamheten med utgångs- punkt i propositionen och lagen om samt de riktlinjer som drogs upp av organisationskommittén för inrättandet av en Barn- ombudsman. Det uppdrag som fick i reglerings- brevet för /94 var att genomföra de organisations- förändringar som krävdes för att myndigheten skulle kunna fungera effektivt i enlighet med instruktionen. trädde 1993 in på en "arena" där många myn- digheter på olika nivåer och frivilliga organisationer verkade. Det fanns en rad "aktörer" som arbetade med barn och med att sprida information om . I inledningsskedet ägnade mycket tid åt att formulera en egen profil för myndigheten med mål och visioner som kunde ligga till grund för den opinionsbildande verksam- heten. Det handlade om att göra känd i vida kretsar och att föra ut information om policy. Barnom- budsmannen inriktade sig därvid på sådana målgrupper som kunde vara viktiga "budbärare", till exempel massmedia. Intervjuer och medverkan i massmedia prioriterades därför. Man inriktade sig också på att nå strategiska myndigheter och orga- nisationer genom att bjuda in till särskilda sammankomster. Mycket tid lades också ned på att skapa ett gemensamt synsätt för all personal. Betydande resurser satsades på personalstöd och på utbildningsinsatser av kompetenshöjande karaktär. Hos är 14 personer anställda (13,3 årsarbets- kraft). Förutom ombudsmannen finns en tjänst som jurist, kanslichef, registrator och ekonomiassistent. För information och opinionsbildning är tre tjänster avsatta, en pressekreterare, en informatör och en tjänst med ansvar för webbsidans barn- och ungdomsdel. För fakta och statistik, barns och ungas säkerhet samt bevakning av psykosociala frågor samt barns och ungas uppväxtvillkor finns sammanlagt 5,3 tjänster. har tre projektanställda som finansieras med andra medel. övergripande mål är att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. Dessa övergripande mål framgår av 1 § lagen (1993:335) om . Barnombuds- mannen skall därvid särskilt uppmärksamma att lagar och andra för- fattningar samt deras tillämpning stämmer överens med åta- gande enligt . I instruktionen för (1993:710) anges närmare hur skall fullgöra sina uppgifter. I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1) under utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anges effektmål som också rör verksamhet. -att trygga en god hälsa och goda levnadsvillkor och se till att hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen bedrivs med god kvalitet och effektiv resursanvändning samt tillgodoser den enskilde indivi- dens behov av vård, omsorg, stöd och service och -att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållan- den. I regleringsbrevet för anges del av ef- fektmålen vara följande: -att öka samhällets kunskap om barns och ungdomars levnads- och uppväxtvillkor, i syfte att barns och ungdomars rättigheter och in- tressen i ökad utsträckning tillgodoses och -att bidra till att öka kunskapen om och efterlevnaden av FN:s kon- vention om barnets rättigheter på alla nivåer i samhället. I regleringsbrevet anges ett antal verksamhetsmål för Barnombuds- mannen med tillhörande krav på återrapportering. I regleringsbrevet anges även de finansiella villkoren för . Exempel på verksamhetsmål och återrapportering som anges i regleringsbrevet 1999 är: skall fler kommuner och landsting än ha vidtagit åtgärder för att barn och ungdomar får ökat inflytande och möjlighet till delaktighet samt att deras åsikter tas till vara. Återrapportering: skall redovisa hur myn- digheten, i samarbete med , har arbetat för att nå målet, innefattande vilka områden har haft am- bition att påverka. kostnader för insatserna skall redovisas. skall vidare bedöma hur många kommuner och landsting som har nåtts av myndighetens insatser och även ge exempel på effekter som har uppnåtts. skall fler kommuner och landsting än använda som ett praktiskt redskap i såväl det individuella som det generella arbetet med barn och ungdomar. Återrapportering: skall redovisa vilka in- satser myndigheten har genomfört i syfte att nå målet, antalet kom- muner och landsting som använder samt kostnader för insatserna. Utifrån de övergripande målen som fastställts av riksdag och regering har antagit en verksamhetsidé som är en ledstjärna för arbetet. Verksamhetsidén består av följande mål: -Att samhället erkänner barns och ungdomars rätt till respekt och integritet, tar till vara deras kunskaper, kraft och kreativitet samt tillmäter barn- och ungdomsåren ett värde i sig. -Att rättigheter och principer erkänns och omfat- tas av såväl lagstiftning som tillämpning samt att präglar de beslut som fattas av stat, landsting och kommun och som berör barn och ungdom. -Att barn och ungdomar har laglig rätt och praktisk möjlighet att framföra sina åsikter och delta i alla myndighetsbeslut som rör deras situation. De skall också ha inflytande i barnomsorg och skola som i takt med ökad ålder skall utvecklas i riktning mot ett medbestäm- mande. Barn och unga skall ha rätt att medverka i den kommunala beslutsprocessen i frågor som angår dem. -Att samhället på samtliga nivåer uppmärksammar barn och ungdo- mar i utsatta situationer och barn i behov av särskilt stöd. Vidare skall samhället vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda och hjälpa barn och unga som utsätts för misshandel, övergrepp och mobbning eller risker i sin uppväxtmiljö och prioritera insatser av förebyggande karaktär. verksamhetsområde är i princip gränslöst. Så snart en fråga regleras i faller den inom ramen för kompetensområde. Men även frågor som faller utanför konventionen hör till verksamhetsområde om de rör den rättighets- och intressesfär som ombudsmannen skall bevaka. I propositionen (1992/93:173) om sägs att "i och med att ombudsmannen enligt lagförslaget särskilt skall ägna uppmärk- samhet åt att våra lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med förpliktelser enligt konventionen (FN:s konvention om barnets rättigheter) förekommer praktiskt taget inga begränsningar i ombudsmannens verksamhetsområde". I de årliga regleringsbreven konkretiseras vissa områden och frågor som skall prioriteras . utarbetar hand- lingsplaner för sin verksamhet där de övergripande målen bryts ner till verksamhetsmål som kompletteras med uppdragen som ges i regle- ringsbreven. Handlingsplanerna utgör basen för konkreta arbete och används som ett levande dokument som fortlöpande utvecklas. I handlingsplanerna anges verksamhetsgrenar, temaområden eller fokusområden. Det har gjorts olika indelningar av de prioriterade verk- samhetsområdena, beroende på aktuella frågor, regleringsbrevens inne- håll etc. De områden som genomgående har varit prioriterade formule- ras handlingsplan på följande sätt: -Genomförande av med fokus på riksdag och re- gering, myndigheter, landsting och kommuner. -Barns och ungdomars rättigheter med fokus på barn i utsatta situa- tioner, barns och ungdomars inflytande, barnsäkerhet och samhälls- planering. -Barns och ungas uppväxtvillkor med fokus på att hålla samman sektorsövergripande studier, sammanställa statistik om barns och ungas livsvillkor och beakta genderperspektivet. Eftersom resurser är begränsade måste priorite- ringar göras även inom de områden som valt att fokusera på. har till exempel prioriterat de yngre barnens villkor framför de äldres eftersom också arbetar med de äldre tonåringarna. Insatser för funktionshindrade barn har begränsats med hänvisning till verk- samhetsområde2. Inom dessa ramar har , förutom att bevaka att lagar och författningar speglar grundläggande prin- ciper, kontinuerligt drivit frågor som rör i kommuner och landsting, barns och ungdomars inflytande i samhället, elevinflytande i skolan och att barnets bästa skall speglas i verksamheter som skola och barnomsorg, hälso- och sjukvård. Barn i utsatta situationer har särskilt beaktats genom att prioriterat till exempel mobbning, vårdnads- och umgängesfrågor, flyktingbarns situation och barn som utsätts för misshandel eller sexuella övergrepp. De prioriteringsgrunder som har i det dagliga arbetet baseras således främst på den handlingsplan som antagits för året. Utöver denna har ytterligare två priorite- ringsgrunder; frågor som berör ett stort antal barn och frågor med ett viktigt symbolvärde för barns rättigheter. Exempel på en fråga som be- rör ett stort antal barn är rätten till barnomsorg för barn till arbetslösa föräldrar. Ett exempel på en fråga som har bedömt ha ett symbolvärde för barns rättigheter är frågan om homosexuellas rätt att adoptera barn. uppgift är att utifrån ett barnperspektiv påverka kunskaper och attityder hos lagstiftare och beslutsfattare inom stat, landsting och kommun för att de i sin tur skall vidta mer direkta åtgärder som leder till förbättringar för barn och ungdomar. De instrument som har i detta påverkansarbete är främst information och opinionsbildning. Även arbetet med att bevaka att lagar och författningar stämmer överens med kan ses som en del i informationsverksamheten. Samverkan och samarbete med andra myndigheter och organisatio- ner är ytterligare en viktig metod i arbetet med att föra ut barnperspek- tivet på alla nivåer i samhället. samarbetar med andra myndigheter och organisationer i en rad nätverk, referensgrupper och samverkansgrupper. Några av dessa är: Nätverket för barns villkor, 2 Årsredovisning för 1997. Barns och ungas säkerhet (BUS), Samverkansgruppen för skadepre- ventiva frågor, Barn, ungdomar och byggd miljö samt samordnings- gruppen för projektet för . Av förordningen (1993:710) med instruktion för framgår att har såväl informations- som opinions- bildande uppgifter. skall "företräda barn och ung- domar i den allmänna debatten" och enligt ett tillägg i förordningen som gjordes skall "i sin verksamhet informera om konvention om barnets rättigheter– – –" I propositionen (1992/93:173) kopplas också ombudsmannens in- formations- och opinionsbildande funktion ihop med . Det är utifrån som barnombudsmannen skall verka och bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. "Konventionen syftar till att skapa opinion och stimulera till debatt om barnfrågorna och fyller därmed en viktig funktion", heter det i propositionen (s. 8). Opinionsbildning – ett verktyg i arbetet I årsredovisningen /95 skriver om sin roll och sina arbetsmetoder: "Grunden för BO:s arbetssätt är de två samtidiga rollerna som kunskapsgenerator och som aktiv påverkare av lag- förslag och politiska prioriteringar. Myndigheten orienterar sig därmed mot att inom breda och viktiga områden, skapa en fond av kunnande som med snabb verkan kan aktiveras i form av skrivelser, remissinsat- ser, underlag till motioner etc"3. Något tillspetsat kan man säga att nästan ute- slutande arbetar med information och opinionsbildning i någon mening. Antingen genom att samla in information om barns villkor (generera kunskap genom egna studier eller på annat sätt), analysera information och formulera ett barnperspektiv eller bilda opinion för barns rättigheter. skall således följa utvecklingen inom alla de områden som berör barn och ungdomar, bevaka tillämpningen av barn- konventionen, identifiera problem och lämna förslag till förändringar av bland annat lagstiftning, rättstillämpning, samhällsplanering och be- slutsrutiner utifrån intentionerna i konventionen. 3 Årsredovisning för 1994/95. måste därför samla in information om barns och ungas villkor i samhället och göra analyser av detta material utifrån sin tolkning av bestämmelser. Utifrån de prioriteringar som sedan görs för ut kunskaper genom sin opinionsbildande verksamhet. I utredningens direktiv ingår att göra en allmän genomgång av Barn- ombudsmannens informationsverksamhet och lämna förslag till hur den kan förbättras. Den information om barn och ungdomar som Barnom- budsmannen samlar in och analyserar tas upp i avsnitten 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10. I detta avsnitt görs en översikt av in- formationsverksamhet med tonvikt lagd på den utåtriktade informa- tionsverksamheten, även om gränsen mellan den kunskapsgenererande och den utåtriktade, påverkande funktionen är flytande. Av kommunikationspolicy fram- går att: "Opinionsbildning och information är två av BO:s viktigaste arbetsverktyg. BO skall i första hand arbeta opinionsbildande med att påverka samhällets attityder till barns och ungdomars villkor. Infor- mation kan användas som ett medel i den opinionsbildande verk- samheten för att nå vissa mål"4. Rollen som kunskapsgenerator och aktiv påverkare betonas också i kommunikationspolicyn: "Vi skall bygga upp en kunskap om barns och ungdomars situation och påverka beslutsfattare på alla nivåer att i sina bedömningar lägga stor vikt vid barns och ungdomars intressen. I upp- draget ingår också att ha kontakt med barn och ungdomar och företräda och stödja barn och ungdomar i den allmänna debatten". Ambitionen, enligt kommunikationspolicyn, är att Barnombuds- mannens kommunikation skall präglas av "långsiktighet kombinerad med en beredskap att snabbt kommentera aktuella frågor och delta i den allmänna debatten. Vårt arbete skall bygga på professionell kunskap och engagemang. I samverkan med andra måste vi vara tydliga när det gäller vår roll och vårt uppdrag". Som målgrupp för den opinionsbildande verksamheten har Barnom- budsmannen i första hand politiker och andra beslutsfattare. Till viss del även yrkesgrupper som arbetar med barn och ungdomar. Barnom- budsmannen har inte i någon större utsträckning riktat sina informa- tionsinsatser direkt till barn och ungdomar. 4 BO:s verksamhetsidé och kommunikationspolicy (). Detta flöde av erfarenhetsutbyte, information och opinionsbildning kan illustreras med följande modell för kommu- nikation: Information och opinions- bildning En kanal för opinionsbildning är publikationer av olika slag. Barnom- budsmannen har gett ut en rad publikationer, alltifrån bro- schyrer om verksamhet och information om till rapporter om barns villkor i olika avseenden. -BO direkt – affisch, vykort och informationsblad I samband med att telefonlinje för barn och ungdomar öppnades producerades en affisch, vykort och in- formationsblad med information om telefonlinjen BO Direkt. -Hallå där! första årsrapport till regeringen där myndig- hetens roll, arbetsmetoder, organisation och prioriterade frågor pre- senteras (1994). -Se mig. anordnades en tredagarskonferens om flykting- barns behov tillsammans med . Rapporten är en dokumentation från denna konferens (1995). -Barnets rätt till en säker miljö – lagar och regler En skrift som beskriver lagstiftning och organisation för arbete med att förebygga olycksfall bland barn. Utgiven av och . Skriften finns även på engelska (1995). -På spaning efter – en kommunstudie Rapporten innehåller en redovisning av en enkätundersökning om hur används i kommunerna (1995). -Barn om Barnets Rättigheter Texter och illustrationer från skoltävlingen som genom- fördes i samarbete med , och Tidningen i Skolan under /95. Närmare 90 000 elever runt om i landet deltog i arbetet som resulterade i denna skrift delar av tävlingsbidragen publicerades. Skriften innehåller också i dess helhet (1995). -Upp till 18 Fakta om barn och ungdom. En statistisk uppslagsbok om barns och ungas levnadsvillkor (1995). Informationsmaterial om barns och ungas säkerhet (1996). -Tänk om ... andra årsrapport till regeringen. Rapporten består av tre huvudavsnitt. Det första beskriver Barnombudsman- nens syn på barnsperspektivet och status och ställning i . Det andra innehåller en sammanfattning av barns och ungdomars uppväxtvillkor och i det tredje avsnittet redovisas konkreta förslag och synpunkter i olika sakfrågor (1996). -Blunda inte för mobbningen – ungdomars idéer och förslag Rapporten är en sammanställning av 13-åringars förslag om hur man kan arbeta mot mobbning och ingår som en del i Barnombuds- mannens "mobbningspaket". Till rapporten finns också en broschyr och en affisch (1996). -Insatser mot mobbning i kommuner och skolor Redovisning av en enkätundersökning (1996). -Blunda inte för mobbningen I rapporten lägger fram förslag till åtgärder som regeringen respektive kommuner och enskilda skolor kan vidta för att stoppa mobbningen. Vidare diskuteras hur samverkan lokalt kan bli mer effektiv (1997). -Att arbeta mot mobbning – tips på material och föreläsare Den tredje rapporten i mobbningspaketet innehåller information om mobbning samt lagar och förordningar på området. Vidare ges tips på litteratur och föreläsare (1997). -Temat mobbning inom utbildningar En enkätundersökning om kunskapen om mobbning inom grund- skollärar- och fritidspedagogutbildningar (1997). -Fakta om Dialog med Unga Under mobbningskampanjen publicerades tre faktablad om mobbning (1996). -Barns och ungdomars 1990-tal På uppdrag genomförde ekonomen en studie om samhällsstödet till barn och hur det påverkats av den ekonomiska krisen (1997). -Spaningen efter går vidare En enkätstudie av genomslag i kommunerna (1997). -Barndom sätter spår tredje årsrapport till regeringen. I rapporten fokuseras främst på de utsatta barnens situation. De konkreta förslag som riktar till regeringen avslutar rapporten (1997). -Välkommen till på Internet En folder med information om webb-sidor (1998). En informationsfolder om uppdrag och verk- samhet. Foldern finns även på engelska, franska och spanska (1998). -Liten blir stor Årsrapporten inne- håller, förutom lagförslag, bland annat en redovisning av den en- kätundersökning av 10-åringar som genom- förde på uppdrag av . Vidare redovisas den un- dersökning som SKOP, Skandinavisk opinion AB, gjort på uppdrag av . I undersökningen intervjuas cirka 1 000 barn och ungdomar mellan samt deras föräldrar om de- ras inställning till (1998). En kartläggning av myndigheters arbete med FN:s konvention om barnets rättigheter. fick i regleringsbrevet 1998 i uppdrag att göra en undersökning av hur myndigheter i ar- betar med . Kartläggningen baseras på ett urval av 90 myndigheter som direkt eller indirekt arbetar med frågor som rör I denna grupp ingick samtliga länsstyrelser. Myndigheternas svar bearbetades av (1998). -Upp till 18 Fakta om barn och ungdom. En andra statistisk uppslagsbok om barns och ungas levnadsvillkor (1998). -Ett steg framåt! En handbok om för kommuner och landsting. Boken är riktad till politiker och tjänstemän och ger en samlad bild av hur ser på konventionen och hur den kan genomföras i kommuner och landsting. Boken innehåller också ak- tuella exempel från kommuner och landsting (1998). -Å sen så tycker jag... senaste årsrapport till regeringen. Årsrappor- ten innehåller, förutom förslag till regeringen, bland annat en redovisning av enkät på inter- net, enkätundersökningarna av hur används av landsting respektive myndigheter (1999). En kartläggning av landstingens arbete med FN:s konvention om barnets rättigheter. Syftet med kartläggningen var att få en överblick över landstingens arbete med , vilket genomslag har fått och vilket stöd landstingen behöver för att påbörja eller förbättra arbetet med konventionen. Samtliga 24 landsting har besvarat enkäten (1999). Förutom dessa publikationer har gett ut specifika rapporter i begränsad upplaga, till exempel Fakta om skador bland barn och ungdomar (statistiska data publicerade i samband med de årliga BUS-kampanjerna 1994, 1995 och 1996) samt Barnperspektiv – reflektioner kring ett mångtydigt och föränderligt begrepp av på uppdrag av 1994. Barnombuds- mannen har också medverkat i olika publikationer, till exempel Ute finns mycket att göra (en skrift som ursprungligen producerades av och reviderades av 1994), Skulle kunna flyga – Om lekens betydelse (reviderad av 1994), Nyanserna lever! – Rapport från möte mellan kreativa centra i (Dokumentation av nationell konferens om barns skapande, 1994). En annan kanal för den informations- och opinionsbildande verksam- heten är internet. började att bygga upp en hemsida som vänder sig till både vuxna och barn.