sou · GNB3122 · 2000-01-01 00:00:00 — –I den yngsta gr uppen KY-nybörjare, under , är den sociala sned- rekryteringen som lägst. hade arbetarbakgrund och andelen från högre tjänstemannahem var förhållandevis låg, . I den yngsta gruppen högskolenybörjare är däremot den sociala sned- rekryteringen som högst, har arbetarbakgrund och kommer från högre tjänstemannahem. – I åldersgruppen är sk illnaden i social rekrytering mellan KY-nybörjare och högskolenybörjare små. –Högst andel nybörjare med arbetarbakgrund i KY fanns inom till- verkningsbranschen (inkl produktutveckling), . Och den lägsta andelen med arbetarbakgrund fanns inom branschen för ekonomi (inkl försäkring, handel, ledning), . Andelen med arbetarbakgrund varierar mellan på högskolans olika program mot yrkes-examen. Lägst andel hade nybörjarna på läkarutbildningen och högst nybörjarna på yrkesteknisk högskoleutbildning. –Det är svårt att göra direkta jämförelser av den sociala rekryteringen mellan branscherna i kvalificerad yrkesutbildning och högskolans pro- gram mot yrkesexamen. KY-nybörjarna, som grupp, har dock en social rekrytering som liknar den till några av de större utbildningarna inom högskolan, högskoleingenjör, sjuksköterska och grundskollärare 1-7. –Andelen med enbart förgymnasialt utbildade föräldrar eller kortare gymnasialt utbildade föräldrar är större för KY-nybörjarna än för hög- skolenybörjarna, 50 resp. . Högskolenybörjarna, som grupp, har mer välutbildade föräldrar än KY-nybörjarna, 29 resp. har en längre eftergymnasial utbildning. En faktor som påverkar jämförelsen är att högskolans nybörjare är yngre än KY-nybörjare. De yngre årskullarna har mer välutbildade för- äldrar än de äldre. Stora förändringar i föräldragenerationens utbild- ningsnivå har ägt rum . Jämförelsen underlättas när nybör- jarna redovisas per åldersgr upper. – Snedrekryteringen för variabel hemmets utbildningsnivå är störst i yngsta gruppen högskolenybörjare. I gr uppen har av föräldrar med en längre eftergymnasial utbildning. Motsva- rande andel för de yngsta KY-nybörjarna var , vilket är un- gefär samma andel som för hela årskullen i samma ålder. I övriga åldersgrupper är sk illnaden mellan KY-nybörjare och högskolenybörjare betydligt mindre. Undersökningens uppläggning och genomförande pågår en försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbild- ning (KY). Försöksverksamheten har förlängts till 2001 och b yggs ut. ökar antalet platser från 8 800 till 12 000 . KY är eftergymnasial och en tredjedel av utbildningen bygger på kvalificerad tillämpning av de teoretiska kunskaperna på en arbetsplats. Utbildningen sker i nära samarbete mellan arbetsliv och olika anordnare. Innehållet i KY hämtas från gymnasieskolan, påbyggnadsutbild- ningar, högskolan och arbetslivet. Utbildningen skall förena en praktisk inriktning med fördjupade teoretiska kunskaper. De flesta utbildningarna är på 80 poäng, vilket på samma sätt som i högskolan motsvarar studier. Syftet med denna PM är att redovisa social bakgrund och hemmets utbildningsnivå för nybörjare i KY och att göra jämförelser med mot- svarande fördelningar för nybörjare i högskolan. Antalet KY-nybörjare under uppgick åren 1996–1998 till ca 58 600 personer, vilka utgör undersökningspopulationen. I undersökningsgr uppen var andelen kvinnor . Andelen som var högst när studierna påbörjades var och en lika stor andel var . Männen var något yngre än kvin- norna. av männen jämfört av kvinnorna var högst . Jämförelser i PM:en görs med gruppen högskolenybörjare (i svensk högskola) under 1996/97. Denna grupp bestod av 58 600 studerande, varav andelen kvinnor var . Drygt hälften av dessa högskolenybörjare var högst när studierna påbörjades och ca var fjärde var . KY-nybörjarna skiljer sig alltså, i jämförelse med högskolenybörjarna genom att andelen män är större och att de är äldre än högskolenybörjarna. Åldersskillnaden mellan de båda grupperna är speciellt stor för kvi nnor. Vissa jämförelser görs även med nybörjare på program mot yrkes- examen /97. KY-nybörjare 1996–1998 och högskolenybörjare 1996/97 under fördelade efter ålder. 22–24 år 25–34 år Årskullarna – födda vissa år I PM:en görs även vissa jämförelser med hela årskullarna födda vissa år. Uppgifterna kommer från FoB 85. Den sociala fördelningen för KY- nybörjare och högskolenybörjare jämförs med fördelningen i årskullarna i motsvarande ålder. Social bakgrund och hemmets utbildningsnivå – Social snedrekrytering till högre studier förekommer då barn från vissa sociala ursprung oftare än andra når högre utbildningsnivåer. Den sociala snedrekryteringen byggs upp . Den är starkare vid övergången till gymnasieutbildning än till högskoleut- bildning (se t.ex. SOU 1993:85). Att mäta social snedrekrytering Det rekommenderade måttet för att mäta social snedrekrytering, speciellt för förändringar över tiden, är den relativa chansen. Måttet bygger på jämförelser av andelar av årskullar som påbörjar högre utbildning. Genom att den undersökta gruppen KY-nybörjare är liten är inte detta mått tillämpbart. I den undersökning som presenteras i denna PM görs istället jämfö- relser av andelen som kommer från vissa sociala ursprung bland dem som påbörjat KY och högskoleutbildning med motsvarande andelar i (hela) årskullarna i motsvarande åldrar. Förekom ingen social snedrekrytering eller snedrekrytering för hemmets utbildningsnivå skulle fördelningen i nybörjargrupperna överensstämma med den i årskullarna. Eftersom bortfallet för uppgift om social bakgrund är stort för äldre personer ingår i redovisningen endast de som är . Även för dem som är yngre finns ett bortfall för SEI- uppgift. Storleken på det bortfallet redovisas i tabellerna sist i bilagan, dels totala andelen och dels andelen födda i . Uppgift om social bakgrund De redovisade uppgifterna om social bakgrund kommer från den SEI- klassificering som gjordes i folk- och bostadsräkningen 1985 (FoB 85). Barn och föräldrar har sammankopplats med hjälp av den hus- hållskoppling som görs i FoB. Den högsta av faders och moders socio- ekonomiska grupp (SEI), enligt en fastställd dominansordning, har fått bestämma den studerandes sociala bakgrund. Social bakgrund för födda och 1976. Social bakgrund (SEI) Uppgift om social bakgrund saknas Den sociala bakgrunden för de redovisade årskullarna i tablån har förändrats för de yngre jämfört med de äldre genom att andelen tjäns- temän på mellannivå ökat ett par procentenheter medan andelen för vissa andra grupper minskat. Skillnaden är dock liten. Uppgift om hemmets utbildningsnivå En redovisning görs även av KY-nybörjare och högskolenybörjare efter hemmets utbildningsnivå (föräldrarnas avklarade utbildning). Utbild- ningsnivån är klassificerad enligt Svensk Utbildningsnomenklatur (SUN). Hemmets utbildningsnivå för födda och 1976. Hemmets utbildningsnivå (SUN) Eftergymnasial utbildning > år Eftergymnasial utbildning < 3 år Gymnasial utbildning > 2 år Gymnasial utbildning < 2 år Uppgift om utbildningsnivå saknas Uppgiften om hemmets utbildningsnivå kommer från SCB:s register över Befolkningens utbildning . – barn) har hämtats från FoB. Det finns ett samband mellan SEI och SUN genom att klassifice- ringen av yrke enligt SEI bygger på ett normalt utbildningskrav för SOU 1999:122 Bilaga 6 189 yrkena, t.ex. krävs för klassificering som högre tjänstemän utbildning utöver . Den förälder (i hushållet) som har den högsta avklarade utbildningen har fått beskriva utbildningsnivån i hemmet. Genom den utbyggnad som skett av utbildningen i , främst gymnasieutbildningen men även högskoleutbildningen, har befolkningens – i denna redovisning föräldrarnas – utbildningsnivå höjts. Detta framgår tydligt även då en jämförelse görs av två årskullar som är födda med endast åtta års mellanrum, födda och 1976. Bortfallet för uppgiften om social bakgrund ligger på 7–för årskullarna födda –1976. I re dovisningen för nybörjarna i KY och högskolan är bortfallet större än för årskullarna. Detta beror på att stu- derande från utlandet tillkommit efter det att FoB 85 genomförts. För denna grupp saknas uppgift om social bakgrund. Det totala bortfallet för uppgift om social bakgrund för högskoleny- börjarna 1996/97 uppgick till . Endast en mindre del, 4 av de 19 procentenheterna, består av personer födda i . Bortfallet varierar mellan åldersgrupperna. Det är störst i gruppen 22–, . I denna grupp finns många utbytesstudenter. Bortfallet för KY-nybörjarna är lägre. För den totala gruppen uppgår det till , varav 5 av de 11 procentenheterna består av personer födda i . Fördelningen av bortfallet för uppgiften om social bakgrund visar att andelen födda i är ungefär lika stor i de båda nybörjargr upperna, . Däremot är det totala bortfallet större för högskolenybörjarna, vilket beror på att fler inflyttade från utlandet finns bland högskolenybörjarna än bland KY-nybörjarna. Bortfallet för uppgiften om hemmets utbildningsnivå ligger på 4–för de redovisade årskullarna födda –1976. Bortfallet är högre för nybörjarna i högskolan och för KY-nybörjarna p.g.a. den invandring som skett efter 1985. Det totala bortfallet i fördelningen efter hemmets utbildningsnivå för högskolenybörjarna 1996/97 uppgick till . Endast en mindre del, 2 av de 17 procentenheterna, består av personer födda i . Bland KY-nybörjarna var motsvarande andelar 9 resp. . Bortfallet för uppgiften om hemmets utbildningsnivå är något mindre än för uppgiften om social bakgrund p.g.a. att i princip alla folkbokförda i kan klassificeras på utbildningsnivå medan gruppen yrkesverksamma är mindre. Antalet nya studerande under i kvalificerad yrkesutbildning (KY- nybörjare) uppgår till närmare 8 600 personer –1998. Andelen kvinnor uppgick till . KY-nybörjarnas sociala bakgrund och hemmets utbildningsnivå jämförs i denna redovisning med motsvarande fördelningar för hög- skolenybörjarna /97. Antalet högskolenybörjare under uppgick detta år till ca 58 600 personer, varav var kvi nnor. Fördelning efter social bakgrund Andelen med arbetarbakgrund större bland KY-nybörjare än bland högskolenybörjare Av dem som påbörjade en KY –1998 kom från arbetarhem. Bland högskolenybörjarna /97 kom av de studerande från arbetarhem. I båda utbildningsgrupperna är dock andelen som kommer från arbetarhem lägre än andelen med arbetarbakgrund i årskullarna födda . av dessa årskullar kom från arbetarhem. Skillnader finns även mellan KY-nybörjare och högskolenybörjare vad gäller andelen som kommer från högre tjänstemannahem. Bland högskolenybörjarna var denna andel och bland KY-nybör- jarna . För KY-nybörjarna ligger dock andelen endast några procentenheter över den för årskullarna. För nybörjare med annan social bakgrund är skillnaderna små mellan andelarna i KY-utbildning och högskoleutbildning. I båda nybör- jargrupperna är andelen från tjänstemannahem, mellannivå, ungefär lika överrepresenterade i förhållande till årskullarna. Män i KY-utbildning mindre social snedrekryterade än kvinnor De skillnader, i fördelningen efter social bakgrund, som finns mellan nybörjare i KY och högskoleutbildning gäller i första hand männen. KY-nybörjare 1996–1998 och högskolenybörjare 1996/97 fördelade efter kön och social bakgrund (SEI). De manliga högskolenybörjarna är mer socialt snedrekryterade än de kvinnliga. Detta beror bl.a. på att en stor del av kvinnorna i högskolan finns inom områdena för vård och undervisning. Inom dessa områden är den sociala snedrekryteringen liten för både kvinnor och män. De manliga högskolenybörjarna återfinns till stor del inom mer socialt snedrekryterade områden, t.ex. teknikområdet. Till skillnad från männen i högskoleutbildningen är männen i KY mindre socialt snedrekryterade än kvinnorna. Av fördelningen på bran- scher framgår att en stor del av männen i KY finns på utbildningar inom tillverkningsbranschen. Jämfört med den sociala fördelningen i årskullarna har denna bransch en relativt jämn social rekrytering. KY-nybörjare 1996–1998 och högskolenybörjare 1996/97 under fördelade efter kön och social bakgrund (SEI). 192 Bilaga 6 SOU 1999:122 I den undersökta gruppen KY-nybörjare 1996–1998 och högskoleny- börjare /97 under finns vissa sk illnader i åldersfördel- ning. I gruppen högskolenybörjare var under medan denna andel bland KY-nybörjare var . I den äldsta redovisade gruppen, 25–, fanns däremot en större andel bland KY-nybörjare än högskolenybörjare. Skillnaderna mellan gr upperna är större för männen än för kvinnorna. Lägst social snedrekrytering bland de yngsta KY-nybörjarna I den yngsta gruppen KY-nybörjare, för både kvi nnor och män , är den sociala snedrekryteringen som lägst. Skillnaden i förhållande till årskullarna i motsvarande ålder består i en underrepresentation av studerande från arbetarhem och en överrepresentation av studerande från tjänstemannahem, mellannivå. Skillnaden är i båda fallen små, . En större andel av de yngsta KY-nybörjarna än bland de äldre åter- finns inom branschen för tillverkning. Denna bransch har som visas i nästa avsnitt en relativt jämn social rekrytering. Bland högskolenybörjarna är däremot den sociala snedrekryteringen som störst i åldersgruppen och speciellt stor är den för männen i denna åldersgrupp. Eftersom drygt häften av högskolenybör- jarna är och denna åldersgrupp är starkt socialt snedrekry- terad väger åldersgruppen tungt i den totala fördelningen för KY-nybörjare 1996–1998, högskolenybörjare 1996/97 och årskullarna fördelade efter ålder och social bakgrund (SEI). Små skillnader i social rekrytering mellan KY-nybörjare och högskolenybörjare i åldersgruppen 22–34 år I åldersgrupperna finns för KY-nybörjare en något större social snedrekrytering i förhållande till fördelningen i hela årskullen i motsvarande ålder, än vad gruppen och yngre har. I åldersgruppen 22–är sk illnaderna små i social snedrekrytering mellan KY-nybörjare och högskolenybörjare. I den äldsta redovisade åldersgr uppen, 25–, är den sociala snedrekryteringen något större för KY-nybörjarna än för högskoleny- börjarna. KY-nybörjare 1996–1998 och högskolenybörjare 1996/97 under fördelade efter ålder och social bakgrund (SEI). lärda ar- lärda ar- I detta avsnitt redovisas KY-nybörjare på den bransch inom vilken de utbildar sig. Endast branscher med minst 100 kvinnliga och manliga nybörjare –1998 särre dovisas. Flest antal nybörjare fanns på utbildningar inom IT-branschen inkl. multimedia, grafisk industri. Drygt en fjärdedel av samtliga nybörjare fanns inom denna bransch. Sociala rekryteringen skiljer mellan KY-branscherna På samma sätt som bland högskolans utbildningar finns skillnader i social fördelning mellan olika inriktningar av KY. Andelen som kommer från arbetarhem varierar för KY-nybörjarna mellan i de olika branscherna. Den snedaste sociala rekryteringen finns inom branschen för ekonomi inkl försäkring, handel, ledning och då speciellt bland de manliga nybörjarna. Bland männen inom denna bransch kom från arbetarhem. Mot- svarande andel för de kvinnliga nybörjarna var . Även utbildningarna inom IT-branschen och turism har en relativt sned social rekrytering. Jämnast social rekrytering har utbildningarna inom branscherna för tillverkning och transport. Bland nybörjarna inom tillverkningsbranschen är dock studerande från högre tjänstemannahem något under- representerade. Sociala snedrekryteringen varierar mer mellan högskolans utbildningar Andelen nybörjare från arbetarhem varierar mellan högskolans program mot yrkesexamen, från . Högst var andelen på yrkesteknisk högskoleutbildning och lägst på läkarutbildningen. Det är svårt att göra direkta jämförelser mellan branscherna i KY och högskolans program mot yrkesexamen. KY-nybörjarna, som grupp, har dock en social fördelning som liknar den i några av de större utbildningarna inom högskolan, högskole- ingenjör, sjuksköterska och grundskollärare 1-7. Högskolans ekonomlinje, som det fanns nybörjare på t.o.m. /94, hade då en snedare social rekrytering än KY mot e konomi inkl. försäkring, handel, ledning hade åren 1996–1998. Nybörjare inom högskolans ekonomutbildningar är svåra att följa i statistiken efter 1993/94, då de centralt fastställda linjerna inom högskolan försvann. KY-nybörjare 1996–1998 under fördelade efter bransch och social bakgrund (SEI). Ekonomi, försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri KY-nybörjare 1996-1998 under fördelade efter kön, bransch och social bakgrund (SEI). Ekonomi inkl. försäkring, handel ,ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Fördelning efter hemmets utbildningsnivå I detta avsnitt beskrivs KY-nybörjarna fördelade efter hemmets utbild- ningsnivå, definierat som den högsta av faders och moders utbildnings- nivå. Fördelningen efter hemmets utbildningsnivå och fördelningen efter sociala bakgrund (SEI) har ett visst samband genom att klassificeringen i SEI bygger på ett normalt utbildningskrav för yrken. har det skett stora förändringar i utbild- ningsnivån för föräldragenerationen. Andelen med enbart förgymnasialt utbildade föräldrar har i årskullarna födda –1976 minskat från till . De yngre årskullarna har mer välutbildade föräldrar än de äldre, vilket har betydelse för tolkningen av resultaten. Kortare gymnasial utbildning vanlig för KY-nybörjarnas föräldrar En tredjedel av KY-nybörjarnas föräldrar har en kortare gymnasial utbildning som högsta utbildning. Bland högskolenybörjarna var mot- svarande andel lägre, . Det är betydligt vanligare med längre eftergymnasialt utbildade föräldrar för högskolenybörjare än för KY-nybörjare. För högskoleny- börjarna 1996/97 var denna andel , medan den för KY-ny- börjarna 1996–uppgick till . Men även här finns vissa skillnader mellan åldersgr upperna vilket framgår av re dovisningen nedan. KY-nybörjare 1996–1998 och högskolenybörjare 1996/97 fördelade efter kön och hemmets utbildningsnivå (SUN). Gymnasial < 2 år Gymnasial > 2 år Eftergymnasial < 3 år Eftergymnasial > 3 år Andelen med kortare eftergymnasialt utbildade föräldrar liksom andelen med föräldrar med en längre gymnasial utbildning var lika stor bland nybörjarna i KY och högskoleutbildning. Små skillnader i hemmets utbildningsnivå mellan kvinnor och män i KY Till skillnad från högskolenybörjarna är skillnaderna små i hemmets utbildningsnivå mellan kvinnor och män i KY. Den skillnad som finns består i att andelen män med enbart förgymnasialt utbildade föräldrar är några procentenheter större än för kvinnor. Och att kvinnor har en något större andel eftergymnasialt utbildade föräldrar än män. Bland högskolenybörjarna har männen mer välutbildade föräldrar än kvinnorna. har även visats att de manliga högskolenybörjarna är mer socialt snedrekryterade än de kvinnliga. KY-nybörjare 1996–1998 och högskolenybörjare 1996/97 under fördelade efter kön och hemmets utbildningsnivå (SUN). I den underliggande populationen, årskullarna, märks tydligt den ökade allmänna utbildningsnivån bland föräldrarna. För årskullarna 19 till har andelen med eftergymnasialt utbildade föräldrar ökat från för de yngre. Om hänsyn tas till att den redovisade gr uppen KY-nybörjare är något äldre än gruppen högskolenybörjare minskar skillnaderna mellan gr upp- erna i fördelningen efter hemmets utbildningsnivå något på totalnivå. Bland KY-nybörjare är skillnaderna i fördelning för hemmets utbildningsnivå små mellan åldersgrupperna Bland KY-nybörjarna är skillnaden mellan åldersgr upperna i fördelning efter hemmets utbildningsnivå jämförelsevis liten. KY-nybörjare 1996–1998, högskolenybörjare 1996/97 och årskullarna fördelade efter ålder och hemmets utbildningsnivå (SUN). Gymnasial < 2 år Gymnasial > 2 år Eftergymnasial < 3 år Eftergymnasial > 3 år För högskolenybörjare finns stora skillnader mellan åldersgrupperna i hemmets utbildningsnivå På samma sätt som för fördelningen efter social bakgrund är skillnaden i fördelningen efter hemmets utbildningsnivå större mellan de olika åldersgrupperna bland högskolenybörjarna än bland KY-nybörjarna. Snedrekryteringen för variabeln hemmets utbildningsnivå är störst i yngsta gruppen högskolenybörjare. I gr uppen har föräldrar med en längre eftergymnasial utbildning. Motsvarande andel för de yngsta KY-nybörjarna är , vilket är ungefär samma andel som för hela årskullen i samma ålder. Även när det gäller den äldsta gruppen högskolenybörjare ( är mönstret det samma som i fördelningen efter social bakgrund, det förekommer nästan ingen snedrekrytering för variabeln Den äldsta gruppen KY-nybörjare har en något snedare fördelning efter hemmets utbildningsnivå än den äldsta gruppen högskolenybörjare. Olika fördelning för yngre kvinnor och män i högskoleutbildning jämfört med KY Även skillnaderna mellan kvinnor och män är små i de olika ålders- grupperna bland KY-nybörjarna vad gäller hemmets utbildningsnivå. Bland högskolenybörjarna, däremot, har de yngsta männen i större utsträckning än de yngsta kvinnorna välutbildade föräldrar. KY-nybörjare 1996–1998 och högskolenybörjare 1996/97 under fördelade efter ålder och hemmets utbildningsnivå (SUN). Mindre skillnader mellan KY-branscherna i fördelningen efter hemmets utbildningsnivå Bland KY-nybörjarna fördelade per bransch varierar andelen med eftergymnasialt utbildade föräldrar från . Skillnaderna mellan branscherna följer samma mönster i fördelningen efter hemmets utbildningsnivå som för fördelningen efter social bakgrund. Högst andel med eftergymnasialt utbildade föräldrar fanns bland nybörjarna inom branschen ekonomi, inkl försäkring, handel, ledning och lägsta andelen inom tillverkning inkl. produktutveckling. Omvänt gäller att högsta andelen med enbart förgymnasialt utbildade föräldrar fanns inom branschen tillverkning m.m. och lägst andel inom branschen ekonomi m.m. Inom två av branscherna, ekonomi och transport, har en påtagligt större andel män än kvinnor eftergymnasialt utbildade föräldrar. KY-nybörjare 1996–1998 under fördelade efter bransch och hemmets utbildningsnivå. Ekonomi, försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Gymnasial < 2 år Gymnasial > 2 år Eftergymnasial < 3 år Eftergymnasial > 3 år Mycket stora skillnader mellan olika högskoleutbildningar i fördelningen efter hemmets utbildningsnivå Till skillnad från nybörjarna inom KY finns det mycket stora skillnader i andelen eftergymnasialt utbildade föräldrar mellan de olika högskole- utbildningarna. Andelen varierar mellan för nybörjarna på yrkesteknisk högskoleutbildning och för nybörjarna på läkarutbildningen. På två av de antalsmässigt största högskoleutbildningarna, till sjuk- sköterska och högskoleingenjör hade av nybörjarna eftergymnasialt utbildade föräldrar. Ungefär en lika stor andel med eftergymnasialt utbildade föräldrar hade nybörjarna inom flertalet av Eftersom andelen med eftergymnasialt utbildade för- äldrar varierar från i de aktuella årskullarna före- kommer det en viss snedrekrytering med avseende på hemmets utbild- ningsnivå för flertalet av KY-branscher. Högskolenybörjarna är yngre än KY-nybörjarna och de yngre års- kullarna har mer välutbildade föräldrar. Därför blir snedrekryteringen i fråga om hemmets utbildningsnivå något mindre för nybörjarna i hög- skolan än för KY-nybörjarna vid likartad fördelning av hemmets utbildningsnivå i de båda nybörjargrupperna. (I tabell 4 finns en redovisning av hemmets utbildningsnivå för nybörjare på vissa högskoleutbildningar.) KY-nybörjare 1996–1998 under fördelade efter kön, bransch och hemmets utbildningsnivå. Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Socio-ekonomisk indelning (SEI) het och normalt utbild- Ej facklärda, varupro- 11–12 ej facklärda arbetare – mindre än ut- 12Ej facklärda, tjänste- produktion 21–22 facklärda arbetare 33–36 lägre tjänstemän – mindre än ut- 46 tjänstemän, mellannivå – tre men ej ut- Högre tjänstemän/ledan- 56–60 högre tjänstemän