sou · GNB385d3 · 2000-01-01 00:00:00 — I primärkommunerna är tillgången på bredbandsledning ganska ojämn. I vissa kommuner ligger tyngdpunkten på inhyrning av infrastruktur, vanligen från , i andra bygger och äger kommunen egen in- frastruktur. I det senare fallet ligger ägandet antingen hos kommunen själv eller hos ett kommunägt bolag. I Svenska stadsnätsföreningens enkät från 1996 redovisades 100 kommuner med egen infrastruktur (enligt enkät detta år 233) 1999 redovisades enligt totalenkät 234 173 kommuner med eget stadsnät, varvid stadsnät definieras som egen ledning. Utöver de kommuner som äger egna stadsnät finns det ett antal kom- muner som hyr bredbandskapacitet av och andra. Inom 73 kom- muner finns ATM-utrustning installerad. Det kan finnas kommuner därutöver som hyr kapacitet av och andra, men de kartläggningar vi haft tillgång till ger ingen fullständig bild av detta. Men om vi be- gränsar oss till de s.k. ATM-orterna, så visar det sig att i 18 av dem äger kommunen inte egna stadsnät. För att få en helhetsbild av hur många kommuner som har tillgång till bredbandskapacitet bör man lägga till de 18 till de 173, dvs. vi kommer då upp till en totalsumma på omkring 190. har antalet kommuner med stadsnät ökat med åt- minstone /år, om man får döma av en- käter. 97 av kommunerna med egna stadsnät har besvarat frå- 233Svarsfrekvens var visserligen bara något , men enligt företrädare för täckte enkäten i stort sett alla som hade stadsnät. Enkäten redovisas på , 234Frågor har ställts till samtliga kommuners IT-chefer, kommundirektörer och chefer på de kommunala el/energibolagen, först i form av skriftlig enkät sedan en muntlig telefonintervju med bortfallet. Undersökningen genomfördes januari–och redovisas på 282 Nytta och behov gan om de planerar en ytterligare utbyggnad, varvid det visar sig att tänker bygga ut – tolkningen av siffran måste beakta att endast besvarat denna fråga. Av de kommuner som inte har egna stadsnät, svarar 83 (av 115) på samma fråga; tänker bygga ut . Man kan därav åtminstone dra slutsatsen att antalet nya kommuner med egna stadsnät kanske inte ökar lika snabbt . En viktig värderingsfråga visar sig skilja de två gr upperna av kom- muner åt. Av kommuner med eget stadsnät anser 235 att det är väsentligt att ha tillgång till nätkapacitet som inte kontrolleras av en operatör, medan av de kommuner som har egna stadsnät har bara 40 procent236 denna åsikt. Ovan har vi betraktat stadsnäten som en helhet. Det bör framhållas att , som ägs gemensamt av och , skiljer sig radikalt från övriga stadsnät genom sin storlek (motsvarande hälften av alla de övriga kommunägda stadsnäten tillsammans), sin regionala spridning och sin tydliga affärsidé (uthyrning av svart fiber till marknaden). Utredningen har inte studerat stadsnäten, inklusive , mer i detalj, t.ex. finansieringsformer och annat som i direktiven till utredningen framhölls som intressanta att kartlägga, utan nöjt sig med den översiktliga kartläggning som genomförde på PTS uppdrag. Ett närmare studium av de affärsmässiga erfarenheterna från och andra stadsnät är ett värdefullt underlag i samband med framtida eventuella statliga stöd till konkreta projekt men också om staten väljer att öka sitt engagemang exempelvis i uthyrning av svart fiber på marknaden. Enligt Goldkuhl m.fl.237anser kommuner att brister i infrastrukturen är det näst allvarligaste hindret i förverkligandet av IT-strategin. I flera kommunala verksamheter finns höga IT-ambitioner med krav på in- frastrukturen: skolorna, folkbiblioteken, medborgarkontoren. Enligt riktlinjer från Toppledarforum (se Goldkuhl m.fl.) kommer av kommunernas upphandling ske elektroniskt . Skolornas behov av kapacitet Skolornas behov av nätkapacitet i förbindelsen till skolan har undersökts som en del i en större enkät kring e-post som Statskontoret gjort på 23596 av de 173 stadsnätsägande kommunerna har besvarat denna fråga. 23672 av de 115 icke stadsnätsägande kommuner har besvarat denna fråga 237Goldkuhl G m.fl. 1998. Nytta och behov 283 uppdrag av delegationen IT i Skolan238 . Här följer en preliminär be- dömning av resultaten. Enkäten skickades ut till kommunerna och svarsfrekvensen har varit hög, av 289 kommuner har 228 respektive 225 kommuner svarat på de två frågor som redovisas här. De två frågor angående nätkapacitet för förbindelse till skolan som ställts är: vilken kapacitet som behövs och vilken kapacitet som skolorna i kommunen vanligtvis har. Kommunerna har som framgår av tabell 1 delats upp i olika kategorier. Tillgång: Vilken nätkapacitet har kommunen vanligtvis på förbindelser till skolorna? Behov: Vilken nätkapacitet anser kommunerna att det behövs för för- bindelse till skolorna? Tabell Antal av de svarande kommunerna som har tillgång respektive behov av olika nivåer av nätkapacitet, uppdelat på typ av kommun Tillgång (n= 228) <125 kbit/s 125 kbit/s – /s >2 Mbit/s E-post i skolan. 284 Nytta och behov SOU 1999:85 Det finns en skillnad i totala antalet (n) under tillgång och behov efter- som alla kommuner inte svarat på samtliga enkätfrågor. De procentan- delar som anges nedan har beräknats med utgångspunkt från de kom- muner som svarat på just den frågan. Av de som svarat ansåg att förbindelser över /s be- hövdes för kommunens skolor. En tredjedel ansåg att det var tillräckligt med förbindelser mellan 125 kbit/s och /s, vilket skulle kunna innebära att en anslutning motsvarande ADSL-kapacitet kunde vara tillräcklig. Det var få, , som ansåg att en kapacitet som ligger under 125 kbit/s var tillräcklig. Tyvärr har kapacitetsgränsen dragits konstigt i denna fråga, vilket gör den svårtolkad. En tolkning kan vara att de svarande (felaktigt) har inkluderat ISDN-kapacitet som ger 128 kbit/s eller två 64 kbit/s kanaler och att detta ansågs vara för lite i de allra flesta fall. De större kommunerna ansåg i något högre grad än de mindre att an- slutningar över /s behövdes. Möjligen kan skolorna i större kom- muner vara större vilket skulle kunna förklara skillnaden i behov. På frågan om vilken nätkapacitet som kommunerna skolor vanligtvis hade framkom att tillgången inte motsvarade de behov som angivits. Generellt sett ansåg kommunerna att skolorna behövde bättre kapacitet i sina förbindelser än vad de har . Det är av kommunerna som har skolor med an- slutningar över /s trots att så många som anser att de skulle behöva det. Det finns regionala skillnader i tillgång till kapacitet; i fallande skala har glesare bebyggda kommuners skolor allt sämre till- gång till kapacitet över /s. Lands- och glesbygdskommuner har sämst tillgång. Sammantaget har 13 av dessa 44 kommuner () mer än /s, jämfört med de tre första kategorierna (storstad, förortskommun och större städer), av vilka har motsvarande kapacitet. Kategorin övriga mindre kommuner har angivit att har tillgång till anslutning med kapacitet över /s. Det är dock inte enbart storleken på kommunen som gör att den kan ha bättre eller sämre tillgång till bra ledningskapacitet. Kommunen kan vara tätt bebyggd eller ligga i anslutning till någon universitetsort vilken gör att tillgången till kapacitet kan vara god. Kategorin övriga mindre orter är en sammansatt grupp som inte ger någon information om var kommunen ligger i landet och vilken täthet bebyggelsen har vilket gör den svårbedömd. De flesta kommuner anser alltså att kapaciteten i förbindelserna till skolan bör vara högre än vad som är fallet. Det är en ganska stor andel skolor, , som har en anslutning med mellan 125 kbit/s och /s. Det kan innebära att de har en ISDN-anslutning som ger 128 kbit/s men det kan också var en fast förbindelse som ger högre ka- Nytta och behov 285 Det är som anger att detta är den kapacitet som be- hövs. Det är av kommunerna som svarat att deras skolor har förbindelser med kapacitet under 125 kbits vilket innebär att de inte har tillgång till ISDN-kapacitet. Det är som anser att det mot- svarar deras behov. Det är framförallt de mindre och glesare bebyggda kommunerna som har anslutningar under ISDN-kapacitet. Glesbygds- kommunerna är de som har störst andel, medan anser att detta motsvarar deras behov. Det är en allmän uppfattning att kommunerna alltmer kommer att be- höva samarbeta regionalt kring IT-infrastrukturen. Sådant samarbete när det gäller bredbandsnät finns redan på många håll, t.ex. i , , , och . Utredningen har inte närmare behandlat förekommande former för regionalt samarbete. Nedan kommenteras den regionala nivån utifrån material från lands- ting och länsstyrelser. Samtliga landsting har landstingsövergripande telekom- munikationsnät för den egna verksamheten, där hälso- och sjukvård dominerar. Nätens kapacitet och funktioner varierar dock med nätens ålder. Flera landsting samarbetar dessutom med kommunerna och nä- ringslivet på detta område. Exempelvis använder sig (av landstingssektorn) av fiber för att skapa ett bredbandsnät. Landstingssektorn präglas av att stora förändringar skedde vid se- naste (1998/99). Tre landsting och sjukvård upp- hörde och inordnades i det nya storlandstinget Västra Götalandsregi- onen. Det innebär att fyra nät kommer att sammanföras i en gemensam telelösning med hög kapacitet. På samma sätt inordnades två landsting och sjukvård i som också kommer att etablera en gemensam telekomlösning med hög kapacitet. Dessa tre, , och , utgör av sektorn. Övriga landsting, 17 samt , samarbetar i flera fall eller diskuterar sam- arbete på telekomområdet. Bl a driver sju landsting i (, , , , , och 286 Nytta och behov ) ett pilotprojekt i syfte att utveckla och pröva en gemensam lösning (Sjunet). Eftersom antalet landsting är litet, sektorn dominerad av 3 stora och i övrigt präglad av genomförda eller nu aktuella samarbetsdiskus- sioner på telekomområdet, så är det svårt att generalisera hur det ser ut i landstingssektorn. Länsstyrelsernas förslag till tillväxtavtal fick länsstyrelsernas förslag till s.k. tillväxtavtal som ett led i regionernas utvecklingsarbete. Dokumenten beskriver inriktning, projekt, samarbetspartners och finansiering. Ut- vecklingen av förutsättningarna för IT nämns av nästan samtliga län som en viktig beståndsdel. Särskilda insatser för utbyggnad av infra- strukturen för IT betonas i omkring 2/3 av länen. Behovet att göra för- delningen av ISDN jämnare i regionen framhålls specifikt i fem av do- kumenten. Man påpekar t.ex. att villkoren för uppkoppling till exem- pelvis ISDN skiljer sig dramatiskt mellan storstäderna och många om- råden på landsbygden, vilket innebär, menar man, ett stort hinder för tillväxtmöjligheterna. I enstaka fall nämns särskilda tekniker som fiber- optik, radiolänk, ATM-teknik. I ett PM från kommun 239 påpekas t.ex.: En fast 2 Mbit-förbindelse kostar runt 20 000:-/månad. Till detta kommer routrar, brandvägg etc. vilket gör att initialkostnaden ett kan röra sig runt 400–500 000:-. Få mindre och medel- stora företag är beredda att bekostad denna investering på något för dem ganska okänt som Internet i många fall är. Genom detta kommer förmodligen mindre kommuner och glesbygdsområden att gå miste om många nya arbetstillfällen och nyetableringar. De tekniska behoven anges i tillväxtavtalen genom att man utgår från själva tekniken, från kostnaderna för tjänsten som levereras eller från jämförelser med storstäderna. Nedan exemplifieras hur man i avtalen anger de tekniska behoven: samma villkor som andra regioner med annan geografisk närhet, samma standard som i storstadsregioner, höghastighetsförbindelse till rimliga priser, 239 Se del 3 av Utkast till program för tillväxtavtal , Höglands-IT- nät . Nytta och behov 287 bredbandsnät med extremt god kapacitet i hela regionen, tele- och datanät av citystandard, fiberkabel med öppen fiber (kommunikation utan tjänst). En strategi som nämns är att skapa samordnade och teknikoberoende kapacitetsstarka stadsnät där privata och offentliga aktörer kan sänka sina kostnader för den ökande Internettrafiken. Det är viktigt att det är fritt för alla operatörer att använda nätet så att reell konkurrens upp- står, uttalar ett annat län. I har hela regionen förmånen att kunna använda det största kommunalt ägda stadsnätet i , . , framhåller behovet av en mycket kraftfull öppen IT-infrastruktur inom och mot /inkluderande ett basnät av öppen IT-infrastruktur mellan större orter/högskoleorter. Syftet skulle vara att stärka position som IT-metropol och nav mellan Östeu- ropa/och övriga för att även stärka de norra regionerna av . Data- och teletrafiken från skulle därmed få nya möjligheter att fortsätta genom och vidare till Öst i konkurrens med fiberkabeln från till och de förbindelser som har genom till . Andra syften med IT-satsningar som nämns i tillväxtavtalen är: videokommmunikation med hög kvalitet, en viktig faktor för företagen i deras beslut om lokalisering och ut- byggnad, att öka företagens möjligheter att ta del av den snabba utvecklingen, att kommuner och glesbygdsområden inte skall gå miste om många nya arbetstillfällen och nyetableringar, att skapa arbetstillfällen även utanför städer och större tätorter, att knyta regionerna närmare varandra. När det gäller metoderna att förverkliga syftena talar ett län om finansie- ring genom tillväxtkapital eller infrastrukturkapital. Kommunerna står efter den initiala utbyggnaden i samverkan med andra intressenter för framtida löpande driftskostnader. I ett län, , tänker man sig att lansera länet som testområde för internationella teleoperatörer av nya bredbandstjänster (vilket kanske delvis är en finansieringsmöjlighet för investeringen). I ett Norrlandslän framhålls samhällsstöd i någon form 288 Nytta och behov som en förutsättning för morgondagens bredbandstjänster. Även EU nämns som finansieringskälla. Det förefaller i de flesta fall som om man inte kommit särskilt långt i sin planering, medan några län redan har god infrastruktur och pla- nerar för utbyggnad: , , och kan nämnas. Några län har säkert mer utbyggd infrastruktur och även planer som rör denna än vad som framgår av tillväxtavtalen, t.ex. delar av . Sammanfattningsvis ger tillväxtavtalen ett ganska starkt intryck av den roll som flertalet län tillmäter utbyggnaden av bredbandsin- frastruktur. 12.5Försök att beräkna användarnas sammanlagda behov På utredningens uppdrag har en konsult med hjälp av räkneexempel 240 visat vad tillgång till en kraftigt ökad bandbredd i accessnätet kan inne- bära i form av total IT-trafik. Det bör understrykas att beräkningarna inte är att betrakta som prognoser utan som räkneexempel utifrån klart angivna förutsättningar. Befolkningsuppgifter, antal skolor och arbets- platser bygger på uppgifter och antas inte förändras . Några av förutsättningarna för beräkningarna anges i tabellen nedan. Mer detaljerade förutsättningar framgår av konsultrapporten. 240Göran : Behov av IT-infrastruktur. Se webbplatsen www.naring. /it/infrastruktur.htm Modellen har använts för bedömning av behov av IT-infrastruktur i projekt nät i , ett projekt i samarbete mellan stiftelsen , kommunerna i län, i , universiteten i län samt och företagareorganisationer. Modellen har förfinats och byggts till riksnivå på uppdrag av utredningen. Nytta och behov 289 Tabell: Antaganden om genomsnittlig tillgång till bandbredd 64 kbit/s per elevdator 1024 kbit/s per elevdator 4096 kbit/s per elevdator 2048 kbit/s per elevdator 8192 kbit/s per elevdator 64 kbit/s per anställd med 512 kbit/s per anställd med 4096 kbit/s per anställd 1024 kbit/s per anställd med 8192 kbit/s per anställd 56 kbit/s per hushåll med 128 kbit/s per hushåll med 4096 kbit/s per hushåll med 512 kbit/s per hushåll med 8192 kbit/s per hushåll med Antagandena om hushållen under rubriken med realtidskrav ligger något över den vision om minst /s per hushåll , som infrastrukturobservatorium formulerat. Skillnaderna i användningsmöjligheterna framgår av tabellen nedan. Tabell: Tjänster och kvalitetsnivåer för olika användargrupper i relation till tillgänglig bandbredd. WWW, e-post, filöverföring, databa- WWW, e-post, filöverföring, databaser Personliga videokonferenser mellan elever i och andra länder i realtid med hög kvalitet WWW, e-post, filöverföring, databa- WWW, e-post, filöverföring, databaser Flexibelt arbete eller Distansarbete Flexibelt arbete eller Distansarbete Kontakter mellan offentliga organ, Kontakter mellan offentliga organ, före- 290 Nytta och behov Realtidstillämpning inom i ndustri och i realtid med hög kvalitet Snabb tillgång till stora datamängder WWW, e-post, filöverföring, databa- WWW, e-post, filöverföring, databaser Flexibelt arbete eller Distansarbete Flexibelt arbete eller Distansarbete Kontakter mellan offentliga organ, Kontakter mellan offentliga organ, före- Avancerade speltjänster/VR/Multimedia Tabellen illustrerar på ett schematiskt sätt vilka nya tillämpningar som blir möjliga i bred skala när accessnätets kapacitet ökas till de möjlig- heter som t.ex. fiberoptisk kabel ger. För att ge en uppfattning om storleksordningen kan följande räkne- resultat presenteras. Tabell: Kapacitetsbehov i Gigabits , Gbit/s241 utan realtidskrav242 Tabellen ovan visar att det handlar om en dramatisk utveckling av ka- pacitetsbehoven, som är möjliga att tillgodose redan inom ramen för utvecklingar av dagens telefonmetoder. 241En Gbit/s, Gigabit , motsvarande 1 miljon kbit/s. tillämpningar som är möjliga med utveckling av dagens a ccessnät för telefoni. Nytta och behov 291 Tabell: Kapacitetsbehov i Gigabits ,243 Gbit/s, med real- Kan accessnätet uppfylla realtidskrav kan man, som framgår av tabellen ovan, få en kapacitetsutveckling av svindlande dimensioner. Modellen ger möjlighet att få fram motsvarande resultat uppdelade på de tre användarkategorierna hushåll, skolor och företag, samt några olika regiontyper, t.ex. storstadsområden, glesbygd (med någon defini- tion, t.ex. bosättning utanför den minsta ortstypen med minst 50 invå- nare) samt övriga . Tabell: Utveckling av olika användargruppers kapacitetsbehov i Gigabits . Genomsnittligt dagsbehov, utan realtidskrav. Utvecklingen av skolornas kapacitetsbehov antas inledningsvis gå snabbare än för övriga kategorier beroende på en målmedveten satsning på skoldatorer och nätförsörjning till skolorna. Vidare antas företagens kapacitetsbehov utvecklas snabbare än hushållens, beroende på företa- gens större köpkraft och den större förekomsten av kapacitetskrävande tillämpningar. tillämpningar för ett a ccessnät som i praktiken saknar bandbreddsbegränsning 292 Nytta och behov Tabell: Utveckling av olika användargruppers kapacitetsbehov i Giga- bits . Genomsnittligt dagsbehov, med realtidskrav. I detta fall antas de olika användarnas kapacitet ökas i samma takt, men antas andra faktorer påverka utvecklingen, t.ex. successivt ökande användningstid och fler tillämpningar för hushållen, vilket gör att deras kapacitetsbehov ligger under skolornas för att överstiga dessa. Modellen innehåller även en och länsvis redovisning, som inte särredovisats här, eftersom modellen saknar särskilda region- skiljande egenskaper, förutom den effekt som utgångslägets olika för- delning av företag, hushåll och skolor ger. Man kan dock redan på mo- dellens nuvarande ganska mekaniska stadium se hur fördelningen av kapacitet skulle påverkas om man antog att storstadsområdena snabbt fick accessnät som uppfyllde realtidskrav medan glesare regioner inte klarade av dessa. Nedan visas den stora skillnaden i kapacitetsutveckling i dessa alternativ: Tabell: Ökning av total kommunikationsvolym (dagsgenom- snitt). 0,01 Tbit/s 244 0,01 Tbit/s 0,2 Tbit/s 2 Tbit/s 0,6 Tbit/s 8 Tbit/s Resultatet av att uppfylla realtidskraven är en ökning av antalet Terabits som är omkring 10 gånger större än om man inskränker sig till en utveckling av dagens ledningssystem. Självfallet är det bara en il- lustration – den verkliga ökningen kan bli både större och mindre än denna beroende på hur mycket kapacitet som efterfrågas. Men det visar den klyfta som snabbt skulle kunna uppstå mellan regioner som har res- pektive inte har bredband i accessnätet. 244 I Terabit är en miljard kilobits. Nytta och behov 293 Nedan visas de två beräkningsalternativen, utan och med real- tidskrav, på två ortstyper, den ena bestående av de omkring 20 största orterna i som har av rikets befolkning, den andra av återstoden av . Om man kombinerar de fetstilsmarke- rade siffrorna, så ser man att den ovan beskrivna relationen 1:10 åter- upprepas regionalt: De största orterna som har bredbandsaccess får den tiodubbla dagsanvä ndningen i jämförelse med övriga som antas sakna detta, trots att den övriga delen av i utgångsläget har en väsentligt högre användning i kraft av sina av befolkningen. Tabell: Utveckling av kapacitetsbehoven i Gigabits (dagligt genomsnitt) i den tätaste respektive övriga delen av . De 20 största or- 12.6Det samhällsekonomiska värdet av IT- investeringar Ovan har behov och effekter angivits för olika användarkategorier, fö- retag, skolor, funktionshindrade. I brist på heltäckande underlag blir analysen av effekterna av investeringar ofta fragmentarisk och delvis anekdotisk. Det finns ganska få studier på bransch- eller samhällsnivå av värdet av IT-investeringar, säkert bl.a. beroende på att bredbands- revolutionen ännu befinner sig i början av en utveckling. Vissa studier har dock uppmärksammat investeringar i telein- frastruktur. Greenstein och Spiller (1995)245 har studerat produktivi- tetseffekter i av investeringar i optofibernät. De fann effekter i 245 Greenstein, S M and (1995). Infrastructure and Economic Activity: An Empirical Investigation. Industrial and Corporate Change 4 (4), pp. 294 Nytta och behov SOU 1999:85 någon enstaka bransch men inte så tydligt i tillverkningsindustrin som helhet. (1995)246 kunde däremot påvisa stora positiva ef- fekter av investeringar på företagsnivå i informationsteknologi. har slutligen Röller och Waverman (1998) 247 påvisat ett förhållandevis starkt samband mellan investeringar i teleinfrastruktur i ett antal OECD- länder och tillväxttakten. Denna studie har, till skillnad från tidigare studier, försökt hantera problemet med att kausaliteten kan tänkas gå i båda riktningarna 248, och funnit att effekten verkligen går från infra- struktur till tillväxt. Man bör dock vara försiktig innan man drar alltför långtgående praktiska slutsatser av detta. IT-infrastrukturen är aldrig den enda pro- duktionsfaktorn. I ett svar på underhandsremissen framhöll Kommuni- kationsforskningsberedningen (KFB) att forskning visade att utveck- lingen av informationsteknik visserligen kunde leda till att arbetstillfällen skapades i glesbygd men att den stora nettoeffekten ändå var en fortsatt urbanisering och koncentration till större högskoleorter. Det krävs flera gynnsamma omständigheter för en god produktivitetsutveckling, vilket vi påpekat ovan i samband med beskrivningen av tänkbara effekter på företagsamheten i en region. Efterfrågan, behov och tekniska möjligheter när det gäller bredband har ovan diskuterats utifrån hushåll, företag och skolor. För hushållens del har framställningen framförallt gällt dels de möjligheter som fastighets- och bostadsnät med hög kapacitet ger, dels bredbandets betydelse för funktionshindrade. Det bör observeras att det ännu i stort sett saknas en konstaterad efterfrågan från hushållen eller utbud på marknaden av bredbandstjänster, i synnerhet sådana som kräver hög kapacitet från abonnenten och ut. Däremot har det varit möjligt att få åtminstone en allmän bild av efterfrågan på kapacitet hos företag och skolor. Ur ett samhälleligt perspektiv finns det goda skäl att tro att investe- ringar i lättillgänglig IT-infrastruktur åtminstone kan underlätta en till- växtprocess i en region. Hur dessa tillväxtmekanismer ser ut mer i detalj 246Lichtenberg, F R (1995). The Output Contributions of . A Firm-Level Analysis, Economics of Innovation and 3 (3-4), pp. 247Röller L H and Waverman L (1998): Telecommunications Infrastructure and Economic Development: A Simultaneous Approach, mimeo. 248Button (1998) som ger en översikt över transportinfrastrukturstudierna kritiserar dem för just detta.