sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — Det har alltså stor betydelse om man blir involverad i tekniska för- ändringar eller inte under senare delen av sitt yrkesverksamma liv. I många företag satsar man framför allt på yngre anställda och de äldre ställs utanför. I andra fall avstår de äldre anställda själva från att delta med hänvisning till att de snart ska pensioneras (1999). Med det faktum i minne att kan komma att omfatta lika som man förvärvsarbetat blir sådana beslut av stor betydelse. Om tillgången till IT ska bli mera jämlik , kan datorer inte längre enbart förknippas med arbetslivet såsom var fallet , när datorteknik var förbehållet experter i vissa professioner och sådana apparater aldrig förekom i hemmen. är vi alla datoranvändare i någon bemärkelse både på arbetet, hemma och i offentliga miljöer. Arbetsmarknaden är således en oerhört viktig arena för att få tillgång till IT och för att bibehålla sin kompetens. Den som går i pension eller blir arbetslös mister snart sina möjligheter att hålla sig uppdaterad. Andra arenor är utbildningar och datorkurser, projekt inriktade på en offentlig publik och satsningar på datorundervisning för olika grupper. Vid sidan av sedvanlig utbildning i skolor, på hög- skolor och universitet, kan nämnas den av regeringen etablerade utbildningssatsningen ; projekt på bib- liotek som förekommer på en rad platser i landet; datakurser arrangerade av PRO och andra organisationer; samt SeniorNet i syfte att uppmuntra äldre människor att använda datorer. Vad dessa tillfällen till inlärning betyder gentemot utvecklingen på arbetsmarknaden är ännu för tidigt att säga. Att döma av erfa- renheterna i min egen forskning, vänder sig dessa utbildningssats- ningar till väl avgränsade grupper. Det är alltså inte fråga om någon integration mellan åldrarna på det här planet. dare betonar att de helst vill gå på kurs med deltagare som befinner sig i samma ålder eller i samma livssituation. Resultatet av kurserna kan däremot komma att få betydelse för kontakterna mellan gene- rationerna. Studier av teknikanvändning bland pensionärer visar att IT fyller en funktion för deras kontakter med barn och barnbarn vilket jag beskriver mera utförligt nedan. Erfarenheterna och vanorna av användning av kommunikations- teknik skiljer sig åt mellan generationerna och kan få avgörande betydelse för inställningen till och användningen av IT. Som nämnts ovan relateras generationsbegreppet i denna artikel både till ålder och till erfarenheten av teknik. Det finns nämligen fog för att koppla människors tidiga erfarenheter av teknik till deras inställning till teknik senare i livet och till hur vi utvecklar mentala modeller kring teknik (, Parker & Pomfrett 1994, 1995, 1995). Man kan till exempel tala om telefongenera- tionen i motsats till dagens datorgeneration. De som är födda i sek- lets början tillhör definitivt telefongenerationen. Det är den som stått som förebild för deras uppfattning om modern kommunika- tionsteknik. Man vet hur man gör när man telefonerar, men man har också en mental modell av hur ett tekniskt system är uppbyggt med utgångspunkt från telesystemet. Datorn däremot uppträder inte på samma sätt som telefonen och kan därför upplevas som främmande. Inte därför att den är svårare att förstå rent logiskt men därför att den inte stämmer med den lagrade erfarenheten hos användaren. Det märks när datorer ska installeras hos äldre omsorgstagare. De som är födda på 1970- eller däremot och som tillhör ungdomsgenerationerna är inte beroende av samma slags erfaren- heter. För många av dem är datorn lika självklar som telefonen är för de äldre. De yngre har dessutom andra drivkrafter bakom ett eventuellt datorintresse. Det kan liknas vid en utvecklingsuppgift eller ett viktigt steg i livskarriären på samma sätt som telefonan- vändningen var för de som är gamla (1993). En dator på skrivbordet har därmed inte samma värde för alla män- niskor. För äldre generationer som genomlevt den tekniska utveck- lingen under detta sekel, har förekomsten av tekniska apparater i VIDGAR IT GAPET MELLAN GENERATIONERNA? hemmet delvis fungerat som indikatorer på levnadsstandarden och som tecken på samhällets framåtskridande. Intervjuer med gamla människor visar att införskaffandet av telefon till det egna hemmet var ett stort steg. Det visade på att man hade fått det bättre ställt ekonomiskt. Denna inställning kan förklaras av de om- ständigheter under vilka denna generation växte upp och som for- mat deras grundläggande värderingar. Brist på materiell egendom bidrar till att man blir mer aktsam om pengar och materiella till- gångar. En sådan inställning är vanligare hos dagens äldre generatio- ner än hos yngre som haft en materiellt välförsedd uppväxt. Forsk- ning om värderingsförändringar som ägt rum visar att det skett en förändring från att sätta materiella värden och trygg- het högst, till att frihet och självförverkligande blir mer framträ- dande. Forskarna menar att tilliten till materiell trygghet respektive frihet representerar två olika värderingssystem: ett materialistiskt och ett postmaterialistiskt. Materialistiska värderingar är t.ex. upp- fattningen att lag och ordning skall värnas och att ekonomisk tillväxt bör prioriteras. Exempel på postmaterialistiska värderingar är åsik- ten att yttrandefriheten anses viktig att försvara liksom ett demokratiskt och mänskligt samhälle (1988, Inglehart 1990, 1992). som teknikutvecklingen skapade ett drägligare liv och förde samhället framåt, var tekniken alltså inte något som kunde användas obegränsat eftersom det kostade pengar och borde använ- das med måtta (1995). För många födda förblev därför telefonen ett redskap för att förmedla viktiga nyheter, inte något man använde för timslånga samtal med vännerna. Man ringde för att meddela födslar och dödsfall, avtala möten och göra överenskommelser. på gamla dar kan en telefonsignal erfaras som att något viktigt har hänt inom familjen. Vittnesmål kan berätta hur människor till och med ställde sig raka i ryggen och tog av sig mössan när de fick motta samtal i någon av de första telefonerna som kom till byn och som fanns tillgänglig i någon av de större gårdarna. För många av de pensionärer som skaffat sig en egen dator och lärt sig använda Internet och elektrisk post står teknikutvecklingen fortfarande för utveckling och progressivitet. Som användare blir de introducerade i samhällets fortskridande. Själva beskriver de det som att de hänger med, med andra ord att de förblir integrerade i samhällsutvecklingen (1999). Fyrtiotalisterna är en generation för vilka telefonen blev mer eller mindre självklar och inte nödvändigtvis förknippad med kostnader. För många av dem kom dock den nya tekniken inte självklart att stå för framåtskridande. Teknikutvecklingen hade också en baksida. Den kritiska teknikdebatt som uppstod omfattade både satsningar på kärnkraft och frågan om TV-tittandets väl eller ve för de uppväxande barnen, en fråga vars negativa verkningar inte har kunnat påvisas i de studier som genomförts (Feilitzen 1989). Till skillnad från de äldre generationerna återfinns här en teknikkristisk hållning som sannolikt kan få betydelse när denna generation ställs inför datoriseringen. De få studier som finns om hur Internet faktiskt används av barn visar att för många är tekniken inte alls märkvärdig och inte alls något under- verk. Den bara används och är en del av livet (SOU 1996:32). Värderingarna dröjer sig kvar De omständigheter man växer upp under blir således strukturerande för de värderingar man införlivar och varje generation kommer där- för att uppvisa vissa specifika värderingsmönster. Dessa genera- tionspecifika värderingar har dessutom visat sig vara beständiga . Dagens äldre generation har därmed en annan syn på individens förhållande till social gemenskap än vad de yngre har. Medan äldre fortfarande har värderingar som innebär att man bör vara välupp- fostrad, artig, ordentlig, lydig, ha tålamod och självbehärskning, lägger yngre en större tonvikt vid individualism och tolerans. Detta avspeglar sig också i hur det politiska samtalet förts under olika perioder. skriver i sin avhandling om folkrörelsernas framväxt i att sekelskiftets folkrörelser bidrog till att ersätta vertikala lojalitetsmönster mellan arbetsgivare och arbetstagare, mellan bonde och dräng, mellan hög och låg, med horisontella loja- litetsmönster. Lojaliteten till det egna kollektivet blev viktigare. Vår tids folkrörelser, i detta fall tänkt och skrivet , formulerar enligt sina lojaliteter ännu snävare. De karakte- riseras av starkt individualiserade rörelser där människor kommer samman kring en idé eller en konkret förändring (1986). Detta får naturligtvis konsekvenser för generationernas inställ- ning till och villkor relaterat till social välfärd. Den generation som först blev föremål för den sociala och ekonomiska välfärdspolitiken , har en annan erfarenhet och en annan situation nu jämfört med de som är födda . De senare upplever en mycket mer osäker situation som kräver större flexibilitet. VIDGAR IT GAPET MELLAN GENERATIONERNA? säkert svårare att acceptera neddragningar i jämförelse med den äldre generationen som inte tog välfärden för given under sin uppväxt. Det får också konsekvenser för inställningen till användningen av IT hos olika generationer. Möjligheten att utvidga sina kontakter och surfa på nätet kan komma att stå i kontrast till ett synsätt som innebär att man inte bör använda tekniska kommunikationsappara- ter i onödan och försöka hålla kostnaderna nere. Flexibilitet och kontakt utan hänsyn till social status eller andra sociala gränser kan vara lika välkommet för de yngre, som det är främmande för den äldre generationen. Från knapphet till överflöd En annan skillnad som härrör från ens erfarenheter är förutsättning- arna för olika generationer att efterfråga, välja och avkoda informa- tion. För de äldre generationerna var information under deras upp- växt och större delen av deras vuxna liv en bristvara. Det fanns tid och mentalt utrymme att ta till sig den information som blev dem förelagd. Detta är inte längre möjligt. Med all den information som står till buds i form av tidningar, reklam, radio och TV-pro- gram m.m. krävs att man sovrar i informationsflödet. Användningen av Internet kräver att man vet vad man är ute efter, vilket kan upp- levas så frustrerande för många att man hellre avstår från att använda det. För andra kan nödvändigheten av ett sådant tillvägagångssätt upplevas som en befrielse i det att man kan välja bort det man inte vill eller orkar ta del av. Det krävs sålunda en helt annan strategi för att tillgodogöra sig IT-medierad information jämfört med tidigare. Samtliga generationer i vårt samhälle har någon form av erfa- renhet av modern informations- och kommunikationsteknik. Detta kan illustreras med utgångspunkt från en kvinna som är , låt oss kalla henne . IT-utvecklingen i varje generation har själv lämnat arbetslivet och har varken samma möjligheter eller kanske samma motivering till att hänga med i utvecklingen som sina barn och barnbarn. Men det kan också vara så att hon just på grund av sina yngre släktingar eller på grund av erfarenheter från tidigare arbetsliv har bra förutsättningar att följa med i vad som händer. kanske tillhör dem som i sitt arbete använde skrivmaskin och som innan pensioneringen gick kurser för att lära sig använda PC. Dessa erfarenheter har sannolikt stor betydelse för hennes förståelse av vad barnbarnen gör framför datorerna och som för dem är närmast ett självklart sätt att kom- municera på. mamma däremot som är , har aldrig kommit i kontakt med datorer. Hon kanske tillhör de kvinnor som tacksamt tagit emot teknik som kommit att underlätta för henne i hushållsarbetet men som i hög ålder, inte längre har samma motivering att ånyo lära sig använda nya apparater. måste hon hushålla med sin energi och hon antar att hennes kunskaper om teknik i allmänhet är så pass föråldrade att det inte är någon idé att försöka. har under hela sitt liv tagit till sig ny teknik men gör hon andra prioriteringar. Hon är således van vid tekniska föränd- ringar men livsperspektivet förändras. Detta betyder dock inte att är förskonad från IT-utvecklingen. På det gruppboende där hon bor finns flera typer av larmsystem för olika ändamål. Det trygghetslarm hon själv bär på armen hör till ett system som är helt datoriserat. använder sitt larm för att kalla på personalen och ibland för att förvissa sig om att någon är där. barn finns ute i förvärvslivet och är tvungna att ständigt uppdatera sin kunskap om IT. Elektronisk post har för dem blivit ett vanligt sätt att hålla kontakten inte bara med kollegor utan också med andra medlemmar i familjen. son försöker övertyga henne om att skaffa en dator och e-post så att de kan ha kontakt på det sättet. Det skulle göra deras kommunikation mer flexibel menar sonen. när ringer på telefonen är de ofta upptagna av något annat eller är ute och gör ärenden. Han vet att Seniornet planerar en satsning på uppköp av datorer till pensionärer till ett rimligt pris. barnbarn använder också datorer dagli- gen, både i skolan och hemma för läxläsning och spel. När de träffar farmor vill de gärna visa henne det senaste spelprogrammet. För dem är det här med IT inte någon stor sak, det är mer en självklarhet för dem. Ett av de äldsta barnbarnen har lärt sig hur man gör hemsidor. Han märker att detta imponerar på föräldrarna och på farmor. , hennes mamma, hennes barn och barnbarn kommer alltså alla i kontakt med IT-utvecklingen om än på olika sätt. De använder den kommunikationsteknik som står till buds för att på lämpligt sätt hålla kontakten med varandra och det tycks vara möjligt för dem att VIDGAR IT GAPET MELLAN GENERATIONERNA? hålla kontakt ofta om de så vill. Ett annat skäl till att kontakterna mellan generationerna kan vara flitigt förekommande är den unika situationen att så många släktled lever . Liksom är det många som har sina föräldrar i livet såväl som barn och barnbarn och barnbarnsbarn. Ytterligare ett skäl är uppsplittringen av familjerna vilket utökar antalet relationer under livet. kan ha varit gift tidigare och ha barn från mer än ett äktenskap. Hon kan dessutom ha kontakt med tidigare makens barn och hans släktingar. Man kan tänka sig att tekniken i en sådan situation kan uppmuntra flitiga kontakter men också bli en konkurrent om hennes tid. Studier av användningen av IT i kontakterna mellan generationerna visar att den nya tekniken på flera sätt spelar en viktig roll i interak- tionen dem emellan. Barnen och barnbarnen är ett skäl för föräldrar och far- och morföräldrar att köpa en egen dator med uppkoppling till Internet eller i varje fall för lära sig vad en dator är och hur den fungerar. De yngre generationerna fungerar därmed som adopters för de äldre, dvs. när de ser hur ny teknik kommer till användning bland de yngre släktingarna, så bidrar det till att minska spänningen inför det som är nytt och okänt (1995). Studier av äldre internet-användare visar att av dessa har barn och barnbarn som har Internet och e-post. En majoritet av dem säger också att de kommunicerar med sina barnbarn via e-post. Barnen fungerar dess- utom i viss utsträckning som direkta initiativtagare till inköp av datorer och uppkopplingar. Detta kan vara värdefullt för äldre som ofta upplever att de blir annorlunda bemötta nu som konsumenter av teknik jämfört med när de var yngre (1999). För det andra fungerar IT som ett samtalsämne mellan den äldre generationen och barnbarnen, även för dem som inte själva använder dator. Barnbarnen vill gärna visa den äldre generationen vad de lärt sig och i förekommande fall ställa frågor till äldre användare med datorerfarenhet. Barnen och barmbarnen kan uppenbarligen verka påtryckande på att äldre ska skaffa sig en egen dator eller åtminstone hålla sig à jour med IT-utvecklingen. För det tredje ökar flexibiliteten i kontakterna. Äldre datoran- vändare erfar att det är lättare för dem att hålla kontakt med sina vuxna barn via elektrisk post eftersom yngre människor ofta är upptagna och svåra att få tag på. I stället för att ringa varandra kan viss kommunikation ersättas av elektrisk post. De vuxna barnen öppnar det elektriska brevet som passar dem och kan svara i lugn och ro. Tidigare studier visar på ett mycket mer regelbundet kontaktmönster mellan yngre och deras gamla föräldrar. Dominerande var att barnen ringde sina gamla föräldrar varje eller på särskilda tidpunkter och talade med dem för att höra att allt stod rätt till. Med elektronisk post öppnar sig alltså ännu en alternativ kommu- nikationskanal som kan kombineras med telefonen och med per- sonliga besök. IT har på intet sätt visat sig vara substituerande utan bidrar till att öka repertoaren av tekniker och torde bidra till att förstärka de redan flitigt förekommande kontakterna mellan yngre och äldre medlemmar av samma familj. Omkring en tredjedel av svenska ålderspensionärer träffar sin familj , och (1993). Hälften av dem som sade sig kommunicera med sina barn och barnbarn via elektrisk post hade halverat sina telefonsamtal. För det mesta användes nu telefonen för samtal över korta distanser och elektrisk post för samtal över längre distanser och för att slippa passa tider (1999). Attityder till yngre och äldre Av stor betydelse för relationerna mellan generationer är givetvis också deras attityder gentemot varandra. Är de äldre något att räkna med när det gäller IT? Har de egentligen samma slags problem som vi? Vad har de yngre att komma med? förs synpunkten fram att vi lever i ett starkt ålderssegregerat samhälle. Med tanke på de flitigt förekommande kontakterna mellan generationerna i samma familj, och mot bakgrund av att bilden av samvaron i förindustriella samhällen tenderat att vara alltför romantisk och idealiserande, är det svårt att finna argument för en sådan tes. Även Eurobarometern 1993 visar att svenska åldringar tycks vara mycket nöjda med sin situation. I jämförelse med andra europeiska länder upplever de sig minst av allt bli behandlade som någon slags andra klassens med- borgare och att de har täta kontakter med sin familj (1993). Detta betyder dock inte att äldre och yngre har en realistisk bild av varandras livssituation eller livsperspektiv. Sociologen har i sin forskning visat att det råder stora skillnader mellan yngres och äldres föreställningar om hur det är att vara gammal. Studierna visade att det råder avsevärda skillnader mellan äldres och yngres allmänna föreställningar om vilka problem man har på gamla dar. Ett exempel ur en studie om föreställningar om äldres pro- blemprofil är att i åldersgruppen 26–trodde att gamla VIDGAR IT GAPET MELLAN GENERATIONERNA? människor hade problem med ensamhet, medan i ålders- gruppen 66–trodde samma sak (Tornstam 1981). När det gäller teknik förekommer ofta stereotypa föreställningar om äldre och yngre teknikanvändare. En sådan är att äldre människor är ovana vid teknik och rädda för att ta sig an ny teknik. Studier av äldres inställning till ny teknik visar emellertid att de på ett medvetet sätt gör andra prioriteringar till följd av att orken avtar, att de måste hushålla med sin energi och att deras syn på sin egen roll och relationen till andra människor och till samhället förändras (1995). I själva verket tillhör gamla människor våra mest erfarna teknikanvändare och ska på intet sätt tillskrivas egenskaper av att vara tekniskt illitterata eller lida av någon form av teknikfobi. På samma sätt tillskrivs yngre människor en särdeles begåvning att för- stå sig på ny och avancerad teknik. När de blir gamla kommer de sannolikt att förändra sina prioriteringar på samma sätt som dagens gamla människor gör. Generationskonflikter, en fråga om nivå Det är svårt att utifrån studier av relationerna mellan generationer på familjenivå få belägg för de argument som förekommer om allvarliga generationskonflikter. När de senare ger upphov till genera- tionskonflikter är det i regel genererat ur de spänningar som kan uppstå i samband med diskussioner om lägre pensionsålder, ålders- relaterad kompetens, lagstiftning mot diskriminering av gamla och problem med ungdomsarbetslöshet (1998). Relationsstudi- erna på familjenivå visar att yngre betonar åldersskillnader mer än vad de äldre gör och att andra typer av motsättningar mellan gene- rationer är svåra att finna. (Daatland 1998). En fransk studie visar till och med på ett utbrett mönster av överföring av materiella re- surser mellan yngre och äldre generationer. Överföringen är visser- ligen ömsesidig men präglas mer av att det är fråga om en långsiktig investering i den säkerhet som ligger i existensen av arvingar och äldre släktingar, än av ett rakt utbyte av tjänster (Attias Donfut ). Familjerelationer är dessutom inte baserade på samma slags kontrakt som de strukturella. Drastiskt uttryckt kan man liksom gjorde i sin essä om skyldigheterna mellan främ- lingar i ett samhälle, beskriva skillnaden som den mellan en solida- ritet baserad på blodsband och solidaritet baserad på social policy (Titmuss 1970). Över huvud taget är det vi här avser med genera- tionskontrakt, inte ett kontrakt i legal mening, utan ett resultat av oskrivna, informella förväntningar och skyldigheter. är i social mening icke desto mindre bindande än formella kontrakt, ehuru det är på dessa ordningar den sociala sammanhållningen vilar. Relationerna mellan yngre och äldre inom familjen behöver alltså inte överensstämma med icke-familjära strukturella relationer mellan generationer. Skillnaden visar emellertid på ett intressant meto- dologiskt problem. Den visar att slutsatser om människors situation kan bli vitt skilda beroende på vilken ansats forskaren har. Man kan inte dra heltäckande slutsatser om det demokratiska tillståndet bland medborgarna enbart utifrån data på en aggregerad nivå eller utifrån ekonomiska antaganden på makronivå. Det är viktigt att låta IT- användarna själva komma till tals för att på ett nyanserat sätt kunna beskriva hur de upplever sin kommunikation och vilken betydelse tekniken har. Utländska studier visar på liknande resultat. Den debatt som förs i dagspressen stämmer inte överens med studier som gjorts med avseende på människors attityder till socialpolitik och fördelningen av resurser. Dessa visar att attityderna inte reflekterar människors egna generationsintressen utan att de är mer liberala och toleranta än debatten ger sken av (1995). De visar också att äldre har ett stort stöd i dagens samhälle och att de har kommit att bli viktiga påtryckargrupper, som vården och omsorgen om äldre ifrågasätts i andra delar av debatten. Bland annat röner de gråa lobbyisterna stor framgång i framförandet av sina krav i ett flertal länder som till exempel , och (Henrard 1996, Parker 1997). Avslutningsvis bör något sägas om förändringar i livsperspektiv över livsloppet. Det kan nämligen ha oväntade effekter på IT-använd- ningen och för inställningen till politiskt deltagande. Det moderna samhället beskrivs ibland som en riskkultur som å ena sidan produ- cerar olikhet, exklusion och marginalisering, å andra sidan ökade möjligheter till självreflektion och val av livsstil. Den traditionella bilden av människans levnad illustrerad i ålderstrappan fungerar inte riktigt längre. Det är kaos i ålderstrappan som framtidsforskaren uttryckte det (Abra- hamsson 1992). Inte minst påstås att en högre medellivslängd och en mer flexibel pensionsålder skulle kunna ge upphov till en om- formulering av livets faser och skapa nya och annorlunda förvänt- ningar på olika skeden i livet jämfört med tidigare (Giddens ). Olika generationers inställning till livsprojektet påverkar sannolikt VIDGAR IT GAPET MELLAN GENERATIONERNA? också synen på vad som är möjligt och önskvärt att göra med teknik. IT-propagandan talar om Internet som en gränsöverskridande teknik. Satt i perspektiv av vad som är möjligt och önskvärt att göra för enskilda individer i dagens samhälle kan IT bli ett verktyg eller ett hinder för att åstadkomma det man vill.