sou · GNB358 · 2000-01-01 00:00:00 — hur många av skälen som är relevanta inom det ifrågavarande argumentations- segmentet, se ovan om öar, broar och båtar. Den tredje gruppen omfattar olika krav på de begrepp som används. All- männa begrepp är ett klister som håller ihop argumentationen. I detta sammanhang kan man tala om universella begrepp, generella begrepp i strikt mening och analogi. Universella begrepp utgör en nödvändig betingelse för en koherent motivering. En motivering som endast använder namn på indivi- duella ting och inga begrepp är knappast tänkbar. Begreppen kan emellertid vara mer eller mindre generella. Ju generellare det ifrågavarande begreppet är desto mer omfattande mängd av data betecknar det. Den allmänna delen i olika länders strafflagar använder sig t.ex. av tämligen generella begrepp för att behandla sådana frågor som uppsåt, straffrihetsgrunder m.m. angående alla klassiska brottstyper. Sådana civillagar som den tyska BGB har också en allmän del. Olika slags analogislut i juridik leder också till att generella be- grepp skapas. Enligt (1984, 235 f.) lära om normativ koherens inom rättsordningen stöder vissa generella principer ett antal rätts- LAGSTIFTNINGEN, DOMSTOLARNA, RÄTTSMEDVETANDET OCH RÄTTSVETENSKAPEN regler och gör dessa koherenta. Inte endast rättsvetenskapliga teorier utan även konkreta juridiska beslut motiveras med användning av generella be- grepp. Besluten är konkreta men deras motivering kan vara generell. I vissa fall skall domstolen explicit ange en generell motivering, i andra är det tillräckligt att en sådan kan tänkas. Den fjärde gruppen innehåller vissa krav på teorins räckvidd. En teori som förklarar ett stort antal data är bättre motiverad än en som inte gör det. Vid i övrigt oförändrade förhållanden beror kvaliteten hos en teoris motivering på hur stor mängd data och hur många livsområden teorin täcker, se ovan om isolationsinvändningen. Inget motiveringskrav bestämmer självständigt i vilken grad argumenta- tionens motivering är koherent. Tvärtom måste olika motiveringskrav jämkas samman, eftersom de kan konkurrera med varandra: det ena kan i vissa fall uppfyllas mer just därför att det andra uppfylls mindre. En komplex avvägning behövs t.ex. för att besvara frågan vilken motivering som är bäst, den som innehåller längst argumentkedjor eller den som omfattar störst antal data. Förvisso kan en rättsordning, en juridisk lära, en politisk eller moralisk ideologi m.m. förändras i tiden. Men det nya är sällan helt nytt. Det är i någon mån koherent med det gamla. Gamla frågor finner nya svar som ger upphov till nya frågor. Ändå kan det nya och det gamla bilda en koherent helhet, en tradition. En tradition kännetecknas m.a.o. av en viss grad diakron koherens (dvs. koherens över tiden). Dess nutida komponenter harmonierar i viss mån med såväl det förflutna som med förutsägelser om framtiden. (1986, 225 f.) teori om integrity (dvs. koherens) inom rättsordningen är ett exempel på koherens över tiden. Han jämför en jurist med en författare som deltar i produk- tion av serieromaner. Varje författare – och varje jurist – ser till att de tillägg som han skapar inte blott passar till generella principer och hans egna, materiella värdeomdömen, utan även harmonierar med såväl det som redan publicerats som med förutsägelser om vad efterträdarna förväntas ha att tillägga. En koherent förändring kan basera sig på vissa förutbefintliga och grundläggande åsikter, regler, principer och värden. En omtolkning av gällande lag och ett skapande dömande genom prejudikatbildning bygger således ofta på etablerade rättsregler och metodprinciper. Dessa förankras i samhällets rättstradition. Juridiska teorier som t.ex. bygger på romersk rätt och omfattar hela privaträtten, motiveras med långa och väl sammanbundna argumentkedjor och använder sig av relativt generella begrepp är mer koherenta än sådana som saknar historiska rötter, förklarar en mycket liten del av rättsordningen, serveras utan argumentation och uttrycks kasuistiskt. Men kan vidareutvecklingen leda till att rättstraditionen förändras. Rättsvetenskapens uppgift är att göra förändringen genomtänkt och moraliskt sett riktig, inte ryckig och underkastad tillfälligt intressespel. Född i , 1937. Professor i allmän rättslära med rättsinformatik i . På- gående forskning avser filosofiska frågor om koherens i juridisk argumentation. Författare av över 250 publikationer varav vik- tigaste är Juridikens metodproblem, 1974, Causes and Damages, 1979, The Basis of Legal Justification, 1983, On and Reason, / / 1989 och Vad är rätt?, 1995. Utländsk medlem i Finska vetenskaps- akademi, Vicepresident av Philosophy. I: J. Elster och R. Slagstad. Constitutionalism and Democracy. : Nomos (/M. 1986: Suhrkamp). , och , . The Concept of Coherence and its Significance for Discursive Rationality. Ratio 3 No 1bis. EKO-brott, EKO-lagar och EKO- domstolar. En rättspolitisk utvärdering av lagstiftningen mot ekonomisk brottslighet. BRÅ Forskning 1988:3. LAGSTIFTNINGEN, DOMSTOLARNA, RÄTTSMEDVETANDET OCH RÄTTSVETENSKAPEN Den svenska grundlagen och domstolarna. Ratio et Auctoritas. Ett komparativrätts- ligt bidrag till frågan om domsmotiveringens betydelse främst i tvistemål. För korta utredningar. Inför europeiseringen av svensk rätt. Juridisk 3 (1991/92). Socialismens förutsättningar och social- demokratins uppgifter. I: Vad är demokrati?. : Timbro idé. Om rätt och moral. Synpunkter på rättslära. Vad är rättssäkerhet?. Reality and Ought. I: , Morality and Society. A Tribute to . A Reading in the Political and Legal Philosophy of . , och , . Domare och lagmotiv, SvJT. Bäumlin, R. I: H Kunst, R Herzog och W Schneemelcher (utg) Evangelisches Staatslexikon. Rätten i ett samhälle under förändring. I: S. Strömholm (red). Svensk rättsvetenskap 1947-97. : Nerenius & Santérus förlag. A Preface to Democratic Theory. Retsstaten, velfaerdsstaten og hvad så. im Spannungsverhältnins zwischen Gesetz und Recht. I: Recht- Staat- Vernunft. Studien zur Rechtstheorie 2. /M: Suhrkamp. Taking Rights Seriously. Laws' Empire. Retningslinjer og tumregler. Eikema Hommes, van. Rechtsstaat und das , Rechtstheorie. Teleological Construction of Statutes. Scandinavian Studies in 2. Journalismen och rätten. Juridisk 4 (1997/98). Democracy and Distrust: A Theory of . U/enighetsanalyse – med saerlig sikte på jus og allmenn rettsteori. Europarätt och rättsvetenskap. Utredning utförd av de juridiska fakulteterna på uppdrag av regeringen. : Iustus Förlag. Natural and Natural Rights. : Clarendon Press. Constitutional Democracy and the Legitimacy of . Some Reflections of . Philosophical Essays Dedicated to . An Essay in General (manuskript). Ingår i: P och J Odelstad (red), Changing Positions. Essays Dedicated to on the Occasion of His Fiftieth Birthday. : Philosophical Studies published by the and . , och , . Faktizität und Geltung. : Wissenschaftliche Buchgesellschaft. LAGSTIFTNINGEN, DOMSTOLARNA, RÄTTSMEDVETANDET OCH RÄTTSVETENSKAPEN , H L A. Positivism and the Separation of and Morals. Cit enl och Gross (red), Philosophy of . Belmont, : . The Road to Serfdom. , Legislation and . , and : Routledge & Kegan . Lagstiftning inom förmögenhetsrätten. Strikt ansvar för skada från fjärrvärmeanläggning. Högsta domstolens prejudikatnedbrytande verksamhet. : Iustus Förlag. Kelsen, Hans. Den demokratiska världsrevolutionen. A Study of Reason, Knowledge, and Autonomy. : Clarendon Press. och frågan om doktrin och motiv som rättskälla. Betydelsen av uttalanden i en lags förarbe- ten. , utgiven av i . Coherence in Legal Justification. I: A Peczenik, L och (red), Theory of Legal Science. / / : . Svensk rätt i ett komparativt perspektiv. The Rule of . I: On History. The Concept of to Grotius and Pufendorf. I: Festschrift für . The Rule of and Natural . Petrazycki and the Post-Realistic Jurisprudence, I: , red., Sociology and Jurisprudence of , : . Vad är rätt. ---1998/1 A Coherence Theory of Juristic Knowledge. I: Aarnio, , Peczenik, Rabinowicz and Wolenski, Coherence in the . ---1998/2. Second Thought on Coherence and Juristic Knowledge. I: Aarnio, , Peczenik, Rabinowicz and Wolenski, Coherence in the . Koherens och juridik. grundlagar, 12 uppl. Society and Its Enemies. : Routledge & Kegan . The Authority of . : Clarendon Press. Ethics in the Public Domain. Essays in the Morality of and Politics. : Clarendon Press. American Democracy and Majority Rule. Gränsbestämning och äganderättstvist. Allmän privaträtt – avtalsrätt – obligationsrätt. Om ret og retfaerdighed. : Nyt nordisk forlag. Varför demokrati?. , och , . lata – lex ferenda. Fakta eller fiktion? : Juridiska fakul- tetens skriftserie. : Wissenschaftliche Buchgesellschaft. LAGSTIFTNINGEN, DOMSTOLARNA, RÄTTSMEDVETANDET OCH RÄTTSVETENSKAPEN Vom Beruf Unserer Zeit für Gesetzgebung und Rechtswissenschaft. --- System des heutigen römischen Rechts. Grundlegung einer Allgemeinen Republiklehre. Ein Beitrag zur Freiheits-, Rechts- und Staatslehre. : Duncker & Humblot. Domaren som lagtolkare. enl. Studiematerial i allmän rättslära. Seyersted, F. 1984. Demokrati og retsstat. Regeringsformen ur rättsstatens perspektiv. Författning i utveckling. Legislative Material and Construction of Statutes. Scandinavian Studies in 10. Rätt, rättskällor och rättstillämpning. 3 uppl : . Är rättspraxis annat och mera än en riktig eller oriktig tillämpning av den juridiska doktrinen?. Fr. Eddan t. . Åbo: förlag. Rätt, individ, samhälle. : Föreningen Konst- samfundets publikationsserie V. Demokratiens problem, 3 uppl. Tocqueville, de. Democracy in band 1, utg av . The Critical Legal Studies Movement. Maktdelning och politikens judikalisering Ämnet för denna artikel torde vara bland det mest aktuella som just nu kan tänkas inom rättslivet, särskilt inom den konstitutio- nella rätten och den del av juridiken som gränsar till eller åt- minstone berör statsvetenskapen. Det är emellertid inte nog med detta; judikaliseringen av det politiska livet i så gott som hela västvärlden är dessutom en av de absolut tydligaste politiska tendenserna , vars betydelse inte tycks ha uppmärksammats tillräckligt i den allmänna debatten. Judikaliseringen är därför ett sällsynt intressant fenomen och högst lämpligt att behandla i en artikel av detta slag. Lite tillspetsat kan man säga att den berör en mycket viktig demokratifråga, inte genom att utgöra något hot mot demokratin utan genom att den kan framtvinga en omdefiniering av vissa traditionella demokrati- kriterier. Vad innebär då judikalisering? Hur skall processen eller feno- menet enkelt definieras? Och vad beror det på? Enkelt uttryckt kan judikaliseringsprocessen sägas innebära att fler och fler viktiga politiska frågor avgörs av domstolar och andra judiciella organ i stället för, som tidigare, av centrala politiska organ som regering MAKTDELNING OCH POLITIKENS JUDIKALISERING och riksdag.1 Politikerna har så att säga inte längre monopol på de viktiga politiska besluten. Rikhaltiga exempel på en sådan utveck- ling under finns bland annat i , Tysk- land, och inom EG-rätten. Om man nu skall försöka förklara varför det är så att utveck- lingen går i riktning mot ökad politisk makt för de juridiska organen i hela västvärlden och varför denna tendens även påverkar , så måste flera olika faktorer framhävas. Såväl konkreta politiska händelser som allmänna tendenser i samhällsutvecklingen har bidragit till detta, som kommer att framgå i nästa avsnitt. Först och främst menar jag att vi nog kan slå fast och utgå från att denna tendens faktiskt föreligger. Det är inte fråga om några fantasifoster från min sida vilka syftar till att argumentera för ökad maktdelning i svensk rätt, med hänvisning till den påstådda utvecklingen på andra håll i världen; därtill är de konkreta exemplen på judikalisering runtom i världen alltför talrika. För svensk del räcker det här med att hänvisa till kärn- kraften och Systembolagets (och därmed hela alkoholpolitikens) framtid; vem hade trott att så politiskt laddade frågor skulle avgöras av andra organ än regering och riksdag? Någonting ganska viktigt har alltså hänt , vilket möjligen skulle föranleda en mot nymodigheterna skeptisk anhängare av obegränsad folksuveränitet att likt utbrista i ett något är ruttet i . Jag vill dock av flera olika skäl nyansera denna negativa bild, som med all säkerhet har många förespråkare i domar- och ämbetsmannakretsar. 1 Se bl.a. min artikel and Politics – On Democracy and , i , Morality and Society – A tribute to , 1997 s. 305 o. 312 f för konkreta exempel. För en aktuell diskussion om judikalisering i ett EU-perspektiv, där normskapande verksamhet står i förgrunden, kan även hänvisas till , Juridik är att vilja – om gränserna för tolk- ningsutrymme, i //Oxelheim (red. ), Europaperspektiv 1998 – för Europaforskning inom ekonomi, juridik och statskunskap, 1998 s. 117-33. Jag avser här nedan att inledningsvis försöka beskriva judikali- seringens orsaker och utvecklingsförlopp samt förklara varför processen även påverkar det svenska samhället, både vad gäller rättssystemet och det politiska livet. Därefter tar jag en mer normativ ansats, avsedd att utröna om utvecklingen på det hela taget är av godo eller inte.2 Det kan här än en gång poängteras att dessa frågor, mot bak- grund av deras stora samhälleliga betydelse, har debatterats för- vånansvärt litet i . Orsaken till det är kanske att dom- stolarnas ökade makt är ett ganska nytt fenomen, som kommit plötsligt och oväntat för både jurister och politiker. Möjligen spelar också massmedias ointresse för och okunskap i juridiska och konstitutionella frågor en viss roll. har detta varit en mass- medial icke-fråga. I svensk demokratidebatt har funnits en tendens att starkt identifiera demokrati med flertalsstyre och därmed att be- trakta alla tecken på maktdelning med misstro. Detta framhävande av folksuveränitet som statsskickets utgångspunkt är rentav in- skriven i grundlagens portalparagraf (RF 1:1). Judikaliseringen innebär onekligen ett ökat inslag av maktdelning i statsskicket, vilket nog känns särskilt ovant i de länder (som ) där en stark maktdelningstradition saknas och där den politiska kulturen präglas av en utpräglad motvilja och misstro mot just maktdelning. Först har det blivit legitimt att före- språka ett ökat utrymme för maktdelning i olika former, i spåren av EU-medlemskapet, ett antal fällande domar mot i 2 Sådana mer värderande ställningstaganden från min sida finns delvis också i avhandlingen rättighetsskydd – Svensk rätt i ett komparativt perspektiv, 1996 kap. 3 och 20 samt i artikeln Domstolarna, grundlagen och rättighetsskyddet – några reflektioner kring de senaste årens debatt och praxis, SvJT 1997 s. 426-457. Som jag utveck- lat här och annorstädes torde inställningen till judikaliseringen som feno- men till stor del bero på bedömarens egen demokratisyn; den som före- språkar ett formellt demokratibegrepp där demokrati i stort sett jämställs med flertalsstyre har större anledning att motsätta sig judikaliseringen än den som också betraktar maktdelning och ett starkt skydd för enskildas rättigheter som väsentliga för en fungerande demokrati. MAKTDELNING OCH POLITIKENS JUDIKALISERING för mänskliga rättigheter och den allmänna judikalisering av det politiska livet som i hög grad präglat utveck- lingen i västvärlden . Kanske kan man också ana att den allmänna nedgången för svensk ekonomi och den svenska modellen ökat intresset för andra konstitutionella arrangemang än sådana som innebär en oinskränkt maktkoncentration till de politiska organen. Möjligen är det så att pendeln nu svänger till- baka från renodlad parlamentarism, folksuveränitet och majori- tetsstyre till maktdelning, lagprövning och domstolsmakt samt ökat skydd för individers och minoriteters rättigheter. Kanske är det nu rentav tid att på allvar bryta med det traditionella svenska synsättet och inte bara böja sig för judikaliseringen som ett oundvikligt faktum, utan rentav bejaka den nya utvecklingen. Närmare om judikaliseringens bakgrund och natur Som symptomatiskt för judikalisering har ovan betonats att dom- stolar får mer makt på de valda politiska organens bekostnad. Det är emellertid inte bara domstolarna som ökat i betydelse. Om bilden skall bli fullständig och judikaliseringen i dess helhet greppas måste även fenomen som de s.k. undersökningsdomarnas starka ställning i bland annat , och be- aktas; det är dessa som så ofta ingripit mot mutade statsråd, partikassörer eller riksbankschefer och därmed igångsatt formliga upprensningsaktioner i de korrumperade träsk som det offentliga livet i dessa länder verkat vara. Också härigenom har juridiken och rättsväsendet hamnat i fokus, senast i då ordföranden i författningsrådet, Conseil Constitutionnel, den förre advokaten och utrikesministern , blivit misstänkt för allvarliga korruptionsbrott och före- mål för en ganska spektakulär förundersökning. I har man , även inom statsveten- skapen och sociologin, rentav börjat tala om juridiken som vår tids ideologi och om rights talk, dvs. tendensen att formulera snart sagt alla politiska krav som individuella eller gruppbaserade rättigheter vilka kan genomdrivas vid domstol, som en dominerande samhälle- lig tendens.3 Det kan erinras om att de välkända juridiska proble- men för president har sitt ursprung i att Supreme Court fann att han var skyldig att svara i dom- stol på anklagelser om sexuella trakasserier.4 Beslutet i att väcka riksrättsåtal, impeachment, mot kan givetvis ses som det allra tyd- ligaste tecknet på judikalisering , men då bör man komma ihåg att denna möjlighet alltid funnits enligt och faktiskt tillämpades första gången ; anledningen till att valde att avgå 1974 var för övrigt att han fruktade att behöva genomgå just denna procedur. Ett mer särpräglat exem- pel på judikalisering, som knappast hade inträffat för tio eller , är i så fall turerna kring generalen och förre diktatorns utlämning från till (eller något annat land), där han sannolikt kommer att ställas inför rätta. Själva det förhållandet att en spansk åklagare med utsikt till fram- gång vänder sig till myndigheter i ett annat land för att få ett tredje lands ex-diktator utlämnad för brott vilka ligger långt tillbaka i tiden markerar enligt min mening ett viktigt internationellt trend- brott i synen på förhållandet mellan juridik och politik. Detsamma kan för övrigt sägas om försöken att etablera en permanent inter- nationell krigsförbrytardomstol; det är tydligt att övertygelsen ökat i vad som brukar kallas för världssamfundet om att rätten, juridiken, kan vara ett effektivt verktyg för att bestraffa och komma till rätta med det förflutnas illgärningar (och därmed även avskräcka potentiella tyranner från att gå alltför hårt fram). Bilden är alltså tämligen entydig, både i europeiskt och globalt perspektiv: Judikaliseringen ökar i betydelse och den tycks ha kommit för att stanna, även om den kan ta sig olika uttryck i olika sammanhang och delar av världen. Processen tycks inte heller styras av någon entydig politisk tendens, utan får nog beskrivas 3För en översiktlig orientering kan hänvisas till , – 1990ernes ideologi?, i Juristen (), 1997 s. 82-88. 4Beslut i målet mot , 95-1853, U.S. 65 (Supreme Court), s. 4372. MAKTDELNING OCH POLITIKENS JUDIKALISERING som ideologiskt i grunden ganska neutral.5 I betonas inte sällan just de egalitära aspekterna av judikaliseringen, dvs. att den ofta är ett starkt värn för svaga individers och minoritetsgruppers intressen.6 Vad man än tycker om riksrättsåtalet mot är det förvisso inget tecken på stora klasskillnader att en enkel, fattig kvinna som med viss framgång kan dra världens mäktigaste man inför domstol. Av vad som sagts ovan är det vidare tydligt att judikalisering är något mer och större än bara exempelvis lagprövningsrätt för dom- stolar och andra enskilda rättsliga företeelser. Ytterligare något bör kanske därför sägas om judikaliseringens bakgrunder och orsaker, för att fenomenet skall bli helt begripligt. Schematiskt kan möj- ligen en indelning av dessa orsaker tänkas, såtillvida som några av de tänkbara orsakerna tycks återspegla en ganska generellt ökad brist på förtroende för de politiska organen från medborgarnas sida. Hit hör de tidigare nämnda korruptionsaffärerna, vilka ju på nivå haft vissa motsvarigheter även i . Åt- minstone på våra breddgrader bör också framhållas de nedskär- ningar som skett i den ekonomiska krisens spår. Dessa har sanno- likt rubbat medborgarnas tilltro till den nordiska välfärdsstatens förmåga att ständigt leverera fler förmåner och bättre villkor. Nära besläktat härmed är det ökade avstånd mellan väljare och valda som tycks utgöra ett allvarligt problem i flertalet demokratier. Risken för maktmissbruk i olika former, på olika nivåer i förvalt- ningsapparaten, tycks de facto ha ökat . Den legiti- mitets- och förtroendeförlust för de politiska organen som blivit följden av denna utveckling ökar behovet av och förståelsen för maktdelning i form av ökad makt också över politiskt känsliga frågor för domstolar och andra rättsliga organ, inte minst som ett korrektiv mot maktmissbruk i olika former. 5Jfr Nergelius, and Politics s. 308 f. 6Detta förhållande uppmärksammades i en debattartikel i den 2/12 1998, Med lagen i ryggen av /, men har i övrigt sällan diskuterats i svensk eller nordisk debatt. Se dock Porsdam, a.a. samt Nergelius, Konstitutionellt rättighetsskydd s. 150 ff. Naturligtvis kan också flera olika teoretiska argument anföras till stöd för en sådan ordning. talas om en domstolarnas institutionella särställning.7 Härmed menas inte minst att dom- stolarna är oberoende av den politiska processen och därför bättre lämpade att pröva frågor om lagars rättsenlighet objektivt än några andra organ, liksom att de i högre grad än andra statsorgan är till- gängliga för medborgarna och därför verkligen, när ett mål tas upp till prövning, behandlar parternas sak. Också det faktum att de är skyldiga att motivera sina ställningstaganden är av intresse i sam- manhanget; detta möjliggör en öppen debatt om deras avgöranden, vilket kan vara en skillnad mot politiskt beslutsfattande, som allt mer tenderar att ske bakom stängda dörrar. I den rättsteoretiska doktrinen har också bland annat anförts, t.ex. av den inflytelserike anglo-amerikanske rättsfilosofen , förutom att starka domstolar bättre än politiska organ kan skydda svaga minoriteters ställning, att domstolar är mer be- nägna och bättre ägnade att slå vakt om samhällets mer långsiktigt hållbara värden, de grundläggande principer som slagits fast i grundlagen, än de politiska organen, vilka däremot är bättre på att förverkliga konkreta samhälleliga mål av olika slag.8 I svåra fall – hard cases – bör domstolarna enligt Dworkin försöka värna prin- ciper och därför lägga principargument av olika slag till grund för sina avgöranden; domstolarna bör enligt Dworkin hellre avgöra vilka rättigheter medborgarna har än hur den allmänna välfärden bäst bör främjas.9 Jordmånen för teorier av detta slag tycks ha varit gynnsam , vilket förutom med de nyssnämnda all- männa tendenserna och förklaringarna bland annat kan tänkas bero på framväxten av det s.k. mångkulturella samhället, som fäster uppmärksamheten vid minoritetsgruppernas situation. Dessutom är det kanske helt allmänt så att folksuveränitet och majoritets- styre är lättare att upprätthålla i etniskt homogena nationalstater än i brokiga, multikulturella statsbildningar; skillnaden mellan 7Se bl.a. Nergelius, a.a. 8En intervju med Dworkin (av ), där han – på svenska – något redogör för dessa teorier, återfinns i tidskriften nr 4/1998. 9Se närmare bl.a. Dworkin, A Matter of Principle, 1985. MAKTDELNING OCH POLITIKENS JUDIKALISERING och är här talande och mycket talar också för att , när han lade fram sin teori om den allsmäktiga all- mänviljan, främst hade små och etniskt homogena stadsstater som hans ungdoms , där medborgarna kunde sammanstråla och fatta kloka beslut för hela stadens intresse, i åtanke.