sou · GNB331 · 2000-01-01 00:00:00 — För att styrelsen skall kunna bedöma sökandens lämplighet erfordras också fullständiga och rättvisande upp- gifter om hans ekonomiska situation. Sålunda skall uppgift om deklare- rad inkomst anges. Utöver inkomstuppgifterna skall sökanden specificera sina tillgångar och skulder. Vidare skall alltid lämnas uppgift om eventuella borgens- eller garantiförpliktelser. Styrelsen kan med hänsyn till omständigheterna bevilja dispens både för femårs- och treårskraven. I praxis har dispens inte beviljats när det gäller femårskravet. För treårskravet har utbildats följande praxis. 78 Advokatväsendet i .... pens medges som regel aldrig än . Det förutsätter att sökanden har erfarenheter från annat arbete av uteslutande juridisk natur vilket kan anses vara till nytta i advokatyrket. Under sådana omständig- heter kan tid tillgodoräknas sökanden med en tredjedel av den faktiskt arbetade tiden. Ett exempel på arbete av nu nämnt slag är arbete som bolags- eller företagsjurist. är deltagande i en av anord- nad kurs i advokatyrkets etik och teknik obligatorisk för inträde. kan medge undantag från kravet på genomgången kurs om det föreligger särskilda omständig- heter. Efter granskning av sökandens ansökningshandlingar på samfundets kansli översändes dessa till den avdelning inom vilken sökanden är verk- sam. Avdelningen gör en lämplighetsutredning som bl.a. innefattar in- hämtande av yttranden från de advokater och domstolar som sökanden hänvisat till. Hovrätt och tingsrätt inom verksamhetsområdet samt tillfrågas alltid. Samtliga ledamöter i samfundet underrättas om att ansökningen inkommit. Avges yttrande med anmärk- ning som kan tänkas utgöra hinder för bifall till ansökningen ges sökan- den tillfälle att bemöta anmärkningen innan ansökningen slutbehandlas av avdelningsstyrelsen. Om sökanden bedriver egen verksamhet gör van- ligtvis avdelningssekreteraren eller ledamot av avdelningsstyrelsen besök på sökandens kontor och upprättar en promemoria om besöket. Vid be- söket tittar man bl.a. på kontorsorganisationen, samt hante- ringen av klientmedel. Om det anses behövligt att komplettera handling- arna med muntlig information, kan avdelningsstyrelsen ge sökanden till- fälle att komma till det sammanträde då ansökan skall behandlas. Sö- kanden har alltid rätt att närvara personligen vid sammanträdet om han skulle önska detta. Sedan avdelningsstyrelsen behandlat ansökan tillställs samfundets kansli ansökningshandlingarna jämte protokoll med beslut. Avdelningen underrättar även sökanden om sitt beslut. Om avdelningsstyrelsen av- styrkt bifall till en ansökan eller utredningen innehåller anmärkningar av betydelse, bereds sökanden tillfälle att avge yttrande före huvudstyrel- sens avgörande. I s.k. klara ärenden utses två referenter som tar del av alla handlingar i ärendet innan något beslut fattas. I övriga inträdesärenden tar samtliga ledamöter i huvudstyrelsen samt generalsekreteraren del av alla hand- lingar. Ett beslut att vägra någon inträde i samfundet skall ange de skäl på vilka beslutet grundats. Det kan överklagas till (se avsnitt 2.6.4). Rutinerna vid ansökan om återinträde är desamma som ovan redo- gjorts för såvida inte mindre än har förflutit sedan sökanden var ledamot och hans senaste utträdesansökan gällde övergång till annan verksamhet. I sådant fall sker en mera summarisk prövning. Sökanden har ingen ovillkorlig rätt att återinträda som medlem i samfundet , utan ansökan prövas på sedvanligt sätt. 2.6.3Statistik angående ansökningar om inträde –1997 Av nedanstående tabell framgår antal inträdesansökningar m.m. –1997. Uppgifterna är hämtade från verk- samhetsberättelser . 2.6.4HD:s praxis i några inträdesärenden Som tidigare nämnts kan en sökande som vägrats inträde i advokatsam- fundet överklaga beslutet till . När det gäller kravet på sökandens lämplighet att utöva advokatyrket har i ett mål uttalat bl.a. följande (NJA 1991 s. 232): prövar genom sin styrelse ett stort antal ären- den avseende inträde i samfundet. Av bl.a. de beslut som har överklagats framgår att samfundet uppställer förhållandevis stränga krav beträffande sökandens allmänna lämplighet; frågan gäller i allmän- 80 Advokatväsendet i .... het förmågan att på tillfredsställande sätt fullgöra erhållna uppdrag, bl.a. genom utförande av talan vid domstol. Med hänsyn till samfundets ställ- ning och erfarenheter bör samfundets egen bedömning i intagningsären- den, särskilt när den är enhällig, tillmätas stor betydelse vid överklagande. Det bör också beaktas att det enligt stadgad praxis åligger den som har förvägrats inträde att i besvärsmålet styrka sin lämplighet. Mot bakgrund härav bör samfundets beslut i lämplighetsfrågan frångås endast om utred- ningen i besvärsmålet utvisar att de anmärkningar som samfundets beslut grundats på inte har den omfattning eller den styrka som samfundet har utgått från eller om det annars står klart att anmärkningarna inte kan till- mätas den betydelse som har skett vid samfundets prövning eller om något annat särskilt förhållande föranleder därtill. Inträdesärenden avgjorda av åren 1992–1997 –1997 avgjordes sammanlagt sju inträdesärenden av . I princip redovisas samtliga inträdesärenden som av- görs av i Nytt Juridiskt Arkiv. Två av de överklagade ärendena avgjordes (NJA 1993 C 8 och 109). hade i båda fallen avslagit ansökningarna med motiveringen att sökanden inte styrkt sin lämplighet att utöva advo- katyrket. lämnade överklagandena utan bifall. I det första fallet (NJA 1993 C 8) förelåg två kritiska uttalanden av domstol samt ett av annan advokat beträffande den sökande. I det ena yttrandet från domstol anfördes att sökanden utfört talan i ett mål om av bodelning på ett mycket osäkert och trevande sätt och att han stundom föreföll att på ett nära nog genant sätt sakna grundläggande erfarenheter. I det andra yttrandet från domstol anfördes uppgifter som fanns intagna i en dom i ett mål om underhållsbidrag. Av domen fram- gick bl.a. att båda parters processföring lämnat en del övrigt att önska och att båda partsombuden underlåtit att sätta sig in i saken på ett sådant sätt som omständigheterna bort föranleda. I det negativa yttrandet från annan advokat beträffande sökanden framfördes kritik i olika avseenden, bl.a. att sökanden vid förhandling i såväl tingsrätt som hovrätt varit mindre väl förberedd. gjorde följande bedömning. I målet föreligger åtskilliga positiva yttranden angående sökanden. De anmärkningar som styrelsen åberopat är inte i och för sig av särskilt all- varlig beskaffenhet. De leder emellertid till en osäkerhet om hururvida sö- kanden kan anses lämplig som ledamot av . Vad sökan- den anfört till bemötande av kritiken har inte undanröjt denna osäkerhet. Tvärtom kan hans sätt att bemöta kritiken i vissa avseenden karakteriseras som mindre omdömesgillt. På grund av det anförda kan sökanden inte an- ses ha styrkt att han är lämplig att vinna inträde i samfun- det. – lämnar besvären utan bifall. I det andra fallet (NJA 1993 C 109) avslog överkla- gandet med motiveringen att sökanden – med hänsyn till vad som upp- lysts om hans ekonomiska förhållanden – inte styrkt sin lämplighet för inträde i . avgjorde tre inträdesärenden (NJA 1995 C 16, 40 och 70). Inte i något av de tre fallen, som samtliga gällde om sökanden styrkt sin lämplighet att utöva advokatyrket, ändrade Hög- sta domstolen bedömning. avgjorde ett ärende (NJA 1996 s. 221). I det fallet var det fråga om innebörden av kravet i 8 kap. 2 § 1 stycket 4 RB på genomgången praktisk utbildning för advokatverk- samhet. hade avslagit sökandens ansökan med moti- veringen att sökanden inte utövat praktisk juridisk verksamhet av i 3 § 1 stycket 4 samfundets stadgar angivet slag under tid som där sägs, samt att det inte heller förelåg sådana särskilda omständigheter att anledning förelåg att meddela sökanden dispens. I samfundets beslut anmärktes särskilt att någon prövning av sökandens lämplighet inte skett genom beslutet. som lämnade överklagandet utan bifall anförde bl.a. följande: Enligt 8 kap. 2 § 1 st 4 RB får endast den antas till ledamot av som har genomgått för advokatverksamhet erforderlig praktisk och teoretisk utbildning. Bestämmelsen fick sin nuvarande lydelse . Enligt bestämmelsen i dess äldre lydelse skulle sökanden ha förvärvat sådan praktisk utbildning som föreskrev i samfundets stadgar. Av förarbetena till lagändringen (prop. 1987/88:26 s. 12) framgår att hän- visningen till samfundets stadgar utmönstrades ur lagtexten på grund av att det inte ansågs förenligt med regeringsformen att normgivande verk- samhet var delegerad till annan än regeringen och myndigheter och att det därför inte var möjligt att i lag uppdra åt samfundet att i sina stadgar före- skriva viss utbildning som villkor för ledamotskap. Någon kritik mot själ- va innehållet i samfundets stadgar framfördes emellertid inte. Vid avgö- randet av vilken praktisk utbildning som skall anses erforderlig för advokatverksamhet bör därför vad som föreskrivs i stadgarna alltjämt vara vägledande. Av 3 § 1 st 4 stadgarna framgår att för ledamotskap krävs att sökanden under på ett tillfredsställande sätt skall ha utövat praktisk ju- ridisk verksamhet och därvid under ägnat sig åt att yrkesmäs- 82 Advokatväsendet i .... sigt tillhandagå allmänheten i rättsliga angelägenheter antingen som an- ställd hos advokat eller på allmän advokatbyrå eller för egen räkning samt att sökanden vid tiden för ansökningens prövning tillhandagår allmänhe- ten på sådant sätt. Syftet med kravet på att verksamhet under skall ha haft sådan inriktning är uppenbarligen att säkerställa att sökan- den blivit tillräckligt förtrogen med de särskilda uppgifter och problem som möter en advokat. Verksamheten måste också ha haft sådan omsätt- ning att den kan antas ha gett den erfarenhet som är nödvändig. Vid pröv- ningen av verksamhetens omfattning bör uppgifter om den årliga omsätt- ningen och om antalet uppdrag kunna tjäna till vägledning. Av utredningen i ärendet framgår att den årliga omsättningen i sökan- dens juristverksamhet inte uppgått till mer än knappt hälf- ten av vad som kan anses utgöra ett minimikrav för att verksamheten skall bedömas som en heltidstjänstgöring. Antalet uppdrag får också anses ha varit blygsamt.17 Sökanden har emellertid vid sidan av juristverksamheten haft en inte obetydlig verksamhet som god man, förmyndare och förvaltare enligt FB vilken verksamhet enligt vad sökanden uppgett också innefattat uppdrag av samma slag som normalt ingår i juristverksamhet. Hon har dock inte visat att dessa uppdrag haft en sådan omfattning att hänsyn kan tas till dem vid bedömningen av om hon yrkesmässigt tillhandagått all- mänheten i rättsliga angelägenheter. Det kan tilläggas att, om inkomster- na från sidoverksamheten läggs samman med inkomsten från juristverk- samheten, hennes omsättning endast uppgått till vad som motsvarar minimikravet för heltidstjänstgöring. Sammantaget kan således konstateras att den praktiska juridiska verk- samhet som sökanden bedrivit inte uppfyller kravet i 8 kap. 2 § 1 st 4 RB på genomgången praktisk utbildning för advokatverksamhet. HD lämnar sökandens överklagande utan bifall. avgjorde ett ärende (NJA 1997 s. 851). I målet var fråga om den som på egen begäran utträtt ur advo- katsamfund kunde anses berättigad att på nytt vinna inträde. Samfundet hade avslagit ansökan med motiveringen att sökanden inte styrkt sin lämplighet att utöva advokatverksamhet. upphävde samfundets beslut och förklarade sökanden berättigad att vinna inträde i . anförde i sitt beslut bl.a. följande. Sökanden var medlem av och var verksam som advokat , då han upphörde med denna verksamhet på grund av att han drabbats av stress och utbrändhet (burn 17 utvisade att antalet ärenden uppgått till 32, till 50, till 31, till 48 och till 33. out syndrome). I samband med att han började arbeta i annan närings- verksamhet ansökte han om utträde ur . Detta be- viljades av samfundets styrelse med verkan från d . Den beslöts att sökanden skulle få hel förtidspension. I överklagade beslutet har styrelse funnit att sökan- den inte styrkt sin lämplighet att utöva advokatverksamhet. Till utveckling av styrelsens uppfattning har samfundets generalsekreterare inför HD för- klarat bl.a. att det kunde föreligga en risk för att sökanden till följd av nedsatt arbetsförmåga inte skulle kunna på ett adekvat sätt bistå sina kli- enter. Han har tillagt att det enligt styrelsens mening inte fanns något yt- terligare skäl att förvägra sökanden inträde i samfundet och särskilt angi- vit att det förhållandet att sökanden då han ansökan prö- vades inte ägnade sig åt att yrkesmässigt tillhandagå allmänheten i rättsli- ga angelägenheter (jfr 3 § 1 st 4 stadgarna för ) enligt styrelsens mening inte utgjorde ett hinder mot bifall till hans ansö- kan. Ingen anmärkning har riktats mot det sätt på vilket sökanden har utövat sin verksamhet som advokat. De hälsoproblem som föranledde honom att avbryta denna verksamhet har han numera enligt egen uppfattning i viss utsträckning övervunnit. Han har upplyst att han avser att – till en början i mindre omfattning – återgå till advokatverk- samhet om han beviljas inträde i . Av ett intyg, som ut- färdats d av överläkaren i psykiatri ----, får anses framgå att det från medicinsk synpunkt inte finns något hinder mot att sökanden på nytt blir verksam som advokat. Med hänsyn till det anförda får anses styrkt att sökanden är lämplig att utöva advokatverksamhet. Sammanfattningsvis kan således konstateras att –1997 endast i ett fall ändrat ett beslut av advokatsamfun- det och beviljat sökanden inträde i samfundet. 84 Advokatväsendet i .... 2.7Genomgång av ett antal inträdesärenden Kommitténs sekreterare har hos gått igenom samtliga inträdesärenden , eller sam- manlagt 60 inträdesärenden. Av de sökande var 50 anställda på advo- katbyråer och 10 bedrev egen verksamhet. Endast en av de sökande, vil- ken bedrev egen verksamhet, fick avslag på sin ansökan. Övriga 59 be- viljades inträde i samfundet. Av nedanstående uppställning framgår hur många positiva respektive negativa yttranden18 m.m. som kommit in i de 60 inträdesärendena. bedrev egen verksamhet – avslag Som framgår av uppställningen ovan inkommer ett relativt stort antal yttranden till samfundet i inträdesärendena. Antalet varierar dock kraf- 18Uttrycken negativa och positiva yttranden har hämtats från samfundets egen klassificering av yttranden och det är samfundets bedömning av om ett yttrande är negativt eller positivt som redovisas. 19Första talet anger det lägsta antalet yttranden, och det senare talet det högsta antalet yttranden i ett enskilt ärende. tigt från ärende till ärende. I de positiva yttrandena varierar uttryckssät- tet. En del referenter nöjer sig med att tala om att det finns inget som talar för att x inte skulle vara lämplig, medan andra t.ex. anser att x är utomordentligt väl lämpad för advokatyrket. Vid genomgången av inträdesärendena har de negativa yttrandena studerats närmare. Nedan följer en redovisning av dessa. Beviljade inträdesansökningar – sökande med egen verksamhet I tre fall förelåg ett negativt yttrande från domstol. I det första fallet ha- de tingsrätt i ett fall satt ned yrkat arvode. I det andra fallet yttrade hemmadomstolen (en liten tingsrätt) bl.a. följande: X har vid denna tingsrätt uppträtt i tvistemål i obetydlig omfattning. Må- len har varit av tämligen enkel beskaffenhet. Mot bakgrund av denna erfa- renhet av X:s verksamhet anser tingsrätten att X inte har förvärvat sådan processvana och ej heller har sådan mångsidighet i sin verksamhet att hon bör beviljas inträde i samfundet. Tingsrätten avstyrker därför bifall till hennes inträdesansökan. I det tredje negativa yttrandet från domstol beträffande sökande med egen verksamhet anförde en tingsrätt att stämningsansökningar och in- lagor i övrigt var av god kvalitet. Däremot gav X ett ovant och osäkert intryck under förberedelsen vad gäller själva processandet. I två fall i vilka inträde beviljats för sökande som bedriver egen verk- samhet förelåg ett negativt yttrande från advokat. I det ena fallet uttalade sig advokaten, som haft kontakt med sökanden i ett par vårdnadsmål, enligt följande: Jag har erhållit en mindre god uppfattning om X. Han har dröjt oförsvar- ligt länge med att besvara brev. X har visat ovanligt liten benägenhet till att förhandlingsvägen söka lösa tvister innan rättsliga åtgärder vidtas. Detta vittnar om bristande erfarenhet av arbetet som juridiskt ombud. I det andra fallet uttalade en advokat sin förvåning över att varken han eller hans kompanjon haft någon större kontakt med sökanden som de bedrivit verksamhet på samma ort. I övrigt kunde den till- frågade advokaten inte uttala sig om sökandens lämplighet. 86 Advokatväsendet i .... Beviljade inträdesansökningar– sökande som var anställda på advokatbyrå I två fall förelåg ett negativt yttrande från domstol. I det ena fallet hade tingsrätten satt ned yrkat ersättningsanspråk från sökanden och i det andra fallet anförde en tingsrätt att sökanden återkallat en konkursan- sökan dagen innan konkursförhandlingen. I sju fall förelåg ett negativt yttrande och i ett fall två negativa ytt- randen från advokater. De flesta av de tillfrågade referenterna baserar sina ställningstaganden på ett enda ärende som de haft tillsammans med sökanden. De är i allmänhet missnöjda med hur sökanden skött sin del av ett mellanhavande, t.ex. att sökanden väntat för länge med att besvara en skrivelse, inte varit särskilt smidig i en förlikningssituation etc. Flera av de negativa yttrandena avslutas med att referenten uppger sig inte ha – trots beskrivna anmärkningar – något att erinra mot att sökanden bevil- jas inträde i samfundet. Endast i två fall uppger den tillfrågade advoka- ten att han inte anser sökanden lämplig för inträde i samfundet. Ej beviljad inträdesansökan – sökande med egen verksamhet I det ärende i vilket sökanden ej beviljades inträde förelåg fem negativa yttranden, varav två från domstol och tre från advokater. Skälet till av- slaget synes främst ha varit att omsättningskravet (dvs. 1 000 debite- ringsbara timmar à två tredjedelar av den för rättshjälpen gällande tim- kostnadsnormen) ej var uppfyllt. En av de tillfrågade domstolarna hade uppgett att man satt ned framställt ersättningsanspråk från sökanden i två fall. En annan domstol anförde att de juridiska kunskaperna inte var de bästa och omdömet att fortsätta en process trots svarandens invänd- ning om preskription också kan ifrågasättas. Av de negativa yttrandena från advokater framgår, att x saknat kunskap och erfarenhet av att på ett konstruktivt sätt medverka till att lösa uppkomna problem i ett ärende, att x uppvisat ett mycket dåligt omdöme vid ett förlikningssammanträde samt att x inte tillvaratagit sina klienters intressen på bästa sätt. Inträder beträffande en advokat sådan omständighet att han enligt 8 kap. 2 § femte eller sjätte stycket RB inte får antas till ledamot av samfundet, är han skyldig att genast träda ur detta. Om han inte gör det, skall styrel- sen förordna om hans uteslutning. Detsamma gäller, om en advokat inte längre uppfyller medborgarskaps- eller hemvistkravet enligt 8 kap. 2 § första stycket 1–2 RB och styrelsen inte medger att han får stå kvar som ledamot av samfundet. Uppkommer i styrelsen fråga om uteslutning av ledamot enligt 8 kap. 7 § femte stycket RB, skall styrelsen, innan beslut fattas i ärendet, bereda ledamoten tillfälle att yttra sig Beslut om uteslutning skall ange de skäl, på vilka beslutet grundas. Styrelsens beslut skall tillställas den ledamot ärendet rör, samfundets ledamöter, rikets allmänna domstolar samt Justitiekanslern (44 och 45 §§ stadgarna). 2.9Genomgång av några utträdesansökningar Kommitténs sekreterare har gått igenom sammanlagt 16 utträdesansök- ningar . Av dessa innehåller tio upp- gift om vilken typ av sysselsättning man har för avsikt att övergå till, t.ex. anställning som bolagsjurist. Resterande utträdesansökningar inne- håller inga skäl till varför man begär sitt utträde. Beträffande två av de sökande pågick ett eller flera disciplinärenden. En ledamot har enligt praxis rätt att utträda ur samfundet när han be- gär det. 2.10Antagningsförfarandet inom några andra yrkesområden Av avsnitt 2.6.1 framgår att endast den som antagits som ledamot av har rätt att använda titeln advokat och att an- tagning till sådan förutsätter förutom juris kandidatexamen att vederbö- rande har viss praktiktjänstgöring och att vissa övriga kriterier är upp- fyllda. Däremot innebär det inte – bortsett från vissa i lag angivna fall, t.ex. förordnande som offentlig försvarare – att advokat har ensamrätt att idka sådan verksamhet som advokatyrket normalt innefattar. Inom flera andra yrkesområden finns det regler om legitimation, re- gistrering eller auktorisation som en förutsättning för att använda viss titel eller utöva ett visst yrke. 88 Advokatväsendet i .... Inom hälso- och sjukvården finns från 16 yrkesgrup- per [lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område] som kan erhålla legitimation efter avläggande av yrkesexamen. Legitimation erhålls efter ansökan och erläggande av en avgift av Social- styrelsen och är, utom i rena undantagsfall, en formalitet efter godkänd utbildning. Beträffande läkare och psykolog krävs förutom examen praktiktjänstgöring innan legitimation kan meddelas. 1977/78:109 till den ovan angivna lagen är legitimationen att betrakta som ett uttryck för att yrkesutövaren står under samhällets tillsyn och har godkänts för yrkesverksamhet inom det område som legitimationen avser. Vidare sägs att den främsta betydelsen ligger i samhällets möjlig- het att ingripa genom att frånta vederbörande legitimationen vid allvarlig misskötsamhet. Indragning av legitimation kan ske på ansökan av Soci- alstyrelsen hos (se närmare här- om under avsnitt 3.8.2). Beträffande samtliga kategorier utom kiropraktorer, napaprater och optiker gäller att yrkestiteln är skyddad i yrkesutövning. Ensamrätt att utöva yrket har apotekare, barnmorska, läkare, receptarie och tandläka- re. Ytterligare fyra yrkesgrupper har skyddad yrkestitel och är, när de använder titeln i hälso- och sjukvården, underkastade samhällets tillsyn. För vissa grupper inom näringslivet, t.ex. revisorer, fastighetsmäklare, försäkringsmäklare samt tolkar och översättare finns regler om registre- ring och auktorisation. Försäkringsmäklare skall för att få utöva verksamhet vara registrerad hos finansinspektionen och står under dess tillsyn. För registrering ställs vissa allmänna krav på lämplighet [(lag (1989:508) om försäkrings- mäklare]. Tolkar och översättare kan erhålla auktorisation efter lämplig- hetsprövning av Kammarkollegiet [förordning (1985:613) om auktorsa- tion av tolkar och översättare]. Registrering respektive auktorisation kan upphävas vid misskötsamhet. I mindre allvarliga fall kan myndigheten i stället meddela varning. För fastighetsmäklare gäller liksom för försäkringsmäklare att man måste vara registrerad för att få utöva verksamhet (undantag gäller ad- vokater och mäklare som endast förmedlar hyresrätter). Även här upp- ställs vissa lämplighetskrav. För registrering och tillsyn finns en central förvaltningsmyndighet, [fastighetsmäklar- lagen (1995:400)]. Revisorer kan erhålla godkännande eller auktorisation genom ansö- kan hos , som är en självständig myndighet [förordning (1995:666) med instruktion för ]. För att bli godkänd revisor skall sökanden 1.yrkesmässigt utöva revisionsverksamhet, 2.vara bosatt i eller i en annan stat inom Europeiska ekonomis- ka samarbetsområdet, 3.varken vara i konkurs, vara underkastad näringsförbud, ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § , vara förbjuden att utöva rådgiv- ningsverksamhet enligt 3 § lagen (1985:354) om förbud mot yrkes- mässig rådgivning i vissa fall, m.m. eller vara underkastad någon motsvarande rådighetsinskränkning i en annan stat, 4.hos ha avlagt revisorsexamen, och 5.vara redbar och i övrigt lämplig att utöva revisionsveksamhet.