sou · GNB378 · 2000-01-01 00:00:00 — Åtgärden lämnar därmed ett bidrag till uppfyllandet av miljökvalitetsmålen Ett rikt od- lingslandskap, Ingen övergödning och Giftfri miljö. Utredningen föreslår att reglerna för utformningen av femårsbeslut förenklas för att underlätta administrationen av åtgärden. Målet för åtgärden är att bibehålla den traditionella odlingen omfattande ca 1 000 ha bruna bönor på . Miljöersättning för miljövänlig odling av bruna bönor lämnas endast på . 230 Miljövänlig odling av bruna bönor på Ersättning lämnas enbart för odling av sorter som finns på den svenska sortlistan och är av svenskt ursprung. Följande skötselvillkor skall vara uppfyllda för att ersättning skall kunna lämnas: ·gödsling får ske med högst kväve per hektar och år, ·odling skall ske i rader med ett sådant avstånd att mekanisk ogräs- bekämpning kan utföras, ·kemiska bekämpningsmedel mot svampsjukdomar och insekter får inte användas, ·i syfte att minska växnäringsläckaget får jordbearbetning före endast ske vid sådd av höstsådd gröda som bö- norna har skördats. Ersättning lämnas med per hektar. Femårsåtagandet omfattar all den areal som sökanden odlar med bruna bönor varje enskilt år. Detta innebär att arealen tillåts variera under be- slutsperioden och att all den areal som odlas med bruna bönor skall skötas i enlighet med ersättningsformens regler. Jordbrukaren an- söker om utbetalning av ersättning för hela arealen som odlas med bruna bönor respektive år . 16.1.7Beräknad kostnad och anslutning Totalt beräknas att ca 130 jordbrukare med en areal av ca 1 000 ha an- sluts till åtgärden. Den årliga kostnaden beräknas till ca 3 miljoner kro- nor. Miljövänlig odling av bruna bönor på 231 16.2Motiv för utredningens förslag 16.2.1Tidigare utvärderingar och analyser av nuvarande miljöersättning för odling av bruna bönor I , och över- syn av miljöstöden (SJV 1997a) konstateras att ca 600 ha hade anslutits till ersättningsformen . hade anslutningen ökat till när- mare 800 ha, vilket motsvarade av den uppskattade arealen en- ligt miljöprogrammet. Den kritik som framförts mot åtgärden gäller främst begränsningen av att arealen inte får understiga antalet hektar i femårsbeslutet med under ett enskilt år. I rapporten fram- hålls dock att den tillåtna årliga variationen av arealen inom stödet till bruna bönor är större än för någon annan miljöersättning och att en yt- terligare ökning skulle kunna leda till att åtgärdens syfte motverkas. 16.2.2Utredningens analys av nuvarande miljöersättning för odling av bruna bönor Jämfört med , då åtgärden introducerades, har det skett en ökad anslutning till ersättningsformen. Den anslutna arealen var enligt Jord- bruksverket ca 1 000 ha, fördelat på 135 jordbrukare. Samtliga jordbrukare på som odlade bruna bönor var anslutna till miljöstödet och i princip omfattas hela den areal som odlas med bruna bönor på av ersättningsformen. Åtaganden inom miljöprogrammet måste enligt vara minst femåriga. Miljöersättningen för bruna bönor tillhör de åtgärder där en total volym inom ett visst geografiskt område ur miljösynpunkt är vikti- gare än att vissa jordbrukare eller särskilt avgränsade markytor omfattas av åtagandena. Inom den nuvarande miljöersättningen för odling av bru- na bönor gäller att arealen som omfattas av beslut om stöd kan flyttas runt i växtföljden. Under ett enskilt år får dock arealen underskridas med 232 Miljövänlig odling av bruna bönor på högst jämfört med femårsbeslutet. För den länsstyrelse som hante- rar åtgärden leder detta krav till ett administrativt merarbete liknade det som beskrivits för de nuvarande miljöersättningarna till vallodling (se avsnitt 11.2.2.4), om än i mindre skala. 16.3.1Motiv för miljöersättning för odling av bruna bönor Miljöersättningen främjar i första hand en miljövänlig odlingsmetod som bidrar till att minska kväveläckaget och användningen av kemiska be- kämpningsmedel. Dessutom säkras fortsatt traditionell odling av lokala sorter av bruna bönor på . Odlingen är en viktig del av öns kultur- arv. Vidare innebär odlingen att lokala sorter av bruna bönor kan beva- ras in situ och därmed lämnas ett bidrag till arbetet med att bevara växt- genetiskt material. Med det primära syftet att förenkla den administrativa hanteringen före- slår utredningen att jordbrukaren i samband med femårsåtagandet an- mäler att denne avser att sköta all den areal bruna bönor som odlas i enlighet med ersättningsformens regler. Utredningens förslag gällande utformningen av femårsbesluten bedöms leda till förenklingar både för den länsstyrelse som genomför administ- rationen av åtgärden och för jordbrukarna i samband med ansöknings- förfarandet. 17Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet Inom det nuvarande miljöprogrammet genomförs utbildning, information och demonstrationsprojekt (UID) inom tre delprogram: 1.Biologisk mångfald och kulturvärden. Huvuddelen av UID-verksamheten bedrivs inom s.k. länsprogram. har det regionala ansvaret och svarar för samordningen och kunskapsförsörjningen inom länet, samt för att engagera övriga re- gionala och lokala aktörer. Verksamheten består bl.a. av kurser, fält- vandringar, individuell rådgivning och studiecirklar. Vissa aktiviteter genomförs vid särskilda demonstrationsgårdar som iordningställts för ändamålet. styr den regionala verksamheten genom vill- kor för medlens användning, personalutbildning m.m. Under den innevarande programperioden har sys- tem för genomförande och administration av utbildningsåtgärderna revi- derats löpande, vilket har inneburit en successiv förändring mot ett mindre detaljerat regelverk. Eftersom den nuvarande UID-verksamheten fungerar bra och admi- nistrationen av den dessutom fortlöpande förenklas, anser Miljöpro- gramutredningen att det inte finns behov av att genomfö- ra några större förändringar. Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet skall komplettera övriga miljöersättningsåtgärder i syfte att uppnå jordbrukets miljömål. Kompetensutvecklingen är en långsiktig investering för miljöarbetet ef- tersom kunskap förändrar brukares attityder och hur de agerar. 234 Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet enskilda jordbrukare som anställd arbetskraft vid jordbruksföretag är viktiga målgrupper i arbetet. Aktiviteterna riktar sig till lantbrukare i hela . Deltagandet är kostnadsfritt. Ingen ersättning lämnas till lantbrukarna. Kompetensutvecklingsåtgärderna bör utformas så att de anpassas till de nya ersättningsformerna inom miljöprogrammet samt till de miljömål som ersättningarna skall bidra till att uppnå. Kompetensutvecklingspro- grammet bör därför vara flexibelt och ge utrymme för regionala anpass- ningar. Liksom bör huvuddelen av verksamheten bedrivas inom s.k. länsprogram. Den totala kostnaden för kompetensutveckling av lantbrukarna på miljö- området beräknas till . Denna summa inklude- rar enbart åtgärder inom jordbruket och inte åtgärder inom skogsbruket. Till detta kommer de riktade informations- och utbildningsinsatser för att minska kväveutlakningen som föreslås som en del av åtgärden Mins- kat kväveläckage (se kapitel 14). 17.2Motiv för utredningens förslag Som tidigare nämnts genomförs den del av UID-verksamheten som Jord- bruksverket ansvarar för inom tre delprogram; biologisk mångfald och kulturvärden, miljökänsliga områden samt ekologisk produktion. I detta avsnitt ges en kort redovisning av aktiviteterna inom respektive delpro- gram samt administrativa hantering av verksamheten. Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet 235 17.2.1.1Delprogram 1 – Biologisk mångfald och kulturvärden De aktiviteter som ingår i delprogram 1 är i huvudsak samlade inom . Målet är att jordbrukare, markägare och anställda inom jordbruket har den kunskap som behövs för att den biologiska mångfalden och de kulturhistoriska värdena i odlingslandska- pet skall bevaras och förstärkas. i samarbete med , Riksantikvarie- ämbetet och ansvarar centralt för genomfö- randet av kampanjen. Länsstyrelserna ansvarar för verksamheten på re- gional och lokal nivå. Inom delprogrammet genomförs den obligatoriska utbildning eller rådgivning som krävs av jordbrukare som beviljats miljöersättning för bevarande av biologisk mångfald och kulturhistoriska värden. De obli- gatoriska utbildningarna följer ingen gemensam kursplan utan utformas av länsstyrelserna själva, enligt vissa riktlinjer som lämnats av de cent- rala verken. Ett viktigt och omfattande arbetsområde inom länsprogrammen är in- dividuell rådgivning. Med utgångspunkt i brukarens egna intressen och förutsättningar upprättas en skötselplan för gårdens natur- och kultur- värden. Arbetet utförs i nära samarbete mellan lantbrukaren och en råd- givare från eller annan organisation och ger stor möjlighet för den intresserade lantbrukaren att få information anpassad efter går- dens förhållanden. Den information som lämnas skall även underlätta för jordbrukaren att fullgöra eventuella åtaganden inom miljöersättningarna. Medel kan också beviljas till fristående organisationer och andra som tar fram informations- och utbildningsmaterial eller ordnar kurser som kompletterar och stöder verksamheten inom länsprogrammen. Exempel på organisationer som deltagit i arbetet är för Kul- turlandskap, , och . Även rasföreningar för hotade lokala husdjursraser kan beviljas UID-medel. har särskilda medel avsatts för att främja bevarandet av de utrotningshotade husdjurs- raserna ardenner, nordsvensk brukshäst och gotlandsruss. För att understödja den regionala verksamheten har bl.a. fortbild- ningskurser inom ämnesområdena rådgivningsmetodik, biologisk mång- fald, kulturhistoria m.m. anordnats av i samarbete med , och Lantbrukarnas Riksför- bund. 236 Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet 17.2.1.2Delprogram 2 – Miljökänsliga områden påbörjades arbetet med att minska miljöbelastningen till följd av växtnäringsläckage samt att minska hälso- och miljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel. Arbetet bedrivs alltsedan dess inom handlingsprogram för respektive delområde; växtnä- ring och bekämpningsmedel. Bland de åtgärder som vidtagits inom pro- grammen spelar utbildning och information en central roll. De delar i handlingsprogrammen som rör informationsverksamhet har införlivats i delprogram 2. infördes en ny miljöersättning för resurs- hushållande konventionellt jordbruk med obligatorisk utbildning och rådgivning som genomförs inom detta delprogram. Inom länsprogrammen består verksamheten framför allt av aktiviteter som fältvandringar, kurser, demonstrationer av odlings- och spridnings- teknik samt individuell information. Viktiga ämnesområden som tas upp inom växtnäringsområdet är växtnäringsbalanser, strategier för utnytt- jande av stallgödsel, åtgärder för att begränsa ammoniakavgången och optimal kvävegödsling. Inom bekämpningsmedelsområdet är bl.a. för- bättrad behovsanpassning vid användning av bekämpningsmedel, för- bättrad hantering av bekämpningsmedel ur hälso- och miljösynpunkt, teknikens betydelse för behandlingsresultatet och/eller minskad vindav- drift, samt betydelsen av kantzoner från flora- och faunasynpunkt och skyddssynpunkt viktiga områden. Den mest omfattande aktiviteten inom delprogrammet är indi- viduell rådgivning inom växtnäringsområdet, där den största delen utgörs av upprättande av växtnäringsbalanser. Inom bekämpningsmedelsområ- det utgör demonstrationsprojekt och kurser den största satsningen. Verk- samheten innehåller även produktion av regionalt informationsmaterial, studiecirklar samt regionala fortbildningar för länets rådgivare. Ett mindre antal organisationer bedriver informationsverksamhet vid sidan av länsprogrammen inom ramen för delprogram 2, genom att t.ex. ordna utbildningar, informationsträffar och utarbeta informationsmateri- al. Exempel på organisationer som verkat inom delprogram 2 är Grön- saksodlarnas , och Odling i Balans. Både inom växtnärings- och bekämpningsmedelsområdet har Jord- bruksverket regionalt placerade specialister. Deras uppgift är att med sin verksamhet understödja och komplettera informationen inom länspro- grammen. Den huvudsakliga målgruppen för deras verksamhet är såle- des de rådgivare som ansvarar för kunskapsförmedling till den enskilde jordbrukaren. Detta gör man bl.a. genom att utarbeta gödslings- och be- kämpningsstrategier, informationsmaterial och genom prognos- och var- ningsverksamhet på bekämpningsmedelsområdet. Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet 237 17.2.1.3Delprogram 3 – Ekologisk produktion Utbildning, information och demonstrationsprojekt inom delprogram 3 syftar till att öka andelen ekologisk produktion, som ett led i utveckling- en mot en hållbar och miljövänlig livsmedelsproduktion. Huvuddelen av den verksamhet som genomförts har skett inom ramen för länsprogrammen, inom vilka respektive länsstyrelse och andra orga- nisationer och aktörer genomför en rad olika aktiviteter. Exempel på så- dana aktiviteter är kurser, fältvandringar, individuell information, iord- ningställande av demonstrationsgårdar och demonstrationsodlingar. I vissa fall har också lokalt/regionalt informationsmaterial framställts in- om ramen för länsprogrammen. Av de olika genomförda aktiviteterna är det kurser som sammanlagt nått flest lantbrukare. Fält- och gårdsvandringar, som är en förhållande- vis billig form av kunskapsförmedling, har intresserat många lantbruka- re. Stort intresse har också mött individuell rådgivning, som vanligtvis utmynnat i en gårdsanpassad strategi för omläggningen till ekologisk produktion. En sådan omläggningsplanering är ett viktigt led för att lyckas med övergången till ekologisk produktion. Ett tjugotal centrala organisationer har verkat inom delprogram 3 år- ligen. Ekologiska Lantbrukarna, KRAV och Ekokött är exempel på or- ganisationer som beviljats medel. Huvuddelen av verksamheten har be- stått i att ta fram informationsmaterial, anordna kurser samt information, bl.a. genom medverkan vid utställningar och mässor. har regionalt placerade specialister inom delpro- grammet, vilka har till uppgift är att understödja och komplettera infor- mationen inom länsprogrammen. Den huvudsakliga målgruppen för de- ras verksamhet är de rådgivare som ansvarar för kunskapsförmedling till den enskilde jordbrukaren. ansvarar för den administrativa hanteringen som utbe- talningsställe och fondkoordinator. Verket har utformat ett administrativt system för genomförandet av UID inom jordbruket och administrerar även utbetalning av medel till , som ansvarar för motsva- rande system inom skogsbruket. ansvarar även för cen- tral samordning och utvärdering samt kontroll och revision av verksam- heten. uppmanar länsstyrelserna att in- komma med länsprogram och medelsansökan inför kommande år. Syftet med skrivelsen är att underlätta länsstyrelsernas planering och förenkla 238 Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet I skrivelsen meddelas en anvisning för länsprogram- mens innehåll, riktlinjer för respektive delprogram, preliminära villkor för verksamheten samt en preliminär medelsfördel- ning. Den preliminära fördelningen baseras på nyckelfaktorer. De ingående faktorerna skall spegla behovet och efterfrågan i respektive län och ut- görs av mått på förekommande antal företag, bevarandevärden, miljöer- sättningsansökningar och miljöbelastning. Valet av faktorer varierar av naturliga skäl mellan delprogrammen. Inom samtliga delprogram avsätts även särskilda medel till de fem norrlandslänen som kompensation för höga resekostnader. Av för länsstyrelserna budgeterade medel fördelas via nyckelfaktorer och resterande i särskild ordning efter motiv lämnade i ansökan. Villkoren för verksamheten kan indelas i två kategorier; ersättnings- villkor och övriga villkor. Ersättningsvillkoren syftar till likabehandling och kostnadseffektivitet och består i fastställda kostnadsramar för ge- nomförande av vissa definierade aktiviteter, exempelvis kurser, fältvand- ringar och individuell rådgivning. De övriga villkoren syftar till att tyd- liggöra de övergripande förutsättningarna som de anges i miljöprogram- met och förordningstexterna. ansvarar för att upprätta ett länsprogram som är anpassat för länets specifika förutsättningar och behov, med utgångs- punkt i nationella och regionala miljömål. Inför upprättandet av länspro- grammet skall genomföra ett samråd med länets aktörer, med syfte att diskutera och förankra övergripande strategier för verk- samhetens genomförande. Genom samordningen i länet undviks även att olika aktörers verksamhet överlappar varandra. Organisationer som har intresse av att bedriva verksamhet på central nivå inom miljöprogrammets ramar uppmanas på motsvarande sätt att inkomma med ansökan till . granskar upprättade program och ansökningar och beslutar om fördelning av medel för verksamheten. samordnar även verksamheten på nationell nivå i syfte att undvika dub- belarbete m.m. Ersättning för genomförda aktiviteter rekvireras från i efterhand. Länsstyrelserna redovisar en sammanställning av verksam- heten och kostnaderna kvartalsvis i samband med att medel rekvireras. Dokumentationen behålls på . För organisationer som be- driver central informationsverksamhet gäller motsvarande hantering med tillägget att den fullständiga dokumentationen skall redovisas i samband med rekvisitionen. Länsstyrelserna och de centrala organisationerna skall även lämna en årlig rapport med utvärdering av verksamheten. Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet 239 Inom ramen för det s.k. utbildnings- och uppföljningsprojektet har samtliga länsstyrelser besökts av personal från Jord- bruksverket för genomgång av verksamheten inom länsprogrammen. Vid besöken har både utbildningsverksamheten och den administrativa hante- ringen diskuterats. Länsstyrelserna har även beretts tillfälle att lämna synpunkter på regelsystemet och verksamheten i övrigt. kommer motsvarande genomgångar göras med de centrala organisationer som är engagerade i utbildningsverksamheten. 17.2.2Tidigare utvärderingar och analyser av nuvarande miljöersättning för UID I , och över- syn av miljöersättningarna (SJV 1997a) framhålls att utbildning, infor- mation och demonstrationsprojekt är viktiga och effektiva medel som ger stor miljönytta och är viktiga komplement till direktstöden. I en analys av problem och brister konstateras att de mest förekom- mande övergripande synpunkterna som lämnats framför allt rör behovet av förenkling av administrations- och redovisningssystemen. Om syste- men förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till styrande regelverk frigörs resurser som kan användas i den egentliga verksamheten. I utvär- deringen påpekas att vissa förenklingar av systemen genomfördes redan inför . Ett exempel är att länsstyrelserna själva ansvarar för omfördelning av medel inom länsprogrammen, ett annat är att ersätt- ning kan utgå för samordning av extern verksamhet. Dessutom meddelas en preliminär medelsfördelning tidigt , vilket ger länsstyrelser- na möjlighet att planera kommande års verksamhet. 240 Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet 17.2.3Utredningens analys av nuvarande miljöersättning för UID UID-verksamheten inom miljöprogrammet för jordbruket är budgeterad till ca , varav ca disponeras av för åtgärder inom jordbruket och av för åtgärder inom skogsbruket. I tabell 17.1 visas den preliminära budgeten för UID-verksamheten 1999. Preliminär budget () för utbildning, in- formation och demonstrationsprojekt (källa: SJV). (inkl. regional org.) utnyttjades preliminärt ca av to- talt tillgängliga för UID-verksamhet inom jordbru- ket. Fördelningen mellan de olika delprogrammen var preliminärt följan- de: Biologisk mångfald och kulturvärden , miljökäns- liga områden och ekologisk produktion . I tabell 17.2 visas en uppskattning av antalet deltagare i aktiviteter inom respektive delprogram åren 1996–1998. Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet 241 Deltagare i utbildning, information och demonstrations- projekt (åtgärder inom jordbruket) under verksamhetsåren 1996–1998 (källa: SJV). 17.2.3.2Utredningens genomgångar med vissa myndigheter och organisationer Som en del i utredningens analys av det nuvarande miljöprogrammet för jordbruket har synpunkter inhämtats från företrädare för olika myndig- heter och organisationer. Vid dessa genomgångar har bl.a. följande syn- punkter på UID-verksamheten framkommit. () betonar att rådgivning till lantbrukare är ett av de viktigaste medlen för att nå miljöprogrammets mål. Ett system med tilläggsersättning för betesmarker och slåtterängar som avgörs av läns- styrelsen är beroende av att handläggare har erforderlig kompetens för att bedöma hur miljöprogrammets övergripande mål skall nås. NV före- slår därför att utredningen närmare studerar möjligheten att införa ett auktorisationssystem för rådgivare och handläggare av tilläggsersätt- ning. (SkS) betonar att verket har haft stor nytta av de me- del som avsatts inom miljöprogrammets UID-verksamhet för åtgärder inom skogsbruket (). Eftersom var tionde skogsfastig- het byter ägare finns ett kontinuerligt behov av utbildningsinsat- ser. Många skogsägare bor dessutom i storstäder och har stort behov av utbildning i landsbygds- och miljöfrågor. Innehållet i verksamheten har varit inriktat på ekologi och miljöanpassad skogsskötsel, och målgrup- 242 Kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet pen är lantbrukare som äger minst 1 ha skog och 1 ha åker eller betes- mark. /96–1998 har sammanlagt 147 000 lantbrukare deltagit i skoglig UID-verksamhet. Av de tre verksamhetsgrenarna indi- viduell rådgivning, grupprådgivning och utbildning är det grupprådgiv- ning som har samlat flest deltagare. Det är SkS och skogsvårdsstyrelserna som är ansvariga för att dra upp direktiv och riktlinjer för UID-verksamheten. Verksamheten har målstyrts via skogsvårdsstyrelsernas verksamhetsplaner, och det har därefter skett en resultatuppföljning. UID-verksamheten har utvecklats i samverkan mellan myndigheter, intresseorganisationer och målgruppens medlemsorganisationer. Den utvärdering av UID-verksamheten som SkS har gjort visar att det informativa styrmedlet är effektivt, dvs. för att nå uthålligt skogs- bruk är utbildning och information mer effektiva styrmedel än lagstift- ning. SkS informerar även om den nya som startar och är tänkt att vara minst . Målet är att nå 100 000 deltagare, varav 70 000 i långa kurser (dvs. Huvudinriktningen i kampanjen ligger på integrering av miljö och produktion. Syftet är att sätta in skogsfastigheten i sitt sammanhang och levandegöra skogsägarens del av det gemensamma ansvaret för mil- jön. Kampanjen genomförs bl.a. med hjälp av ett stort antal demonstra- tionsområden samt en nyproducerad lärobok. Grönare Skog- kampanjen riktar sig även till skogsägare som inte har åker- eller betes- mark (70 000 av 370 000) och vars deltagande därmed inte kan medfi- nansieras av EU. Dessa skogsägares deltagande finansieras därför av SkS med egna nationella medel. SkS förordar att UID-verksamheten även i det kommande miljöpro- grammet (landsbygdsutvecklingsprogrammet) också omfattar skogsbru- ket. Helst skulle SkS se att alla skogsägare skulle kunna omfattas av UID och inte bara de som har minst 1 ha åker eller betesmark. Enligt SkS är det viktigt att finansieringen av UID inte blir ryckig, utan att de inblandade myndigheterna kan ha framförhållning. () framhåller att kompetensut- veckling av lantbrukarna är ett medel för att uppnå en bättre måluppfyl- lelse av miljöprogrammet och en chans att öka lantbrukarnas miljökun- nande. LD anser dock att det är svårt att hitta de rätta formerna för kompetensutveckling. är det en stor skillnad mellan UID- verksamheten och de övriga åtgärderna inom miljöprogrammet. På läns- styrelsen måste det byggas upp en stab av kompetent personal. Därut- över behövs även kompletterande resurser från t.ex. hushållningssäll- skap, LRF etc. Enligt LD är det viktigt att ha kvar UID-verksamheten, men frågan är hur denna skall kunna kopplas ihop med de övriga åtgär-