sou · GNB384d1 · 2000-01-01 00:00:00 — ·vinstintresset är ett skäl att engagera sig i ett företag ·entreprenörens strävan (Schumpeter 1994) att bygga sitt eget kungarike, att få förverkliga en egen idé ·Att få makt över samhällsutvecklingen, att få leda ·Att genom en välfungerande byråkrati kunna åstadkomma goda lösningar för det gemensamma bästa ·Pliktkänslan för det gemensamma sporrar till goda insatser Olika lösningar för olika välfärdspopulationer Det är nu dags att summera vårt resonemang och de resultat vi kommit fram till. Jag skall också komma med några konkreta förslag till hur civilsamhället och marknaden skulle kunna få ökat ansvar för vissa delar av välfärdsproduktionen i samhället. Civilsamhället och marknaden har en faktisk produktion av välfärd som är mycket omfattande, men ännu tyvärr underskattad i forskning och debatt i . Det som produceras av stat, kom- muner och företag redovisas regelbundet i offentlig statistik, men sällan civilsamhällets produktion. Dessa förhållanden bidrar till en skev bild av hur vårt samhälle egentligen fungerar. Detta kan också delvis förklara den misstro mot civilsamhällets förmåga att skapa välfärd som ännu är vida spridd. Inom civilsamhället, marknaden respektive staten används, som vi har sett, olika mekanismer för att åstadkomma produktion av väl- färdstjänster. I enlighet med (1996) har vi talat om att olika välfärdspopulationer kan vara i behov av olika lösningar, och att finansiering, organisation och produktion kan variera mellan dessa populationer och deras behov, och även efter välfärdstjänst. Låt mig också påminna om de tre teser som bildade utgångspunkt för denna framställning: Civilsamhällets demokratiska strukturer är en fortsatt värdefull injektionskälla för den politiska demokratin som helhet. OM CIVILSAMHÄLLETS ROLL FÖR DEMOKRATI OCH VÄLFÄRD Den enskildes möjlighet att påverka sin vardag är ett värde i sig. Det gäller inte bara möjligheten att påverka inriktningen av den producent man valt, utan också den mer fundamentala möj- ligheten att kunna välja mellan olika producenter av välfärds- tjänster. Välfärdssektorns produkter och tjänster bör vara så billiga och ha så hög kvalitet som möjligt. Mot bakgrund av den analys som genomförts här skulle jag vilja lägga till ytterligare en tes här: Lika service för alla inom välfärdsområdet behöver inte innebära statlig eller produktion. Det kan åstadkom- mas genom ett skattefinansierat checksystem (var och en erhåller en check som motsvarar ett visst värde, och som kan användas för att köpa upp en viss service (t.ex. barnomsorg, skola, äldre- vård) eller genom en reglering, som gör en viss social försäkring obligatorisk, men lämnar öppet till valfri producent. Specialiseringen i olika grupper inom civilsamhället är en värdefull tillgång i ett samhälle, eftersom det ökar individernas möjligheter att kunna söka sig till en organisation som motsvarar just hennes eller hans egna intressen. En större lokal variation och fler möjliga pro- ducenter att välja bland, skapar förutsättningar för bättre anpassade lösningar inom den sociala sektorn. Det ökar den enskildes chans att välja mellan olika välfärdsproducenter efter behov. Vi kan också nå ökad kostnadseffektivitet, främst genom att det uppstår fler producenter och aktörer på det sociala området. Detta kan också förväntas skapa fler innovationer, och därmed öka den allmänna kompetensnivån. Tilldelningen av skattesubventioner kan ske som stöd till den enskilde konsumenten eller till producenten av varor eller tjänster. Stöd till konsumenten kan ske kontant (barnbidrag, sjukpenning, bostadsbidrag), eller in natura (skolcheckar). Produktionsstöd kan ges till ett obestämt antal producenter (som uppfyller vissa minimi- krav) eller till en producent. Producentstödet kan utformas som subvention av räntor till en ägare av hyreshus, eller genom direkt driftbidrag för verksamhet under privat eller offentligt huvudman- naskap (sjukvård i privat- eller landstingsregi). Ett specialfall är lag- stadgat monopol som vanligen är offentligt (rättsväsende, polis) men som också i princip kan vara privat (tidigare hade exempelvis ofta sotare och apotekare lokalt privat monopol). Min grad av frihet som konsument att själv bestämma genom vil- ken producent jag skall tillgodogöra mig en viss subvention, är störst vid kontant konsumtionsstöd (men träffar då inte alltid den avsedda tjänsten, vilket får antas vara skälet för stödet), ganska stor i ett checksystem (barnomsorgscheckar, skolcheckar osv. ), mindre vid stöd till ett antal producenter och minst vid stöd till en produ- cent (eftersom jag då bara kan välja den gynnade producenten för att tillgodogöra mig subventionen). Tilldelningsformen är alltså av- görande för den offentliga politikens grad av paternalism – givet att en verksamhet erhåller skattefinansierad subvention. En möjlig framtida fördelning av ansvar för och produktion av välfärdstjänster, som i högre grad än dagens situation skulle ta till- vara de särskilda drivkrafterna i respektive sektor, och som även skulle tillåta konkurrens mellan olika producenter av välfärdstjäns- ter, ser vi i tabell 3. Raderna är indelade efter ett antal exempel på olika välfärdspopulationer. I tabell 4 ser vi fyra mer detaljerade exempel på hur vissa välfärdstjänster kan organiseras, finansieras och produceras för några bestämda välfärdspopulationer. OM CIVILSAMHÄLLETS ROLL FÖR DEMOKRATI OCH VÄLFÄRD Framtida möjlig fördelning av ansvar för och produktion av välfärdstjänster inom olika välfärdspopulationer Hjälp och stöd, Rättsskydd, skydd av Övervakar om barn far ger social service, nätverk, roar och Betalar premie till dem Betalar premie till dem Stöd till forskning, tidigare i livet. tidigare i livet. Olika välfärdstjänster kan organiseras på olika sätt för olika välfärdspopulationer OM CIVILSAMHÄLLETS ROLL FÖR DEMOKRATI OCH VÄLFÄRD Kort- och långtidssjuka – sjukförsäkring De särskiljande grupperna har ofta dåligt rykte som producenter av välfärd, eftersom de inte är universella utan inriktade mot den egna familjen eller gruppen. Då bortser man från de mäktiga drivkrafter som finns i dessa grupper och de positiva sekundära effekter för samhället i stort som de innebär. Två exempel: En förälder som blir tränare till sitt eget barn, trä- nar också 10–15 andra barn. Den som tar ansvar i styrelsen för en bostadsrättsförening, gör det kanske i första hand för att se om sitt eget hus, men bidrar därmed också till att alla medlemmars intresse att bo i en välskött fastighet förverkligas. Positiva sanktioner, alltså uppmuntran från likasinnade i de lokala nätverken, är en väsentlig drivkraft som sporrar civilsamhällets entreprenörer. Den demokratiska vinsten av att en viss välfärdstjänst produceras av staten och/eller kommunen (särskilt om det sker i en monopol- situation) är ytterst tvivelaktig. En kölapp, en avgift, en väntan, en behandling – vari ligger det demokratiska elementet? En fördel med att civilsamhället tar ansvar för välfärdsproduktion är det lokala deltagande och den självförvaltning som det normalt innebär. Det är därför en demokratisk vinst för samhället som helhet om produktion av välfärd i allt högre grad kan skötas av civilsamhällets närdemokratiska institutioner eller av lokalt förankrade privata före- tag. Detta är också i linje med subsidiaritetsprincipen, eller närhets- principen, en av grundidéerna bakom den Europeiska Gemenskapen. Finansieringen och ansvaret för olika välfärdstjänster kan även fortsatt ske genom beskattning och generella bidrag lika för alla. För att skapa pluralism i produktionen är det dock ofta fördelaktigt med ett checksystem (barnomsorg, skolor) eller en obligatorisk för- säkring (sjukförsäkring, sjukvårdsförsäkring). Det är fullt möjligt att driva också omfattande försäkringssystem inom den frivilliga sektorn (så sker i många arbetsmark- nadsorganisationer) eller av privata företag (så sker som bekant på andra områden). Förutsägbarheten beträffande välfärdstjänster, som produceras av staten och/eller kommunen, är betydligt mindre än vad som allmänt antas. Villkoren för statliga och kommunala försäkringar, er- sättningsnivåer etc. kan ändras med enkla majoriteter i , och så har ofta skett beträffande ATP, änkepension m.fl. system. OM CIVILSAMHÄLLETS ROLL FÖR DEMOKRATI OCH VÄLFÄRD Civilsamhället har under vårt århundrade fått se flera centrala väl- färdsfunktioner tas över av staten eller kommunen i . Detta har inte varit en nödvändig utveckling, och knappast till medborgar- nas bästa. Det finns många goda egenskaper i civilsamhällets organi- sationer – inte minst ett aktivt deltagande och medlemsinflytande – som gör att de skulle berika samhället ytterligare genom att överta viss välfärdsproduktion. Det demokratiska inflytandet över välfär- den kan stärkas dels genom att den tredje sektorn som producent är mer öppen för påverkan från brukarna, men också genom den ökade möjlighet att välja mellan olika producenter – frivilliga organisationer, företag och eventuella kommunala producenter – som denna pluralism skulle innebära. Och det är ett minst lika legi- timt värde för medborgaren. 1Se till exempel (1995), Wijkström (1996) samt (1998). 2Salamon & Anheier (1998) s. 223–224. 3Uddhammar (1997), s. 127–190. 4Aspers & (1999). 5Olsson (1993) s. 47 f. 6Olsson (1993) s. 85. Förf:s övers. från engelskan. 7Dessa organisationer bidrog till att promote social order in a spontaneous way som statsvetaren uttrycker det i en teoretisk analys av relationerna mellan civilsamhället och staten. (1993) s. 102. 8Karlson (1993) s. 102. Försörjningsform och sjukkassor, inleds således på följande sätt: Marknadens sätt att hantera den mänskliga arbetskraften medförde förödande sociala och ekonomiska följdverkningar för de inblandade: barnarbete, oreglerade arbetstider och yrkesskador, ofta med lemlästning eller dödlig utgång som följd. Som generell beskrivning av konsekvenserna för arbetskraften av marknadens funktion och sätt att hantera den mänskliga arbetskraften är detta naturligtvis en grov förenkling och nidbild. I själva verket bidrog marknaden generellt sett till en enastående ekonomisk utveckling, vilken mångdubblade lönerna, inte minst för de till städerna inflyttande arbetarna. Det var ju också därför man flyttade till städerna och övergav jordbruket. De problem fokuserar fanns naturligtvis, men knappast i den omfattning som beskrivs. Lemlästning eller dödlig utgång är en helt orimlig beskrivning av vad som ofta blev följden för arbetskraften. Beskriv- ningen kan i linje med Webers ovan anförda teori tolkas som en parallell till de konservativa lantjunkrarnas kritik mot industrialiseringen. 10Uddhammar (1993) s. 437. 11Lindqvist (1990) s. 121. 12Selle (1995), s. 340. i (1999) s. 230. 14Hogget & (1998). 15Hoggett & , 1998, s. 250. 16Gladstone (1999). 17Uddhammar (1997), s. 169–189. 18Donahue (1992) s. 209. Privatisering i komparativt perspektiv är temat också i (1995), (1994), Pestoff (1995), (1994). 19Kramer (1993) s. 5. 20Om situationen i rapporteras till exempel att Because of the previous monopoly of the , there was an anti insurance attitude, vilken även varit kännbar för den gryende privata försäkringsvmarknaden. Oroz (1995). 21Jfr (1998). 22Mullard & Spicker (1998). 23Jfr (1992). 24Ljungberg & (1996) s. 279. För en kritik av begreppet civilt sam- hälle, se (1994). 25Wijkström (1996) s. 45–46. 26Salamon & Anheier (1998) s. 240. 27Bengtsson, Lönnberg och Reizenstein (1994) s. 18–21. 28Fölster (1996) s. 84. 29Skolklassen som grupp kan som bekant bestå av både vin och vatten. I Filmen av ger en mörk beskrivning av hennes i låg- och mellanstadiet: – Alla klasser är som ett eget land, där man utser en drottning eller kung. I mitt fall var det en drottning. Hon sitter i mitten, och runt omkring sig har hon sina vicedrottningar och lakejer och sådana. Och alla lyder drottningen blint, gör allt för att vara henne till lags. Men vägrade, hon gick sin egen väg. Straffet blev utfrysning. Ingen såg henne, alla undvek henne. gjorde allt för att synas, men utan resultat. SvD 11/1 1999, s. 23. 30Lundström & (1998) s. 117. 31Zetterberg (1994) s. 65–66 f. 32Heckscher (1936) s. 79. 33Aspers (1999) s. 193. 34Bennich-Björkman (1999) s. 260. 35Busch-Zetterberg (1996). 36Amnå (1995) s. 119–171. 37Möller (1996) s. 295. OM CIVILSAMHÄLLETS ROLL FÖR DEMOKRATI OCH VÄLFÄRD 38Coleman (1990) s. 273–275. 39Jacobsson (1999) s. 86–89. 40Wijkström (1999) s. 274. , (1994) Organiseringen av det civila samhället i Sociologisk Forskning, nr 2 , 1994, s. Amnå, (1995) Det mångtydiga mellanrummet, i Amnå, , red. Medmänsklighet att hyra? Åtta forskare om ideell verksamhet. : Libris s. 119-171 , , red. (1996) Demokratins utmaning. Politikens gränser och det civila samhällets möjligheter. , , Dencik (1993) Modernisering och välfärd. Aspers, , , red. (1999) Framtidens dygder – om etik i praktiken. Aspers, (1999) Socialt kapital och dygder i det postindustriella samhället i Aspers & (1999) , Lönnberg och Reizenstein (1994) Etik och ekonomi i vården. , Li (1999) och medborgardygderna, i Aspers & (1999), s. , . och Tullock, (1962) The Calculus of Consent. , (1996) Det civila samhället i socialstaten. Inkomstkällor, privata transfereringar och omsorgsvård. , , red. (1998) Postmodernity and the Fragmentation of Welfare. Coase, R H (1960) The problem of social cost i , vol. 3, s. , G A (1995) The Pareto argument for inequality, i Social Philosophy & Policy, vol. 12, nr 1, s. , (1990) Foundations of Social Theory. Culpitt, (1992) Welfare and Citizenship. Beyond the Crisis of the Welfare State? Donahue, (1992) Den svåra konsten att privatisera. OM CIVILSAMHÄLLETS ROLL FÖR DEMOKRATI OCH VÄLFÄRD , , , ed. (1998) The Anthropology of Welfare. , (1988) Den svenska modellen: Löneförhandlingar och inkomstpolitik 1982–1986. , (1990) The three worlds of welfare capita- lism. Etzioni, Amitai (1994) The Spirit of Community. Etzioni, Amitai (1996) The New Golden Rule. Community And Morality In A . , P & Heidenheimer, A, red. (1981) The development of welfare states in Europe and . , (1962/1972) Kapitalism och frihet. Fölster, (1996) Barn och äldreomsorg i och . skriftserie Fakta/kunskaper nr 4. , , red. (1999) Before . Welfare before the welfare state. : IEA Health and Welfare Unit. Choice in welfare series Hayek, (1945/1978) The use of knowledge in society i Individualism and Economic Order. , (1946) Staten och organisationerna. : Kooperativa förbundets bokförlag , (1936) Ekonomisk-historiska studier. Hogget, , (1998) The delivery of welfare. The associationist vision i , , red. (1998) s. Huber, E & Ragin, C & , J (1993) Social democracy, , constitutional structures and the welfare state i , vol 99, nr 3, s. , (1999) Vägen till välstånd. , , (1995) Frivilligt socialt arbete i – både mer och mindre. i Amnå, , red. , , red. (1995) Private Markets in Health and Welfare. An international perspective. , (1993) of State. An inquiry Concerning the Role of Invisible Hands in Politics and . , Yudith (1994) Privatization Paradoxes in East Central Europe i East European Politics and Societies, vol. 8, no 1, s. , , red. (1993) Privatization in four European countries. , (1992) Samhället och de organiserade intressena. , (1990) Från folkrörelse till välfärdsbyråkrati: det svenska sjukförsäkringssystemets utveckling . (1996) Vårt land. Den svenska socialstaten. (1997) The nonprofit sector in . , , (1998) Svensk frivillighet i internationell belysning – en inledning i Socialvetenskaplig tidskrift, vol. 5, s. MacIntyre, Alasdair (1985) After Virtue, 2:a uppl. Micheletti, (1994) Det civila samhället och state: medborgar- sammanslutningarnas roll i svensk politik. , (1932/1981) Socialism. Mullard, , (1998) Social Policy in a . , (1961) Planhushållning i välfärdsstaten. , (1968) Asian Drama. An inquiry into the poverty of nations. 1–3. Harmondsworth: Pelican Books , (1993) Etikens landskap; etik och livstolkning. OM CIVILSAMHÄLLETS ROLL FÖR DEMOKRATI OCH VÄLFÄRD , (1996) Brukare och klienter i välfärdsstaten. Om missnöje och påverkansmöjligheter inom barn- och äldreomsorg. North, (1993) Institutionerna, tillväxten och välståndet. , (1984) Contradictions of the welfare state. , Mancur (1984) Nationers uppgång och fall. , (1993) Social Policy and in . 2nd, enlarged red. Oroz, (1995) i (1995) Ostrom, (1990) Governing the commons: The evolution of institutions for collective action. Pestoff, , red. (1995) Reforming social services in Central and Eastern Europe - an eleven nation overview. , (1993) Making democracy work. traditions in modern . , Bo (1994) Vad bör staten göra? , , (1998) Social origins of civil society. Explaining the nonprofit sector cross-nationally i 9, no 3, 1998, s. , (1993) of welfare. Schumpeter, (1994) Schumpeter om skapande förstörelse och entreprenörskap i urval och med inledning av , (1994) Small states in big trouble. State reorga- nization in , , and in then 1908s i World Politics 1994, vol. 46, s. , Per (1995) Idretten og det offentlege: ein familie?, i (1995) s. , och , , red. (1995) Frivillig organisering i . , ([1759] 1984) The Theory of Moral Sentiments. , Bo, red. (1992) Den offentliga sektorn. , (1993) Partierna och den stora staten. En analys av statsteorier och svensk politik . , (1997) Arbete, välfärd, bidrag. En dynamisk ana- lys om folkets välstånd och välfärdsforskningens missförstånd. Wijkström, (1996) Den ideella sektorns roll i välfärdssam- hället i , , red. Wijkström, (1999) Svarta och vita dygder i Aspers och (1999) , (1993) The Moral . , Hans L (1994) Samhällssfärerna i historiens ljus i Sociologisk Forskning, 1994, s. , Hans L, m.fl. (1983) Det osynliga kontraktet. En studie arbetsliv.