sou · GNB323 · 2000-01-01 00:00:00 — Den övergripande finansieringen innebär för ESF, för svenska offentliga medel och för privata medel. Finansieringsreglerna föreskriver olika finansieringsregler för olika åtgärder inom mål 4. Fördelningen i procent framgår av nedanstående tablå: Åtgärd 1.1: Analys av arb.marknad Åtgärd 1.2: Analys i företagen Åtgärd 2.1: Utb av nyckelpersoner Åtgärd 2.2: Utbildning av anställda Åtgärd 3: Nätverk för företag Åtgärd 4: Tekniskt stöd Bidragen från mål 4 får användas till att finansiera omkostnader i vid mening så som kurskostnader, läromedel, resor för studiebesök etc. Även omkostnader för konsultstöd kan bekostas med mål 4-bidrag. Den privata medfinansieringen består av att företagen står får de anställdas kostnader de deltar i planering och utbildning. Denna form har fungerat mycket smidigt, då några särskilda beslut om med- finansieringen inte har behövts och då företagen endast behöver redovisa den tid som lagts ner av de anställda. 48 Erfarenheter från nuvarande programperiod Det samlade programdokumentet för mål 4 innehåller en rad detaljerade operativa mål för verksamheten. Det är övervakningskommittén och speciellt den arbetsgrupp för utvärdering och övervakning som har i uppgift att följa verksamheten och bevaka så att uppsatta mål uppnås. Det sker i huvudsak på två sätt. Dels tar arbetsutskottet löpande del av de resultatsammanställningar som Växtkraft mål 4-kontoren och Svenska EU Programkontoret löpande redovisar. Dels har arbetsut- skottet initierat ett antal externa utvärderingsstudier. De uppställda målen återfinns i det samlade programdokumentet i form av ett antal indikatorer. Där sägs bl.a. att: ·Under programperioden skall av alla svenska små och medelstora företag ha erhållit information om mål 4. ·Under skall minst 10 000 små och medelstora företag besökas eller delta i möten om mål 4. ·Minst 30 000 företag skall genomföra steg 1, analys av kompetens- behov. av dem som genomför analysen i steg ett skall gå vidare och genomföra kompetensutvecklingsprogram. ·Totalt kommer uppskattningsvis 240 000 löntagare delta i kompe- tensutveckling genom åtgärd 2.2. ·Det totala antalet utbildningsdagar som genereras inom mål 4 upp- skattas till 1,7 miljoner. Utvärderings- och uppföljningsarbetet har både en kvantitativ och en kvalitativ dimension. Den kvantitativa gäller antalet företag som fått bidrag och antalet individer som deltagit i aktiviteter som fått stöd av mål 4. Den kvalitativa delen gäller om verkligen de mest behövande målgrupperna har fått del av bidragen. Enligt SPD:n skall mål 4 utvärderas dels efter halva programtiden, dels i samband med att programmet avslutas. Halvtidsutvärderingen genom- fördes av ett konsortium bestående av och , samt . Den slutliga utvärderingen inleddes och genomfördes av IM-gruppen i . Utöver dessa två huvudstudier som initierats av övervakningskommittén har ytterligare ett antal utvärderingar och analyser genomförts på initiativ av Programkontoret och på initiativ av olika regionala partnerskap. Erfarenheter från nuvarande programperiod 49 Uppdraget avsåg både en kvantitativ undersökning av vad som åstadkommits inom programmet och en bedömning av organisationens effektivitet och ändamålsenlighet. Man har granskat det vägledningsmaterial som an- vänts för att genomföra analyserna av företagens kompetensbehov och hur väl man lyckats nå de primära målgrupperna, individer med låg eller föråldrad kompetens. Utvärderarna fann att organisationen för mål 4 hade präglats av stor entusiasm och att de i partnerskapen ingående organisationerna mycket aktivt bidragit till att programmet hade fått stort genomslag och upp- märksammats hos den avsedda målgruppen. Genomförandeprocessen hade emellertid präglats av en rad svagheter i den grundläggande planeringen, styrningen och ledarskapet. Erforderliga riktlinjer hade framkommit relativt sent och resurserna för att styra och genomföra verksamheten hade initialt varit för knappa för det uppdrag man hade. Man borde lagt ner mer tid och resurser på den inledande planeringen och genomgången av uppdraget. Det saknades inledningsvis gemensamt överenskomna metoder för att registrera beviljade bidrag och därför uppstod efter hand problem med att följa utvecklingen och bedöma om de uppsatta målen uppnåddes. Vid slutet av 1998 hade ca 18 000 företag ansökt om bidrag enligt steg 1, 9 000 företag enligt steg 2 och 2 000 företag enligt åtgärd 3. Ca 10 000 projekt hade genomförts och av medlen var inteck- nade. Synpunkter på mål 4 Vid intervjuer med personer som ingått i organisationen för mål 4 är entusiasmen stor över programmet. Alla vitsordar att mål 4 har burits upp av en stark entusiasm och pionjäranda hos dem som varit med. Det gäller de anställda på Programkontoret och de regionala kontoren och de organisationsföreträdare som ingått i övervakningskommittén, ar- betsgruppen, referensgrupperna och partnerskapen. En avgörande faktor för programmets framgång har varit att det har utarbetats av de parter som sedan drivit programmet. De deltagande organisationsföreträdarna identifierar sig med programmet och betraktar det som sitt program. De anser sig ha ett både personligt och organisatoriskt ansvar för att programmet fullföljs och att deras med- lemmar engagerar sig i programmet. 50 Erfarenheter från nuvarande programperiod De intervjuade betonar också att programmet är utformat utifrån företagens och de anställdas behov och synsätt. Det är relativt lätt att övertyga ledning och anställda om behovet av en analys av utvecklings- och kompetensbehov. Det har också varit relativt lätt att få parterna i företaget att genomföra de kompetensutvecklingsinsatser som man identifierat. Den enkla administrationen av ansökningar upplevs också mycket positivt. De kritiska synpunkter som kommit fram gäller framför allt utbetal- ningsrutinen med AMS överprövning av de beslut som fattats av sam- ordnarna. AMS prövning uppfattas som onödig och ologisk. Varför skall AMS pröva enligt samma kriterier som redan samordnarna tillämpat? Systemet med ersättning i efterskott har också kritiserats. Andra länder utnyttjar möjligheterna till förskottsutbetalning, men det bestämde sig för att inte göra. Detta har uppenbarligen inte spelat någon större roll i flertalet företag och offentliga organisationer. Men för ett antal mindre kooperativa företag och andra företag som drivs på ideell grund eller liknande och som har en mycket smal finansiell bas har likviditetsproblemen varit besvärliga. De har helt enkelt inte råd att genomföra åtgärder som genererar kostnader som de kan få vänta på att få ersättning för. Systemet med decentraliserat beslutsfattande i länen och avsaknaden av heltäckande centrala riktlinjer har medfört att de olika partnerskapen har utvecklat olika riktlinjer beträffande vilka som skall beviljas bidrag och inte. De olikheter som uppstått mellan länen gäller bl.a. behandlingen av enmansföretagare, behandlingen av ideella organisa- tioner och företag som i huvudsak finansieras med offentliga bidrag, prioriteringen mellan olika branscher och typer av företag. Adapt och Employment kan ses som experimentella verkstäder knutna till var sitt målprogram. Till mål 4 hör gemenskapsinitiativet Adapt och till mål 3 hör Employment. Gemenskapsinitiativen inriktar sig på trans- nationellt samarbete och nyskapande verksamheter. Därför får de ett annat tillämpningsområde än de insatser som görs inom ramen för de prioriterade målen. Där kan idéer prövas och senare föras vidare till andra delar i unionen eller till aktuellt målområde. Detta ger ett mervärde för medlemsstaterna som inte skulle kunna uppnås genom enbart Erfarenheter från nuvarande programperiod 51 Den riskfinansiering som behövs för att pröva social- och arbetsmarknadspolitiska innovationer och nya samarbets- former på både lokal och transnationell nivå kan socialfonden bidra med genom dessa gemenskapsinitiativ. De ger stöd till experimentella spjutspetsprojekt som är relativt omfattande om man jämför med natio- nella arbetsmarknads- och arbetslivspolitiska projekt. Adapt och Employment är två skilda program under socialfonden, de båda administreras från Programkontoret och har gemensam över- vakningskommitté. Projekt som finansieras inom ramen för gemenskapsinitiativ skall: ·Vara transnationella – genomföras i samarbete med minst två partner från olika länder. ·Vara innovativa organisatoriska lösningar, rikta sig till nya mål- grupper eller nya metodutvecklingar. ·Representera den s.k. nedifrån-upp principen – bygga på lokala ini- tiativ och ha en lokal förankring. ·Vara överförbara – kunna överföras till den reguljära verk- samheten i medlemsländerna. Organisation och genomförande av gemenskapsinitiativen Urval och prioritering av projekt under Adapt eller Employment görs av Programkontoret och de till kontoret knutna rådgivande nämnderna. Beslut om projekturval görs därefter av . En särskild övervakningskommitté skall dessutom godkänna urvalsprocedur och projekturval samt kontrollera att avtalet med kommissionen efterlevs. I början av programperioden delade med mål 4 och Employment med mål 3. Övervakningskommittéerna hade emellertid lite tid att ägna sig åt gemenskapsinitiativen varför en gemensam övervakningskommitté infördes för Adapt och Employment . Den synergieffekten som man hade hoppats skulle uppstå mellan målprogrammet och gemenskapsinitiativet uppstod aldrig och det blev lite tid för tematiska diskussioner. En annan anledning var att initiativen har mycket gemensamt med varandra som kan vara värt att behandla tillsammans, t.ex. transnationellt samarbete. Det är också vanligt i många andra medlemsländer att gemenskapsinitiativen har en gemensam övervakningskommitté. I övervakningskommittén för gemenskapsinitiativen sitter representanter för följande 22 organisatio- ner: , , för ungdomsorganisationer, TCO, SAF, , Hög- skoleverket, Europeiska kommissionen, , 52 Erfarenheter från nuvarande programperiod Handikappförbundens Samarbetsorgan, , , , , , , Koopera- tiva rådet, , , Regeringens råd för etnisk jämlikhet och integration, och LO. Ordförande i kommittén är en tjänsteman från f.d. Arbetsmark- nadsdepartementet (). startades en analys- och spridningsgrupp i övervak- ningskommittén. De ägnar sig åt uppföljning, utvärdering, spridning och påverkan. Gruppen fungerar som ett arbetsutskott för övervak- ningskommittén och har i första hand diskuterat utvärderingarna av Employment. De träffas oftare än övervakningskommitténs och detta ger möjlighet till fördjupning i arbetet och hjälpa till att sprida erfarenheter. De kan föreslå fördjupningsområden till utvärde- rarna. Under den var projekten tvungna att hitta internationella samarbetspartner innan de kunde bli godkända som projekt. Det visade sig svårt och ledde ofta till att projekt med annars goda förutsättningar att lyckas aldrig blev av. Till den andra ansök- ningsomgången infördes i stället ett system där projekten först blev godkända nationellt, och därefter hjälpte Programkontoret till att söka samarbetspartner i en internationell databas. för Adapt och Employ- ment för perioden –1999. Till detta tillkommer en medfinansiering på . Av den totala budgeten för de svenska gemen- skapsinitiativen under socialfonden får Adapt ungefär 1/3 och Employment 2/3. Av alla socialfondens gemenskapsinitiativ i måste en viss del av projekten ligga inom mål 6-området. Dessa projekt skall finansieras från socialfonden. När denna kvot är uppfylld får inga fler projekt inom mål 6-området stöd över huvud taget. är det enda land som inte tillämpar förskottsutbetalning av EU-medel. AMS är fondförvaltarmyndighet för socialfondsmedel och alla utbetalningar görs via dem. Programkontoret är programförvaltare och därför blir alla utbetalningar dubbelgranskade dvs. beslut fattas både av Programkontoret och AMS (se kap. 6.5.). Extern revision genomförs av RRV och det ankommer på dem att kontrollera kvaliteten på internrevisionen. Utbetalningen sker i efterskott till pro- jektanordnaren efter rekvisition. När det gäller Adaptmedel så har detta inte uppfattats som något problem eftersom det ändå har gått förhållandevis snabbt att få sina pengar. Erfarenheter från nuvarande programperiod 53 projekt har däremot ofta upplevt problem med att medlen betalats ut sent. Medel till tekniskt stöd Programkontorets verksamhet för gemenskapsinitiativen har till viss del finansierats med särskilda medel som erhållits från socialfonden för s.k. Technical Assistance (TA). Transnationella projekt kräver särskilda insatser för att klara experimentgraden, transnationaliteten och den s.k. nedifrån-upp principen. De kräver extra mycket stöd från Program- kontoret i form av rådgivning, vägledning och närvaro i projekten. Dessutom är kostnaderna för gemenskapsinitiativen höga eftersom det inte finns några stordriftsfördelar, alla projekten är ju olika. TA-medel får gå av programbudgeten. är vanliga TA-medel från socialfonden. Den femte procenten kommer också från socialfonden, men endast om medlemslandet tillkommer med en procent medfinansiering. Det betyder att Programkontorets verksam- heter och övervakningskommitténs utvärderingsinsatser avseende gemenskapsinitiativen finansieras med 5/6 från socialfonden och 1/6 med nationell medfinansiering. De uppnådda resultaten av projekten kan mätas ur många olika syn- vinklar. EU:s utsatta mål för gemenskapsinitiativ är att de lyckas sprida vidare sina erfarenheter, att projekten är av en nyskapande natur, att de verkar i transnationellt samarbete och utgår från ett nedifrån perspektiv. Det är ännu för tidigt att säga om projekten kan anses som lyckade eftersom programperioden ännu inte är slut och projekten inte fullt ut kan visa resultat eller produkter. Resultaten av projekten mäts inte bara efter hur pass många lyckade projekt som har genomförts utan även de misslyckade projekten har stor betydelse i och med att andra kan lära av deras misstag. Gemen- skapsinitiativen skall vara en experimentell verkstad. Experiment får misslyckas, men dokumentation, rapportering och erfarenhetsspridning måste skötas. I har man satsat på att sprida vidare idéer genom bl.a. olika typer av seminarier och konferenser. Programkontoret har bl.a. utvecklat en särskild plan för erfarenehetsspridning och systempå- verkan. I ett internationellt perspektiv kan man säga att vi har lyckats bra med detta. Men även varje enskild projektanordnare skall ha en plan 54 Erfarenheter från nuvarande programperiod för förmedling av de resultat och erfarenheter som erhålls samt egna utvärderingar av projektet. Erfarenheter visar nu att medlen för att få genomföra socialfondens gemenskapsinitiativ inom mål 6-områden har varit allt för begränsat inom båda programmen. Flera intressanta projektansökningar har in- kommit där verksamheten faller inom det geografiska mål 6-området men medlen för projekt inom detta område har varit näst intill slut. Det bör därför vara möjligt att förutom kvoten med ESF-medel med högre bidragsnivå i mål 6-området få använda andra ESF-medel med normal bidragsnivå där. Inom ramen för gemenskapsinitiativet Adapt ges stöd till utvecklings- projekt som syftar till att stärka de anställdas ställning inför framtida strukturomvandlingar och bidra till utvecklingsförmåga och kompetens hos både företag och individer. Projekten skall vara nyskapande och ske i samverkan med minst två andra medlemsländer. Adapt skall i egenskap av gemenskapsinitiativ fungera som mål 4:s utvecklingsavdelning och komplettera mål 4 genom att erfarenheter skall kunna användas i framtida mål 4-projekt. Erfarenheterna skall även kunna spridas i reguljär verksamhet både i och . Adapt har fyra inbördes sammanhängande mål: 1.att stärka de anställdas förmåga att klara av strukturförändringar, 2.att stärka företagens konkurrenskraft, 3.att öka de anställdas kompetens och rörlighet inom och mellan företagen för att förhindra arbetslöshet, 4.att förutse och påskynda tillkomsten av nya jobb och nya verksam- heter i första hand i mindre företag. Enligt kommissionens riktlinjer för Adapt anges fyra huvudområden för stöd; 1.kompetensutveckling, rådgivning och vägledning relaterade till strukturella förändringar (av medlen), 2.samverkan för att förutse förändringar, utveckling av nätverkssam- arbete och möjlighet till nya jobb (av medlen), 3.stödstrukturer och system (av medlen), Erfarenheter från nuvarande programperiod 55 4.information, kunskapsspridning och kunskapsbildning (av medlen). Under dessa fyra områden har det operativa programmet för Adapt ut- vecklat egna prioriterade områden på arbetsmarknaden för att få in de grupper eller områden som vi anser extra nödvändiga. I priori- terar man projekt som är inriktade på att utveckla förnyelseförmåga och kompetens och att i nätverk och andra typer av samverkan bli bättre på att förutse omvärldsförändringar och kunskapsbehov. Främjande av tillämpning av informations- och kommunikationsteknik m.m. Adapt- projekt skall också pröva nya samarbetsformer, t.ex. mellan privat och offentlig verksamhet. Adaptprojekt som befrämjar jämställdheten och utvecklingen av en god miljö prioriteras. genomfördes två ansökningsomgångar, den första och den andra . Under den andra om- gången hade beslutat om en ytterligare prioritering inom Adapt, det s.k. Adapt-BIS (bygga informationssamhället). Akti- viteterna under Adapt-BIS är avsedda att underlätta för införandet och utvecklingen av informationssamhället. Detta var emellertid något som redan fanns med bland de svenska prioriterade områdena i den första omgången. Två utvärderingar har gjorts av Adapt; gjorde en ge- mensam för mål 4 och Adapt 1996 och därefter gjorde SIPU en utvär- dering/lägesrapport . Utvärderingarna bedömer hur väl Adapt- programmet har fungerat under de fyra nyckelbegreppen spridning av idéer, innovativitet, transnationalitet och nedifrån-upp perspektivet. Spridning av idéer och innovativitet: Ett problem som utvärdering- arna (1996) såg med att sprida erfarenheterna från Adaptprojekt till mål 4-verksamheter är att kontakterna mellan programmen har varit för få och outvecklade. När Adaptprojekt har avslutats kommer redan mål 4- medlen att vara fördelade och förankrade och det är svårt att ta in nya perspektiv och idéer i projekten. Därför kan det även finnas problem med att få ut Adapt-produkter genom mål 4-verksamheten. De projekt som har varit mest lyckade har redan haft välutvecklade företagskontakter och projektledare med fälterfarenhet. För att innovativa projekt skall kunna spridas vidare måste de först vara väl förankrade i sitt företag eller nätverk. En av svårigheterna med att sprida en projektidé är att den måste kunna passa in i andra verksamheter än i moderprojektet, projektidén måste pendla mellan ett konkret och ett abstrakt plan. 56 Erfarenheter från nuvarande programperiod Innovativitet kan tolkas relativt, vad som är känt och prövat i en bransch eller företagstyp kan vara helt nytt i ett annat. Därför är det viktigt att det finns rådgivande expertstöd från olika branscher. Transnationalitet: För att transnationaliteten i projekten skall kunna fungera över huvud taget i praktiken har det varit av vikt att de olika deltagarnas engagemang i samarbetet har fått variera i grad. För vissa deltagare har det varit svårt att utnyttja de andra samarbetspartnerna till fullo eftersom Adaptprojekt i olika länder koncentrerar sig på olika as- pekter. Medlemsländerna prioriterar olika delar av Adapt olika högt och därför ser projekten ofta annorlunda ut i olika medlemsländer. I prioriteras nätverk mellan företag och mellan privat och offentlig sektor i större utsträckning medan i t.ex. prioriteras utbildningsgraden i projekten högt. Detta medförde svårigheter för företagen under den första ansökningsomgången, men under den andra ansökningsomgången när kommissionen hjälpte till att matcha ihop projekt kunde de olika projekten bättre hitta partner och lära av varandra och utveckla produkter gemensamt. Nedifrån-upp perspektivet: För att nedifrån-upp perspektivet skall kunna fungera i verkligheten och deltagarna skall kunna ha inflytande över sitt projekt får projekten inte vara låsta i från början formulerade ramar och planer. Det hindrar då projekten från att utvecklas efter del- tagarnas egna idéer som växer upp medan projektet är igång. förväntas projekten ha klara beskrivningar av mål och förväntan för att över huvud taget få Adaptstöd. Genom samtal med deltagande parter i genomförandet av Adapt kom det fram att Programkontoret, både centralt och regionalt har en viktig stödfunktion att fylla för att projekt skall kunna genomföras i sin helhet. har de regionala Programkontoren börjat engagera sig i de lokala Adaptprojekten och det har visat sig att de har kunnat ge projekten stöd och möjlighet till spridning av idéer på regional nivå. Det finns även exempel på att samordnare för Adaptprojekt har ansökt om mål 4-stöd för att utveckla sin roll som samordnare tillsammans med andra projektledare. Adaptprojekt har fungerat som en experimentell verkstad, och det har funnits ett behov av riskpengar som dessa medel har varit. Även om inte alla projekt har blivit lyckade så är erfarenheterna från de mindre lyckade projekten också viktiga att sprida. I finns sammanlagt 4 000 Adaptprojekt och lika många erfarenheter att sprida vidare på regional, nationell och unionsnivå. Erfarenheter från nuvarande programperiod 57 Gemenskapsinitiativet Employment skall bidra till att skapa sysselsätt- ning och höja arbetskraftens kompetensnivå genom transnationella ut- vecklingsprojekt. Programmet skall ge utrymme för experimentella och nyskapande projekt. Genom dessa skall modeller, metoder och an- greppssätt utvecklas som sedan kan överföras och användas i mål 3- programmet eller nationell arbetsmarknadspolitik. Employment består av fem delprogram som särskilt tar fasta på in- satser för arbetshandikappade och andra utsatta grupper, ungdomar, kvinnor och invandrare. Horizon syftar till att underlätta för funktionshindrade och utsatta grupper att få sysselsättning. (av Employmentmedlen har gått till Horizonprojekt och Integra.) Youthstart riktar sig till ungdomar utan yrkesutbildning eller med bristande grundkunskaper. Målet är att underlätta dessa ung- domars övergång till arbetslivet. (av Employmentmedlen har gått till Youthstartprojekt.) Now syftar till att öka jämställdheten mellan kvinnor och män på ar- betsmarknaden, i första hand genom åtgärder som ökar kvinnors möj- ligheter till sysselsättning och otraditionella yrkesval. (av medlen har gått till projekt under Now.) Integra tillkom först under andra ansökningsomgången. Syftet är att underlätta för marginaliserade grupper främst flyktingar och invandrare att få sysselsättning. För att nå de utvecklingsområden som är särskilt viktiga har kom- missionen tillsammans med medlemsstaterna satt upp ett antal transna- teman. Under dessa förs projekt från olika medlemsstater sam- man för ett tematiskt, transnationellt arbete under ledning av en nationell stödstruktur- eller programkontor. var ordförande i en sådan arbetsgrupp . Ett liknande arbete med deltagande av projekten från den andra projektomgången har påbörjats (1999) och kommer att löpa under den återstående programperioden fram . Utifrån det tematiska arbetet har Programkontoret klassificerat de svenska projekten efter fyra liknande teman som är relaterade till sys- selsättningsriktlinjerna. Social ekonomi – nya former för produktion av t.ex. service eller tjänster där målgruppen har aktiv del i skapandet av kooperativ eller andra former av socialt företagande spelar roll. 58 Erfarenheter från nuvarande programperiod Empowerment – medverkan och ansvarstagande från målgruppen i projektupplägg och genomförande; insatser för ett ökat ansvarstagande hos målgrupperna, självhjälpsprojekt. Lokalt partnerskap – nya former för samverkan mellan offentlig-, privat- och frivilligsektor.