sou · GNB3137d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Äldre har i högre grad än yngre behov av dagsljus för sin vitaminstatus och för att skelettet inte skall urkalkas. De har också stort behov av motion för bibehållande av muskelmassa och rörlighet och för undvikande av skador. En förutsättning för detta är att den yttre miljön är utformad så att den inbjuder till utevistelse. Vi föreslår som mål att alla bör ha tillgång till bullerfria och trafik- säkra grönområden nära bostaden. Skälet för detta är att benägenheten att besöka grönområden minskar drastiskt om tidsavståndet från bosta- den till sådana områden överstiger fem minuters väg. Vi framhåller att förskole- och skogårdar skall planeras för att ge barn och ungdomar möjlighet till rörelse och avkoppling. När det gäller äldre och funk- SOU 1999:137 Rekreation 253 tionshindrade personer som vistas/bor på institutioner eller som har svårt att komma ut från sina bostäder spelar tillgången till grönområden en stor roll för att höja det psykiska och fysiska välbefinnandet. Vi tar också upp att grönstråk från tätorter ut till närliggande skogar och sjöar är viktiga åtgärder från rekreationssynpunkt. Vi anger också som mål är att kommuner bör redovisa grönstrukturen i sina översiktsplaner och att de bör ha en separat redovisning av utformningen av förskole- och skolgårdar samt av särskilda boende- former. Slutligen pekar vi på att regionala grönplaner och grönstruktur- program bör upprättas i samband med annan regional planering. 8 Mat och fysisk aktivitet I detta kapitel ingår avsnitt om mat och matvanor samt om fysisk akti- vitet. Här beskrivs hur folkhälsoarbetet kring maten skall utformas för att alla skall ges möjlighet att äta på ett sätt som ger dem största möjliga välbefinnande och hälsa samt betydelsen av fysisk aktivitet för god hälsa och livskvalitet. Mat och fysisk aktivitet ses som ett samlat insatsområde eftersom de tillsammans spelar en stor roll för den enskildes hälsa och för utformningen av samhällets hälsopolitik. Olika undersökningar visar att riktigt sammansatt kost och regelbunden fysisk aktivitet har stor betydelse för folkhälsan – både genom att främja och bevara god hälsa och genom att förebygga sjukdomar. Det gäller de stora folksjukdomarna som hjärt- och kärlsjukdomar, cancer, benskörhet och följdsjukdomar till fetma, t.ex. diabetes. Motion kan dessutom ha en positiv inverkan på depressionstillstånd och andra psykiska besvär. Många undersökningar visar att skillnaderna är stora mellan olika grupper när det gäller såväl matvanor som fysisk aktivitet. Lågutbildade äter sämre och motionerar mindre. De viktigaste målen i kapitlet sammanfattas i det avslutande avsnittet. 8.2.1Bakgrund, nuläge och prognos Mat är en basal del av livet. ägnar vi tid åt att laga mat och äta och en stor del av våra inkomster går till mat. Vad vi äter har stor betydelse för vår hälsa och måltiderna har även en funktion som kul- turbärare och mötesplats. Måltiden som en lustfylld upplevelse och en positiv träffpunkt är en viktig ingrediens i ett gott liv med social gemenskap. 256 Mat och fysisk aktivitet Den enskildes val av mat påverkar inte bara hälsan och välbefin- nandet utan har även betydande effekter på miljön. En utveckling mot matvanor som är hållbara med tanke på både hälsa och miljö kan därför innebära betydande folkhälso- och miljövinster och har därigenom en stor samhällsekonomisk betydelse. Produktion, distribution och mark- nadsföring av livsmedel utgör en stor sektor av landets ekonomi och det finns betydande intressen att bevaka både från producent- och kon- sumentsynpunkt. Tillgång till säker och hälsosam mat är en mänsklig rättighet, vilket understryks i WHO:s dokument Hälsa 21. 1 I dokumentet framhålls att det från folkhälsosynpunkt är särskilt angeläget att bevaka tillgång, kostnader och kvalitet på maten för sårbara grupper som spädbarn och barn, gravida och ammande kvinnor, hushåll med svag ekonomi och äldre människor. Ett folkhälsoarbete inriktat mot mat i vid bemärkelse bör därför omfatta både aspekterna säkra livsmedel och hälsosamma matvanor. Inom området säkra livsmedel finns det en väl utbyggd organisation på såväl nationell, regional som nivå för tillsyn och kontroll av de livsmedel som saluförs i . Arbetet med att främja hälsosamma matvanor är mycket mer splitt- rat. Även detta drivs på samhällets alla nivåer men med tyngdpunkt på den regionala och lokala nivån. Aktörerna är många men det är mycket få som ser det hälsofrämjande arbetet som sin huvudsakliga arbetsupp- gift. Strategien har långsamt utvecklats från huvudsakligen hälsoupplysning till ett mer mångfacetterat, långsiktigt folkhälsoarbete via de redan befintliga strukturerna i samhället. Arbetet är inriktat både mot att förbättra utbudet – maten som finns till- gänglig i t.ex. butiken, restaurangen, personalmatsalen eller skolmatsalen – och mot att stärka konsumenternas beredskap och färdighet att göra hälsosamma val. Förutom beskrivningen nedan av organisationen för säkra livsmedel har betänkandet avgränsats att gälla folkhälsoarbete med syfte att främja bra matvanor. Lagstiftning och kontroll är två viktiga medel för att ge konsumenterna bra livsmedel. är central tillsynsmyndighet för frågor som gäller livsmedel inklusive dricksvatten. Verket har till uppgift att verka för livsmedel av god kvalitet och för att konsumenterna skall 1 WHO, Health 21. The Health for All Policy Framework for the WHO European Region. Mat och fysisk aktivitet 257 kunna lita på märkningen vad gäller livsmedlens sammansättning, vikt, hållbarhet och ursprung. På laboratorier undersöks också om livsmedlen innehåller skadliga bakterier, mögel, rester av miljögifter eller läkemedel som getts till djur. Undersökningar av vitaminer och andra näringsämnen i maten är en annan arbetsuppgift för laboratorierna. De undersökningar som gör används sedan bl.a. för att sätta gränsvärden, utarbeta kostrekommendationer eller för kontrollinsatser. Länsstyrelserna samordnar tillsynen inom länet. På kommunnivå ligger ansvaret hos miljö- och hälsoskyddsnämnderna. Livsmedels- branschen har även en omfattande egenkontroll. har inte som flera andra europeiska länder drabbats av livsmedelsskandaler, men den ökade handeln över gränserna, stor- driften och harmoniseringen av lagstiftningen inom EU gör att upp- märksamheten med nödvändighet skärps när det gäller svenska konsu- menters intressen. Inom WHO pågår ett arbete för att stärka konsumenternas tillgång till säker och hälsosam mat och även deras möjligheter till inflytande. Kostnaden för mat utgör en stor del av hushållens budget. insamlade fram uppgifter om matkostnadernas del av hushållsbudgeten genom den s.k. Utgiftsbarometern. Ett uppehåll gjordes därefter då uppgifter åter börjat samlas in. t illsattes en arbetsgrupp vid med uppdrag att undersöka hur konsumentpriserna på livsmedel har utvecklats I jämförelse med andra EU-länder lig- ger prisnivån på livsmedel i fortfarande relativt högt. Mat är en betydande del av den vardagliga kulturen och en samman- hållande länk inom familjen, mellan sociala gr upper och generationer. Mat ger glädje likaväl som den ger näring. Intresset för mat och mat- lagning har ökat markant. Många ungdomar vill genom- gå utbildningar som har med mat att göra och dags- och veckopressen innehåller ofta recept eller artiklar om mat. First food and nutrition action plan for Europe 2000–2005, working draft, 1999. 258 Mat och fysisk aktivitet tävlingar utomlands och deltar i TV och radioprogram. Invandringen och svenskarnas ökade utlandsresande har bidragit till en större variation i utbudet av mat i affärer och på restauranger. Det är även en trend att köpa mer färdiglagad mat och laga mindre mat hemma. Reklamen och det kommersiella inflytandet inom livsmedelsområdet har ökat. Företeelser som hälsokostaffärer, hälsohem och Viktväktarna attraherar många människor. Det går inte att generellt påstå att dagens svenskar äter vare sig bättre eller sämre än tidigare generationer. Jämfört med kosten under den första är maten nu fetare och innehåller mindre kolhydrater och fibrer vilket gör den mindre voluminös och därmed mycket energität. Eftersom vi rör oss mindre kan detta leda till övervikt. Konsumtionen av frukt och grönt har dock ökat kraftigt under . Såväl de flesta vuxna som barn och ungdomar har numera oftast möjlighet att få lagad varm mat till lunch. Folkhälsoarbetet med inriktning mot goda matvanor har pågått och det finns många exempel på framgångsrika aktiviteter nationellt och lokalt. Trenden har dock varit att allt mindre av offentlig, opartisk information har kommit ut om vad som är bra mat och hur man gör för att äta bra. Istället är producent- organisationernas gratismaterial ofta det enda som används i t.ex. skolor och förskolor. Syftet med folkhälsoarbetet kring maten är att alla skall kunna äta på ett sätt som ger dem största möjliga välbefinnande och hälsa . Maten bör först och främst vara en friskfaktor för fysiskt och psykiskt välmående och för optimala prestationer i vardagen; i andra hand bör maten ses som en riskfaktor för utvecklingen av sjukdomar, av vilka många kallas välfärdssjukdomar. De flesta konsumenter är väl medvetna om vikten av att äta varierat, sänka fett- och sockerintaget samt öka frukt- och grönsakskonsumtionen för att motverka sjukdomar och ohälsa senare i livet. 3 Problemet är att många har svårt att tillämpa sina kunskaper i praktiken. Tid, pengar, kunskap, smakpreferenser och svårigheten att ändra ett invant beteende lägger hinder i vägen. 3 , Enghardt H, . Kostundersökningar i – 1990. 10, 11, SOU 1999:137 Mat och fysisk aktivitet 259 Mat och matvanor i olika ålders- och könsgrupper Kvinnors och mäns matvanor skiljer sig åt i flera avseenden. att kvinnor har bättre matvanor än män. i en ny nationell kostundersökning, Riksmaten 1997–98. I denna studie fann man att speciellt konsum- tionen av grönsaker, ris, pasta och juice har ökat, och att särskilt kvinnor tycks äta grönsaker oftare. Svenskarna har i genomsnitt minskat sin konsumtion av fett- och sockerrika matvaror.5 Barn och ungdom har i vissa avseenden bättre kostvanor än vuxna. 6 Ungdomar använder t.ex. i huvudsak magra alternativ av mjölk- och matfettprodukter. Däremot tenderar de att äta mindre frukt och grön- saker än barn och vuxna. 7 Barn och ungdomar äter också mer sockerrika livsmedel, t.ex. godis, glass och läsk, än vad vuxna gör. Undersökningar visar att det finns en samvariation mellan högstadieelevers bristfälliga frukost- och skollunchvanor och rökning, användning av alkohol och droger samt skolk och dålig trivsel i skolan. Studier av äldres kostvanor pekar på betydande förändringar av matvanorna , med ökad konsumtion av grönsaker, spannmålsprodukter, magra mjölk- och matfettsprodukter. 8 Friska äldre har generellt sett ett bra intag av energi och näringsämnen. Detta har visats i en rad undersökningar . 9 Måltids- mönstret är tillfredsställande i de undersökningar som har gjorts och livsmedelsvalet tycks inte avvika i någon större utsträckning från den yngre befolkningens. Även kunskapen om vilken kost som främjar hälsan är god bland äldre människor. Näringsbrist och undernäring förekommer främst bland äldre på institutioner och inom slutenvård. 4Becker W. Svenskarna äter allt nyttigare – allt fler väljer grönt. 1999;1:24–27. 5Becker W, Enghardt H, . Kostundersökningar i – 1990. 6Becker W, . Högstadieelevers matvanor 1994. 1995;47;9–17. 7Becker W. Må bra med frukt och grönt! Ger ett positivt kostbudskap bättre resultat? 1995;7:26–30. 8Expertgruppen för kost- och hälsofrågor. Verksamhetsberättelse –d ecember 1998. 1999;3. 9Rothenberg E, Bosaeus I, . Intake of energy, nutrients and food items in an urban elderly population. Ageing: Clinical and , 5, (2) 105–116. Hospital nutrition in geriatric long-stay medicine. Dietary intake, body composition and the effects of experimental studies. 11Unosson M. Malnutrition in hospitalised elderly patients. 260 Mat och fysisk aktivitet 12 Riskgruppen för undernäring bland hemsjukvårdspatienter är äldre som har kort utbildning resp. låg inkomst, ensamboende, personer med funktionshinder samt personer med depression eller andra psykiska åkommor. Matvanor i relation till socioekonomiska och andra faktorer Matvanor har i ett flertal undersökningar visat sig höra samman med utbildningsgrad och social tillhörighet. Skillnaderna är tydligare för livsmedelsvalet än för det totala näringsintaget. Högutbildade äter mer grönsaker och frukt och högutbildade män har ett lägre fettintag än lågutbildade. Rökning och sämre matvanor följs ofta åt. Rökare äter mindre frukt och grönsaker och har ett lägre intag av antioxidativa vita- miner såsom vitamin C och karotenoider. Studier med inriktning på unga ensamstående mödrar, kan tyda på att den yngre generationen inte anser sig ha tillräckliga kunskaper i att laga mat för att på ett tillfredsställande sätt klara matförsörjningen för sig och sina barn.15 Man vet att moderns näringstillstånd under graviditeten har betydelse för barnets hälsa. Epidemiologiska undersökningar visar på samband mellan bristande näringstillförsel under livets början och förekomsten av hjärt- och kärlsjukdomar i vuxen ålder. Dessa fynd bekräftas nu snabbt i olika studier och forskningen inom området är mycket expansiv.16 12Cederholm T. Protein-energy malnutrition in chronic disease. Clinical and immunological studies in elderly subjects with non-malignant disorders. Näringsproblem bland hemsjukvårdspatienter , 1998:12 14Becker w. Befolkningens kostvanor och näringsintag i . Livs- medelsverket, 1994. 15Göranzon H, , Wirdemark K. Management of resources in families maintained by single mothers – a study of how knowledge, time and money influence welfare in households with limited resources. Forskning om konsumenternas villkor och värderingar i en ny tid. Nordisk forsknings- konferens 11–. genom EK-konsuments forskningskoordinator i samarbete med nationella intressenter. Mothers, babies and disease in later life. Mat och fysisk aktivitet 261 Regionala skillnader i matvanor De regionala skillnaderna i livsmedelskonsumtion minskar och är relativt små. Kostens fetthalt för män är högst i mellersta och övre . Lägst är den i . Skillnaden utgörs i huvudsak av mättat fett. Skillnad mellan olika etniska grupper Erfarenheter från industrialiserade länder som har tagit emot im- migranter, såsom , och , visar att en del bristsjukdomar och symtom på undernäring minskar efter immigratio- nen. Detta gäller speciellt bland invandrare från östra länderna, och . En markant ökning i förekomsten av karies, fetma, åldersdiabetes, högt blodtryck, vissa former av cancer samt hjärt- och kärlsjukdomar kan dock iakttagas i dessa gr upper. Kunskaper och attityder kring mat Enkätundersökningar visar att kunskaperna om önskvärda matföränd- ringar generellt är god bland den vuxna befolkningen. 17 Kvinnor är mer hälsomedvetna än män och mer benägna att ändra inköps- och matvanor. Kunskap och medvetenhet var i dessa undersökningar något lägre bland lågutbildade än bland högutbildade. Kunskapen om att vi bör äta mer nyckelhålsmärkta varor, frukt och grönsaker, fisk samt hårt bröd är dock lika väl spridd inom alla grupper. Nyckelhålsmärkningen omfattar vissa livsmedelsgrupper och får användas för fettlåga varianter av olika produkter men även för hela maträtter samt för fiberrika sorter av bröd och andra spannmålsprodukter. 18 Undersökningar av europeiska konsumentattityder visar därtill bl.a. att priset styr människors val av livsmedel i mycket stor utsträckning. 17Becker W, Enghardt H, . Kostundersökningar i –1990. 18Becker W, Enghardt H, . Kostundersökningar i –1990. 19Lennernäs M, , , Giachetti I, , Remaut de , Kearney M. Influences on food choice perceived to be important by nationally-representative samples of adults in Union. Eu J Clin Nutr. 1997;51:8–15. 262 Mat och fysisk aktivitet Kvaliteten på skolmaten varierar avsevärt mellan olika kommuner, beroende på vilka ekonomiska resurser som är avsatta till skolmat, per- sonalens kompetens, om mål satts upp och kvalitetsprogram tagits fram. I en undersökning om ungdomars kunskaper om mat påtalas att den allmänna uppfattningen bland u ngdomar är att skolmaten är dålig. 20 Maten i skolan uppfattas som ofräsch och eleverna reagerar negativt på att den varit uppvärmd för länge och är massproducerad. Mat har främst hälsobringande effekter. Kunskapen hos olika grupper i samhället om vad som är hälsosam kost är generellt sett bra, såsom har nämnts. Det finns forskningsresultat som tyder på att per- soner som äter mycket frukt och grönsaker har lägre risk att drabbas av bland annat cancer och hjärtinfarkt. Det kan bero på den större mängden antioxidanter i sådan föda, men säkra vetenskapliga bevis för detta finns inte. Andra gynnsamma substanser i frukt och grönsaker kan vara en förklaring. En annan förklaring kan vara att personer som eftersträvar en väl balanserad kost ofta också är hälsomedvetna på andra sätt genom att de motionerar, inte röker och inte missbrukar alkohol. 21 I flera länder, bl.a. och , har rekommendationer getts ut om frukt- och grönsakskonsumtion. Allt fler forskningsresultat visar på amningens betydelse och bröst- mjölkens unika egenskaper. Bröstmjölken innehåller både ämnen som skyddar barnet mot infektioner och som påskyndar mognaden av barnets immunsystem, vilket ger gynnsamma immunologiska effekter. Bland annat minskar amning risken för astma och astmaliknande besvär. Enligt färsk statistik från har en stark uppgång skett av amningsfrekvensen . Denna har stadigt stigit till , vilket bedöms vara den högsta nationella genomsnittsfrekvensen bland i-länder. 22 Amning behandlas även i Allergiavsnittet, liksom matallergier. Sjukdomar som har samband med matvanor, främst hjärt- och kärl- sjukdomar, står för en betydande del av sjuklighet och dödlighet i Sve- rige. Enligt svarade hjärt- och kärl- sjukdomar för av förlorade år vid dödsfall 1999:1;18–20. 21Statens beredning för medicinsk utvärdering. Att förebygga sjukdom – med antioxidanter. Statistik – Hälsa och sjukdomar 1999:1. Amning av barn födda . SOU 1999:137 Mat och fysisk aktivitet 263 23 Hjärt- och kärlsjukdomar orsakade hälften av alla dödsfall i . Höjda blodfetter, högt blodtryck samt vissa andra kost- och livsstilsfaktorer, främst rökning, torde ligga bakom huvud- andelen av dödsfallen. Den kvantitativa betydelsen av olika kost- och livsstilsfaktorer är dock svår att uppskatta. I viss mån har det varit möjligt att relatera regionala skillnader i matvanor, bl.a. avseende kon- sumtion av matfett, frukt och grönsaker, grovt bröd och rökt mat till dödlighet i hjärtinfarkt och magsäckscancer. 24 Den nedgång i hjärt- och kärlsjukdomar som iakttagits kan till stor del förklaras med sänkta kolesterolvärden, sänkt blodtryck och minskad rökning. Övervikt och fetma är betydande riksfaktorer för sjuklighet. Kraftigt överviktiga personer har betydligt oftare symtom som trötthet, värk och nedsatt rörelseförmåga än normalviktiga. 25 Om övervikten är koncent- rerad som bukfetma ökar risken för hjärt- och kärlsjukdomar, stroke och diabetes.26 Övervikt och framför allt fetma är ett snabbt ökande hälsoproblem i och övriga västvärlden och benämns av WHO som en global epidemi. Övervikt och fetma är vanligare bland arbetare än bland tjänstemän. 27 Åren 1996/97 var av alla män och kvinnor överviktiga eller feta. Kraftig övervikt, fetma, i sådan omfattning att den kan förväntas förkorta den beräknade livslängden, har blivit så vanlig att man räknar med att av alla vuxna svenskar, ca en halv miljon människor tillhör den riskgr uppen. Det är särskilt anmärkningsvärt att andelen med fetma och övervikt även ökar bland unga. Från relativt låga nivåer 1980/81 har andelen feta eller överviktiga bland 16–24-åriga kvi nnor nästan förd ubblats.28 Undersök- ningar bland värnpliktiga har visat att andelen överviktiga 18-åriga pojkar har ökat kraftigt , framför allt bland söner till lågutbildade mödrar. 24Socialstyrelsens Epidemiologiska Centrum, . 25Wolk A, . Rund och god ofta tjock och sjuklig. 1995;92:2577–2579. Fettet ska sitta där man kan sitta på det . 1996;93:3–35. Undersökning om levnadsförhållanden (). Väl- färdsbulletinen 1998;4. 29Rasmusson F, , . Trends in overweight and obesity among 18-year-old males in between 1971 and 1995. Acta Paediatr 1999;88:431–437. 264 Mat och fysisk aktivitet Ätstörningar (anorexi, bulimi och närliggande tillstånd) är allvarliga och ökande hälsoproblem bland tonåringar och unga vuxna. Man kan räkna med att ca 1,5–av tonårsflickor och unga kvinnor är drabbade av anorexi eller bulimi. Hur många som lider av angränsande tillstånd är oklart men en rimlig gissning är ungefär det dubbla antalet. Detta innebär i grova tal att det kan finnas runt 50 000 tonårsflickor och unga kvinnor i som lider av någon form av ätstörning. Insjuknande i åldersdiabetes har ökat under . En av orsakerna till detta är troligen den kraftiga ökningen av kropps- vikten. I har uppskattningsvis 3–av befolkningen sjukdomen. Globalt är ökningen mycket stark. Diabetes innebär en ökad risk för andra sjukdomar, främst hjärt- och kärlsjukdomar. Det finns en mängd kemiska ämnen som fått en omfattande spridning i miljön. Vissa av dessa bryts inte ner och kommer därför att finnas kvar . Exempel på sådana ämnen är de organiska miljöföroreningarna DDT, PCB och dioxiner. Användningen och utsläpp av de nämnda miljöföroreningarna har i de flesta fall kraftigt begränsats, vilket har lett till att halter i livsmedel sjunker, om än långsamt. Den känsligaste tiden för exponering av organiska miljöföroreningar är sannolikt under fosterstadiet och spädbarnstiden. har tagit fram kostråd för fisk vilka främst riktar sig till gravida och ammande kvinnor samt storkonsumenter av insjöfisk och fet ostkustfisk.31 Dessutom har regler utfärdats för att så långt möjligt skydda konsumenterna från mat som kan förknippas med dioxinför- orenat foder. Bestämmelserna gäller vissa livsmedel som producerats i efter den 15 januari 1999.32 Tillstånd att i nu använda s.k. azo färgämnen kan enligt bedömning ge vissa personer hudutslag. Ohälsa kan även orsakas, oftast kortvarigt, av matförgiftningar. Här är mörkertalet stort men okänt eftersom de som blir sjuka inte anmäler det och sjukvården inte kontaktar kommunens miljökontor då man misstänker matförgiftning. Kommunerna rapporterar inte heller sys- tematiskt till . De matförgiftningar som rapporteras visar alltså bara toppen av ett . En intervjuundersökning som gjorde ant ydde att det kan vara så många som 500 000 personer som drabbas. Av dem som var matförgiftade RIKSÄT – Nationellt kvalitetsregister för ätstörningsbehandling. Organiska miljöföroreningar 990511. Mat och fysisk aktivitet 265 ansåg sig hälften ha blivit sjuka av mat som de ätit hemma och hälften av mat som de ätit ute. 8.2.2Kunskap om orsaker och möjlighet att påverka Vad påverkar matvanorna? Ätandet – matvanorna – är också ett sätt för människor att uttrycka identitet och social och kulturell tillhörighet. Matvanor styrs av indivi- dens erfarenhet, upplevelser och av vilken praktisk och teoretisk kunskap man har. Förnuftsskäl har ganska liten inverkan på vanorna så länge man mår bra och inte känner sig hotad av sjukdom. Sju av tio svenskar anser sig inte behöva ändra sina matvanor eftersom man, enligt egen bedömning, redan äter hälsosamt. 34 Matvanor påverkas också i hög grad av yttre, strukturella, faktorer, som ekonomi, arbete, t.ex. skiftarbete, boende, infrastruktur och utbud av livsmedel och måltider. Vissa inslag i EU:s jordbrukspolitik motverkar t.ex. önskvärda kostförändringar. Det gäller bl.a. subventioner av standardmjölk till skola och förskola och att frukt och grönsaker kasseras för att priserna skall kunna hållas uppe.