sou · GNB3132d2 · 2000-01-01 00:00:00 — som anhängare av ett parti något lägre än de år då val hålls; då lyckas partierna mobilisera väljarna.32 Men som vi tidigare kunde konstatera går graden av partianhängarskap bland väljarna tillbaka under valåren och är 1998 lägre än 1988, 1991 och 1994, nämligen . Hur stort avståndet mellan två på varandra följande val är kan tänkas påverka valdeltagandet indirekt. Väljarnas känsla av partianhängars- kap minskar i mellanvalsperioden. Partianhängarskap är i sin tur kopplat till valdeltagandet vilket vi kommer att kunna konstatera senare i kapitlet. Om partiernas mobiliserande kraftinsatser återkom- mer allt mer sällan är det inte omöjligt att partianhängarskapet sjun- ker mer än annars skulle vara fallet och därmed minskar valdeltagan- det något. Huruvida det faktiskt finns en orsak–verkan relation mel- lan valperiodens längd och valdeltagandet i kan vi inte uttala oss med någon vetenskaplig ackuratess, men vi vill peka på möjlighe- ten. Hur uppfattade svenska väljare valrörelsen jämfört med val- rörelserna 1985–1994? I valundersökningarna har väljarna fått ta ställning till ett antal påståenden om den aktuella valrörelsen och i tabell 2.1 redovisas andelen väljare som instämmer i respektive påstå- ende. 00benn.fm 86 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Tabell 2.1 Väljarnas bedömning av valrörelserna 1985–1998. Andel personer som instämde i respektive påstående (procent). Fråga: Hur skulle Du vilja beteckna årets valrörelse? Kryssa för de beteckningar som bäst stämmer överens med Din uppfattning. Fler än en beteckning kan anges. innehöll för mycket partikäbbel var alltför koncentrerad på partiledarna var intressant och spännande var alltför konfliktfylld och aggressiv svårbegriplig valdebatt i press, radio och TV uppvisade klara skillnader mellan partierna var saklig och informativ Kommentar: Personer som intervjuades före valet har efter valet tillsänts en posten- kät som de sänt in till oss. Vi har data från cirka hälften av de personer som ingår i respektive års undersökning eftersom ungefär halva urvalet intervjuas i besök först efter valet, och denna fråga inte ställdes till dem. Uppfattningen att valrörelse var tam får ett visst stöd i data. Vi kan konstatera att endast ett fåtal väljare ansåg valrörelsen vara intressant och spännande. av väljarna instämde i detta påstående. Valrörelsen bedömdes inte heller uppvisa några klara skillnader mellan partierna. Bland väljarna var det som rapporterade att de uppfattat tydliga skillnader mellan partierna. Om en valrörelse som bedöms vara konfliktfylld och aggressiv likställs med en intensiv valrörelse är väljarnas bedömning av valrörelse den motsatta. En dryg tiondel av väljarkåren () bedömde valrörelsen som intensiv i den meningen. Det är i samtliga tre fall de lägsta siffror som uppmätts, även om skillna- derna inte är stora i jämförelse med tidigare val. Sammantaget för- medlar resultaten alltså en bild av en valrörelse som knappast tillhört de mer engagerande ur ett väljarperspektiv. Vi har också frågat väljarna huruvida valrörelsen gjort dem mer eller mindre positiva till de politiska partierna. I tabell 2.2 redovisas svaren på denna fråga. För fem av sju partier bedömde väljarna att de blivit mer negativa. Undantagen var och som stärkte sina aktier under valrörelsen enligt väljarnas bedömning. Även dessa resultat kan sammantaget tolkas som ett missnöje med valrörelsen och partiernas sätt att driva den. Frågan är om valdeltagandet 1998 är att betrakta som så lågt att 00benn.fm 87 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Tabell 2.2 Valrörelsens betydelse för sympatin för partierna. Andel personer som blivit mer positiva respektive mer negativa till de olika partierna under valrörelsen (procent och balans- mått). Fråga: Har Din inställning till partierna förändrats under årets valrö- relse? Kommentar: Balansmåttet har beräknats som andelen som svarat mer positiva minus andelen mer negativa. Frågan ställdes i en postenkät efter valet, tillsänd personer som intervjuades före valet. den katastrofstämning som råder i debatten skall betraktas som berättigad. Om ett lågt valdeltagande är resultatet av tillfälligheter kan man kanske bedöma det som mindre oroande. Vi har emellertid pekat på några trender vilka i de flesta fall visar på ökande avstånd mellan partier och väljare. Trots den ökande klyftan mellan väljare och valda har haft ett relativt högt valdeltagande. Var- ningssignalerna för ett lägre valdeltagande har vi dock sett . Frå- gan som borde ställas är kanske hur valdeltagandet tidigare kunde upprätthållas på en så pass hög nivå som det trots allt befunnit sig på. Ur det längre tidsperspektivet är låga valdeltagande knappast överraskande och måste tas på allvar. Tecknen på ett minskat valdeltagande har funnits länge och med tiden förstärkts. Vid valet slog det igenom.33 Om inte partiernas attraktionskraft hos väljarna ökar igen och misstroendet mot det svenska partisystemet bryts får vi sannolikt även finna oss i att valdeltagande kring 90-procent förblir en utopi. Klarar sedan partierna inte uppgiften att engagera väljarna i intensiva och för väl- jarna betydelsefulla valrörelser kan valdeltagandet sannolikt nå än lägre siffror. Det är, när vi spårar väljarnas attityder bakåt i tiden, inte nedgången 1998 som är en överraskning utan att nedgångar i valdel- tagandet uteblev . 00benn.fm 88 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Men vad fick fördämningen att brista just 1998? En del av en för- kan vara att engagerande valrörelser kan kompensera partier- nas minskade grepp om väljarna och det ökade misstroendet mot par- tier och politiker. Av många bedömare, och av väljarna, karaktärise- rades valrörelsen som tam. Ett flertal faktorer gjorde den mindre intressant i väljarnas ögon. Exempelvis var regeringsfrågan i praktiken avgjord innan valdagen och det hävdades från en del håll att det var svårt att urskilja klara skillnader mellan partierna. Kombina- tionen av allt större avstånd mellan partier och väljare och en ur väl- jarnas ögon oengagerande valrörelse skulle kunna vara en del av en förklaring till det låga valdeltagandet 1998. Sociala faktorers betydelse för valdeltagande är förhållandevis väl kartlagda både i internationell och svensk forskning.34 Resultaten är samstämmiga från de flesta västerländska demokratier såtillvida att de vi kan kalla lågresursgrupper tenderar att rösta i mindre utsträckning än människor som har det socialt bättre förspänt. I sam- band med valet noterades det högsta valdeltagandet i , vid valen 1988 och 1998 gick valdeltagandet tillbaka. För oss är frågan om hur valdeltagandets sociala bas har sett ut och förändrats med högt deltagande och där deltagandet är på till- bakagång. Har det sjunkande valdeltagandet 1998 slagit igenom jämnt i samtliga sociala grupperingar eller finns det tydliga skillnader i människors icke-röstande i olika sociala grupper? I tabell 2.3 redovi- sas valdeltagandet i några sociala grupper vid valen 1976 till 1998. Innan vi fortsätter måste vi påpeka att en viss försiktighet är påkallad när resultaten skall tolkas. Trots att gruppen icke-röstare ökade 1998 är det förhållandevis få personer vi har lyckats inkludera i våra intervjudata. I hela urvalet ingår 469 icke-röstare. För dessa per- soner får vi uppgift om vissa bakgrundsdata, som t.ex. ålder och kön, från SCB. Intervjuade icke-röstare för vilka vi frågar om ytterligare bakgrundsdata uppgår till 239 personer. Vid nedbrytning i flera kate- gorier reduceras antalet icke-röstare snabbt och osäkerheten i termer av statistiska felmarginaler vid tolkningen av resultaten ökar. Antalet förstagångsväljare i tabell 2.3 utgörs t.ex. endast av 36 personer. Vi har emellertid ändå valt att nästan uteslutande luta oss mot valun- dersökningens data. Förutom valdeltagandets geografiska spridning finns det inte annat än intervjudata att tillgå. I vissa fall (t.ex. kvinnor och mäns röstning) finns det undersökningar från SCB som bygger 00benn.fm 89 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM på större urval än vi arbetar med och därför har en mindre statistisk osäkerhet, men ett flertal av de egenskaper vi är intresserade att undersöka finns endast tillgängliga i våra studier. På några punkter jämför vi våra resultat med SCB:s studier, men för att kunna värdera resultaten för olika variabler på ett rättvisande sätt har vi ansett det viktigt att genomgående stödja oss på samma undersökningar. Det är också på sin plats att notera att de samband som gäller bivariat, i våra undersökningar, redovisas som steg på vägen till den multivariata modell som våra analyser skall utmynna i. Den slutliga modell som vi tar fram vore inte möjlig att pröva i de data som t.ex. SCB har för handen. Valdeltagande bland män och kvinnor, i olika ålders- grupper, bland boende på olika bostadsorter och bland gifta res- pektive ensamstående 1976–1998 (procent) –5,8 –12,1 –5,1 –11,9 –15,4 –8,6 –14,2 –5,4 –11,7 –10,2 –17,0 –2,6 –1,6 –5,8 –12,4 –9,2 –13,9 –2,7 –3,0 ensam: änka/änkling –2,6 ensam: frånskild/ogift –8,6 –16,6 –5,4 –10,4 Skillnaden i valdeltagande mellan män och kvinnor är inte stor. I riks- dagsvalet visar valundersökningens data att valdeltagandet bland kvinnor var och bland män . Tillbakagången 1994 till 1998 är i det närmaste lika stor bland män som bland kvin- nor. Medan männens tillbakagång är något större än bland kvinnor. Förhållandet att män röstar i mindre utsträckning än kvinnor har varit bestående , men är noterbart i valunder- sökningarnas data först 1982.35 00benn.fm 90 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM har valdeltagandet gått tillbaka i samtliga åldersgrupper. Minst har nedgången varit i åldrarna . Det är också denna åldersgrupp som bäst upprätthåller valdeltagandet mel- lan de två senaste valen. Valdeltagandet har varit något lägre bland de äldsta väljarna och bland de yngsta väljarna. sjönk förstagångsväljarnas valdeltagande ; dvs. mer än dubbelt så mycket som i hela valmanskåren (tillbaka- gången bland äldre väljare var betydligt mindre). bland förstagångsväljarna röstade 1998 enligt valundersökningens data. Men med visshet om antalet intervjupersoner som resultaten vilar på ökar misstänksamheten mot stora förändringar från ett val till ett annat. Jämför vi valundersökningens resultat med valdeltagandeundersökningar som har ett urval på cirka 36 000 personer 1998 finner vi även där en kraftig tillbakagång bland förstagångsväljarna, men inte lika stor som i valundersökningens data. SCB visar att valdeltagandet bland förstagångsväljare sjönk vid valet . Den kraftigare tillbakagången för förstagångsväljarna i valundersökningens data jämfört med SCB:s valdeltagandestudie beror på att andelen röstande förstagångsväljare var något överrepresenterad i valundersökningen 1994 och något underrepresenterad i valundersökningen 1998. (Andelen första- gångsväljare var i SCB:s valdeltagandeundersökningar 1979, 1982, 1985, 1988, 1991, 1998.) Jämförs manliga och kvinnliga förstagångsväljare finner vi att betydligt färre kvinnliga förstagångsväljare mobiliserades vid valet än vid valet , en minskning med . Motsvarande minskning bland männen var vilket också är högre än nedgången i väljarkåren som helhet. Samma ten- dens återfinns i SCB:s valdeltagandeundersökning där tillbakagången för de kvinnliga förstagångsväljarna var , men bland de manliga förstagångsväljarna. Både valundersökningens och SCB:s data för valet visar att de man- liga förstagångsväljarna gått förbi de kvinnliga och röstar i större utsträckning än vad de gör. Vid den kraftiga nedgången i valdeltagan- det mellan valet och valet var förhållandet det omvända såtillvida att det då var de manliga förstagångsväljarna som stod för den största minskningen i valdeltagande.37 Skillnaderna i valdeltagande mellan invånare i olika typer av bostadsorter är överlag små. har skillnaderna i valdeltagande mellan olika typer av bostadsorter varierat mellan 1,6 00benn.fm 91 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande bland manliga och kvinnliga förstagångsväljare – 1998 (procent) –6,0 –5,2 Valundersökningarnas data visar att valdelta- gandet i storstäderna , och endast sjun- kit mellan 1976–1998. Detta beror på att val- deltagandet i storstäderna 1976 är underskattat i valundersökningen, . I SCB:s data finner vi att valdeltagandet 1976 i kommun var , i och i . Data från SCB:s valdeltagandeundersök- ningar visar också att valdeltagandet i de tre storstäderna sammanta- get har legat något lägre än riksgenomsnittet 1976–1994. Betraktar vi enbart nedgången finner vi att väljarnas bostadsort inte förmår förklara nedgången. Det är endast i mindre tätorter som valdeltagandet minskat något mer jämfört med riksge- nomsnittet (9,). Studerar vi valdeltagandet bland män och kvinnor med olika bostadsorter finner vi i valundersökningens data överraskande resul- tat. I valen var valdeltagandet högre bland storstadsmän än bland storstadskvinnor. Sedan valet är förhål- landet det omvända och förstärkt vid de två senaste valen. Mellan valen 1985 och 1994 har valdeltagandet bland storstadskvinnor ökat från till . I valet låg valdeltagandet kvar över 90 procents nivån (91,), medan det bland stor- 00benn.fm 92 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM stadmännen gått ned till . Skillnaden i valdeltagande mel- lan män och kvinnor har i valundersökningarnas data ökat från 1998. Här är det åter på sin plats att påminna om det bräckliga statistiska underlaget för våra analyser. Med tanke på de få väljare som har intervjuats i storstäder skall vi ha i åtanke att vad som ser ut som stora skillnader i valdelta- gande inte alltid håller sträck. På denna punkt har vi dessvärre inte möjlighet att hitta några säkra jämförelsepunkter i data med större urval.38 Resultaten behöver ytterligare verifiering för att bekräftas. Vi vill emellertid påpeka att de stora skillnaderna som återfinns mellan storstadskvinnor och män 1998 enligt ett gängse statistiskt test ( 2) är signifikant med hög säkerhet (99,) och troligtvis inte beror på slumpens skördar. Civilstånd är en av de sociala faktorer som uppvisar starkast sam- band med valdeltagande. Gifta eller sammanboende röstar i högre utsträckning än ensamstående. Tillsammans kan man motivera varan- dra att rösta, det kan vara roligare att gå tillsammans till vallokalen än ensam och det sociala trycket att rösta är kanske större om ens part- ner röstar, vilket troligen gör att en del tveksamma personer trots allt röstar. Resultaten i tabell 2.3 visar att så även var fallet 1998. Valdelta- gandet bland gifta eller sammanboende var jämfört bland ogifta eller frånskilda. Jämför vi med valdeltagan- det 1994 finner vi att nedgången var kraftigare i den senare gruppen (8,). har förändringar i valdeltagande när det gäller civilstånd framförallt skett i gruppen frånskilda eller ogifta där vi kan notera en minskning på . I grup- pen gifta eller sammanboende har minskningen varit 8,2 procenten- heter. Ställer vi det kraftigt minskade valdeltagandet mellan riksdagsva- len 1994–1998 i blickpunkten kan vi dra två slutsatser av resultaten i tabell 2.3. För det första slår tillbakagången igenom bland i stort sett samtliga väljargrupper. Vi finner ett minskat valdeltagande bland män och kvinnor, bland boende i samtliga typer av bostadsorter, bland såväl gifta som ensamstående och i stort sett bland samtliga ålders- grupper. För det andra visar resultaten att det lägre valdeltagandet är mer accentuerat i vissa sociala grupper. Valdeltagandets fall har varit störst bland förstagångsväljare, bland boende i mindre tätorter och bland ogifta eller frånskilda personer. De bakgrundsfaktorer vi analyserat har varit kopplade till den näraliggande personliga sfären som t.ex. individens ålder, kön och familjekonstellation. Nästa steg är att söka förklaringar till varia- tionen i valdeltagandet i bakgrundsfaktorer som inbegriper ekono- 00benn.fm 93 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM misk situation och social status. Vi vet att denna typ av socioekonomiska egenskaper har betydelse för valdeltagandet. Vår utgångspunkt är dels att undersöka vilken betydelse socioekono- miska faktorer har för att förklara en successiv nedgång i valdeltagan- det , dels att undersöka i vilken mån de bidrar till att förklara den kraftiga nedgången i valdeltagandet mellan 1994 och 1998.39 När valdeltagandet sjunker är det mest önskvärda att föränd- ringen sker jämnt fördelad inom olika socioekonomiska gruppe- ringar. En sned fördelning, m.a.o. om stora sociala skillnader i valdel- tagande uppstår, innebär att vissa sociala grupperingar ställer sig utanför demokratin. Är en sådan sned fördelning dessutom systema- tisk kan konsekvenserna bli allvarliga. Överlåts demokratin till sam- hällets resursstarka medborgare kan det medföra ökad polarisering och svårlösta konflikter. Inom demokratisk teori framställs ofta social representativitet, inte endast åsiktsrepresentativitet, som ett viktigt kriterium för att roll som representant för folket skall fungera. Om t.ex. andelen kvinnor i parlamenten är lägre än i befolkningen kan vi misstänka att den faktiskt förda politiken tar sig andra banor än den annars skulle göra.40 Om de väljare som faktiskt går och röstar är snedrekryterade ur ett socialt perspektiv, underre- presenteras erfarenheter från vissa sfärer av samhället på valdagen. Ju fler grupper av väljare som ställer sig utanför den demokratiska val- processen och ju skevare fördelning vad gäller sociala egenskaper och politiska erfarenheter är mellan de som deltar och de som ställer sig utanför, desto större problem för den sociala representativiteten. I tabell 2.4 redovisas valdeltagandet bland olika socioekonomiska grupper i samhället. Svensk arbetarklass har historiskt sett röstat i mindre utsträck- ning än väljare från medelklassen. Går vi då satte rekord i valdeltagande visar resultaten i figur 2.4 att övervikten i röstande för medelklassen var (94,2–89,6). Vid tillbakagången i valdeltagandet 1988 var skillnaden så stor som . För att finna motsvarande siffror får vi gå tillbaka till 1920-talet då skillnaden i valdeltagande mellan arbetarklass och medelklass var 7–9 procentenheter.41 Skillnaden vid det senaste valet innebar historiskt intressanta siffror. Valdeltagandet för medel- klassen blev och för arbetarklassen . Det innebär en övervikt för medelklassen på , vilket är en nivåskillnad som vi tidigare inte noterat i Sverige.42 Fingranskas väljarnas yrkesgrupp visar resultaten i tabell 2.4 att 00benn.fm 94 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Tabell 2.4 Valdeltagande bland väljare i olika socioekonomiska grupper i –1998 (procent) –9,2 –17,6 –11,3 –1,4 –7,0 –3,4 –6,2 –1,2 –7,0 –1,5 –8,3 –2,8 –6,5 –10,8 –11,1 –7,1 –14,1 –2,3 –6,6 –3,5 –5,6 arbetslös/i åtgärder –18,6 –17,5 privat/offentlig tjänst –0,8 –3,7 –4,2 –9,3 –5,5 –11,9 –13,3 –16,0 –4,1 –8,1 varken hög eller låg –4,7 –11,4 –6,5 –11,3 –0,8 –5,0 –4,1 –9,2 –6,7 –13,5 –4,0 –7,7 –5,4 –10,4 Kommentar: I medelklass ingår tjänstemän och företagare. Jordbrukare och stude- rande ingår ej i klassbasen. I gruppen arbetslösa ingår även personer verksamma i olika åtgärds- eller studieprogram. Inkomstvariabeln har vid varje mättillfälle kon- struerats så att fördelningen är 10, 20, 40, 20, från de med mycket låg till de med mycket hög inkomst. Bland lågutbildade ingår personer med obligatorisk utbildning och yrkesskola. Som medelutbildade har personer med gymnasial utbild- ning definierats och till högutbildade har de med högskole- eller universitetsutbild- ning förts. I de fall värden saknas är orsaken att data inte är helt jämförbara. Diffe- rensen i kolumnen längst till höger avser då startpunkten för dataserien och data års valundersökning. det är i gruppen övriga arbetare som valdeltagandet gått tillbaka mest , minus och minus . Bland industriarbetare har valdeltagandet inte minskat i lika hög grad, men i jämförelse med tjänstemannagrup- perna är nedgången större. har valdeltagandet bland industriarbetare gått tillbaka och 00benn.fm 95 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande i arbetar- och medelklass 1976– 1998 (procent) –4,6 –4,6 –9,6 –6,9 –8,1 –7,3 Vi finner även skillna- der i valdeltagande mellan olika tjänstemannagrupper. Skillnaden mellan högre tjänstemän och lägre tjänstemän var vid de två senaste valen , vilket är betydligt högre än under valen 1979–1991 då skillnaden varierade mellan . har haft en hög arbetslöshet och en högre andel långtidsarbetslösa . I datamaterialet har arbetslösa sammanförts med personer som antingen är sysselsatta i någon form av åtgärdsprogram eller genomgår olika typer av arbetsmarknadsut- bildning. Resultaten i tabell 2.4 visar att valdeltagandet är klart lägre bland arbetslösa än bland förvärvsarbetande vid samtliga mättillfäl- len. Men andelen röstande bland arbetslösa har varierat kraftigt . Detta behöver ingalunda vara en korrekt iakttagelse. Våra resul- tat kan variera p.g.a. att vi inkluderat så få arbetslösa i våra intervjuer och därför p.g.a. slumpen erhållit en större i valdeltagandet bland arbetslösa. Riktas blickarna mot låga valdeltagande finner vi att det gick tillbaka något mindre än i riksgenomsnittet bland förvärvsarbetande, minus . Bland arbetslösa finner vi emellertid en extra kraftig tillbakagång, minus 18,6 procent- enheter. Valdeltagandet bland arbetslösa var 1998 endast 60,3 pro- cent. Två av fem arbetslösa ställde sig alltså, enligt valundersökning- ens data, utanför den demokratiska beslutsprocessen . 00benn.fm 96 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM forskning om svenskt valdeltagande har visat att anställda i privat sektor brukar ha ett något lägre valdeltagande jämfört med väljare anställda i offentlig sektor. kunskap står sig även 1998. Data från senare val visar att valdeltagandet är lägre bland privat anställda än bland offentligt anställda.43 Resultaten i tabell 2.5 visar också att de stora nedgångarna i valdeltagande 1988 respektive 1998 framförallt slår igenom bland privat anställda. Det är också då skillna- den i valdeltagande jämfört med de offentligt anställda grupperna är som störst. Gapet i valdeltagande mellan statligt anställda och privat anställda var 1998 så stort som . Motsvarande siffra 1994 var . Skillnaden i valdeltagande mellan anställda i statlig och anställda i /landstingskommunal tjänst har varit små. Den största skillnaden återfinns 1998 . Vid valet var skillnaden så liten som 0,3 pro- centenheter. Valdeltagandet bland höginkomsttagare är högre än bland lågin- komsttagare. Så har varit fallet under hela undersökningsperioden. Jämför vi valdeltagandet bland människor med mycket höga inkom- Valdeltagande bland låg- och höginkomsttagare 1982– 1998 (procent) hög – mycket låg Kommentar: Inkomstuppgifterna års undersökningar är inte fullt jämförbara med undersökningarna och ingår därför inte i analy- sen. För definition av inkomstkategorierna, se kommentar till tabell 2.4. 00benn.fm 97 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM ster med de som har mycket låga inkomster visar resultaten i figur 2.6 att skillnaderna var förhållandevis små , . I samband med det låga valdeltagandet ökade klyftan i valdeltagandet till . Det lägre val- deltagandet 1998 jämfört med innebar att skillnaden i valdelta- gande mellan de lägst betalda medborgarna och de med högst inkom- ster ökat till . Tillbakagången i valdeltagande 1998 var starkast i gruppen med de allra lägsta inkomsterna, där det gick tillbaka från till . Men valdeltagandet gick även tillbaka i andra inkomstgrupper, även i gruppen med ganska hög inkomst, om än inte lika kraftigt. Det var endast bland de med allra högst inkomster som valdeltagandet bibehöll nivån års val. Tillbakagången i valdeltagande 1998 bland människor med mycket höga inkomster var . Vår definition av de med allra lägsta respektive allra högsta inkomsterna omfattar av urvalen. Högre utbildade väljare tenderar att rösta i något högre utsträck- ning än väljare med endast obligatorisk eller gymnasial utbildning. Det är ett förhållande som gällt och sambandet ser lika- dant ut både vad gäller riktning och styrka.