sou · GNB3102 · 2000-01-01 00:00:00 — För att nå dessa nya målgrupper krävs utvecklade informationsinsatser, men också ökat stöd till lokal skolutveckling. Enligt har en samlad strategi för skolut- veckling där flera styrmedel utnyttjas för att nå prioriterade mål störst möjlighet att nå framgång. Ekonomiskt stöd till skolors internationella kontakter bör med detta synsätt kompletteras med andra utvecklingsin- satser för att nå bästa resultat. ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 35 2.3Beskrivning av närliggande program och initiativ Här redovisas program eller initiativ som kommittén valt att lämna utanför sin analys. För att orientera om programutbudet vill vi emellertid beskriva innehållet i dessa närliggande program och initiativ. Genomgången gör inte anspråk på att vara fullständig. (XU\GLFH för utbyte av information avsedd för besluts- fattare inom utbildningsområdet. Huvudsyftet är att samla in och upp- datera information om de olika ländernas utbildningssystem. Därutöver stödjer EU genomförandet och spridningen av analyser samt upprättan- de av databaser inom utbildningsområdet. är en del av nätver- ket . Den operativa verksamheten sköts direkt ifrån Utbild- ,QWHUQDWLRQHOOD SUDNWLNXWE\WHVDYWDO har överenskommelser med , , och om utbyte av praktikanter. Dessa utbyten sköta av fyra (4) olika Arbetsförmedlingar Utland (AF Utland). AF Utland i som sköter utbytesaktiviteterna med förmedlar också, genom samarbete med olika partners, praktikplatser i och . Skilda regler gäller för de baltiska länderna samt för vart och ett av de tre andra länderna. Beträffande är den övre åldersgränsen och för praktikanter som reser till så pass hög som . 3URJUDP I|U XWE\WH RFK VDPDUEHWH PHOODQ 6YHULJH RFK OlQGHUQD L &HQWUDO RFK gVWHXURSD på det akademiska området. vecklingssamarbetet är avsedda för projekt som rör kunskapsöver- föring. Prioritet ges åt samarbete med närområde (, , , och nordvästra inkl. ). har i uppdrag att administrera flera olika program inom ramen för detta samarbete. 9LVE\SURJUDPPHW administrerar också det s.k. Visbyprogrammet som är ett stöd till utbyte mellan och Öster- sjöländerna inom vetenskap, näringsliv, offentlig förvaltning och kul- tur- och informationssektorn. Med avses i detta sam- manhang de ovan nämnda länderna samt den ryska staden burg och de ryska länen , , Novgorod, Archangelsk och 8SSVDOD XQLYHUVLWHWV VWLSHQGLHU I|U VNRODQV LQWHUQDWLRQDOLVHULQJ. Pädagogischer Ausstauschdienst (PAD) i erbjöd genom Tyska 36 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY Ambassaden i även ett antal stipendier till svenska elever som läser tyska i gymnasieskolans årskurs 2. Fortbildningsavdelningen vid har fått i uppdrag att tillsammans med Fachberaterverksamheten i och i informera om programmet och utse stipen- (8523$66 XWELOGQLQJ. För att främja europeiska banor (European pathways) för varvad utbildning, däribland lärlingsutbild- ning har beslut fattats om att införa ett gemenskapsintyg, för utbildning. Detta intyg ska omfatta de perioder av yrkesutbildning som en person fullgör i annan medlemsstat än den där utbildningen (europeiska utbildningsbanor) huvudsakligen äger rum. Av Europasset ska även framgå de gemensamma kvalitetsprinciper som gäller för de europeiska utbildningsbanorna. Syftet med införandet av detta Euro- pass är att det skall leda till en ökad öppenhet och inbördes samordning mellan de olika yrkesutbildningsaktörerna och därmed utgöra ett stöd på gemenskapsnivå till genomförandet av politiken för yrkesutbildning. Programkontoret har fått i uppdrag att i nära samarbete med berörda myndigheter vidta förberedande åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa genomförandet av denna åtgärd. i uppdrag att till regeringen lägga förslag om lämplig värdmyndighet för Europass-utbildningen. 9DOLGHULQJ DY XWOlQGVN \UNHVNRPSHWHQV överläm- nades en rapport till utbildningsministern (1998:165) om hur ut- ländsk yrkeskompetens ska bedömas och dokumenteras. Organisatio- nen för valideringen föreslås bestå av dels ett regionalt, dels ett centralt utvärderingsorgan. Enligt direktiven skall det senare knytas till en be- fintlig myndighet. Utredaren föreslår att AMS, mot bakgrund av att myndigheten ingår i en central/regional organisation och den nya roll som myndigheten väntas få genom regeringens nya tillväxt- och syssel- sättningspolitik, får detta uppdrag 6DPDUEHWVSURJUDP RP K|JUH XWELOGQLQJ PHOODQ (8 RFK .LQD Pro- grammet är en del i för att bygga upp relationerna med . Programmet startade och pågår t.o.m. utgången av år 200l. Ca 125 kinesiska forskare ges möjlighet att studera ämnen med anknytning till EU (EG-rätt, europeisk integrationshistoria, regional- politik etc.). En handfull europeiska professorer ges möjlighet att resa till för att bidra till utvecklingen av kinesiska universitetsinstitu- tioner. Den europeiska kommissionen har lagt ut genomförandet av detta uppdrag på det s.k. , som består av 15 universi- tet, i samarbete med i . (8 V UDPSURJUDP I|U IRUVNQLQJ RFK XWYHFNOLQJ Programmet har som mål att förbättra industriella konkurrenskraft, exploatera ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 37 den inre marknadens fördelar samt tillfredsställa samhällets behov av en hållbar utveckling och förbättrad livskvalitet. 'HW IHPWH UDPSUR JUDPPHW som startade omfattar en period. satser görs för att stödja deltagandet av små- och medelstora företag. EU/är samordnande organ för det svenska deltagandet i Inom ramen för %DUFHORQDSURFHVVHQ, inledd 1995, har samarbetet utvidgats till att omfatta även övrig utbildning, forskning, kultur och media. Från svensk sida har man prioriterat en euro-islamsk dialog i syfte att skapa bättre ömsesidig förståelse. Ingen svensk myndighet synes ha utsetts att driva dessa frågor. 1RUGLVND PLQLVWHUUnGHWV VW|GRUGQLQJDU I|U QRUGLVNW XQJGRPVVDPDUEH WH Nordiska minsterrådet fördelar medel till ungdomsutbyte mellan de nordiska länderna genom s.k. stödordningar. Stödet omfattar bidrag till såväl organisatoriskt samarbete, till gemensamma projekt mellan natio- nella ungdomsorganisationer och till lokalt och regionalt samarbete. Stödordningarna administreras av . 6:< 6ZHGHQ :RUOG är ett utbildnings- och utvecklingspro- gram som regeringen via Sida står bakom. Det är ett program för in- formell utbildning, baserad på lokal och internationell utveckling, som riktar sig till ungdomar mellan . De deltagande ungdomar- na får , varav hälften av tiden är förlagd till ett utvecklingsland, prova på att jobba med utvecklingsarbete. Programmet sköts av CIU – . 3Nuvarande struktur och samråd på myndighetsområdet 3.1Myndigheternas mål och uppdrag på det internationella området För att ge en uppfattning om den befintliga ansvarsfördelningen mellan myndigheterna ger vi i detta kapitel en kortfattad beskrivning av myn- digheternas mål och uppdrag på det internationella området. Svenska EU Programkontoret (Programkontoret) för utbildning och kompetensutveckling utgör nationell koordinerande enhet för de EU- program eller delar av EU-program och andra program som regeringen bestämmer. Programkontoret har därutöver rätt att ta på sin andra upp- drag. Programkontoret har i uppdrag, i första hand, från Utbildnings- departementet, och Europeiska kommissionen att så effektivt som möjligt samordna och föra ut ett antal EU-program, samt ett antal andra internationella program. Svenska EU Programkontorets övergripande mål är, enligt nuvaran- de regleringsbrev, att ·aktivt främja och stödja utvecklingsprocesser och mobilitet inom utbildning och kompetensutveckling inom ramen för europasam- arbetet, ·aktivt medverka till att svenska skolor, företag och organisationer ges bästa möjliga förutsättningar att tillvarata de olika möjligheter som europasamarbetet inom utbildning och kompetensutveckling erbjuder, ·verka som sambandsorganisation mellan och EU inom om- rådena utbildning och kompetensutveckling. 40 1XYDUDQGH VWUXNWXU RFK VDPUnG Sn P\QGLJKHWVRPUnGHW Programkontoret har i förhållande till de svenska sektorsmyndigheterna en speciell funktion. Kontoret uppgift är primärt att vara en specialist- myndighet för internationella frågor inom utbildning och kompetensut- veckling. GHOV att administrera de olika internationella programmen, både vad det gäller utveckling och utbyte, på ett sådant sätt att det kommer och svenska myndigheter till godo, GHOV att svara för att erfarenheter och information som kommer fram genom Programkontorets arbete och som berör sektorsmyndigheternas nationella ansvar delges sektorsmyndigheterna på ett adekvat sätt, GHOV att vara en resurs för sektorsmyndigheterna vad det gäller specia- listkunskaper inom Programkontorets internationella ansvarsområde. De myndigheter som det i första hand gäller är , Högskole- verket, AMS, , och . Samtliga av dessa myndigheter finns företrädda i PK:s rådgivande nämnder. Dessutom innehas ordförandeposten i av chefen för och i av chefen för . har enligt sin instruktion ett övergripande sektorsanvar för universitet och högskolor samt andra utbildningar på eftergymnasial nivå. Verket skall därvid följa upp och utvärdera utbildning, forskning och det konstnärliga utvecklingsarbetet inom högskolan med beaktande av samhällets och arbetslivets utvecklings- och kompetensbehov. övergripande mål för den internationella verksam- heten är att bevaka förhållanden och tendenser internationellt som är av betydelse för högskolans verksamhet. I uppdraget ligger därutöver, förutom att vara nationell koordine- rande enhet för vissa EU-program, att svara för bedömning av utländsk högre utbildning, samt vara informationscentrum för vissa EG-direktiv om ömsesidiga erkännanden av examina. Programmet Bedömning av utländsk högre utbildning är knutet till Naric/Enic-systemet (resepktive för och ) inom och tillämpar metodik som utvecklas i nära samarbete med utländska kollegor. 1XYDUDQGH VWUXNWXU RFK VDPUnG Sn P\QGLJKHWVRPUnGHW 41 dieperioder utomlands är en förutsättning för studentutbytet och Naric- funktionen är en del av Sokratesprogrammet. är central förvaltningsmyndighet för ungdomsfrå- gor. Myndigheten har ca 35 anställda vilka är uppdelade på fem enhe- ter; utrednings-, utvecklings- och informationsenheten samt internatio- nella och administrativa enheten. I budgetpropositionen för (1998/99:1) anges målen för verksamhet i två nivå- er. Myndigheten har två övergripande effektmål : ·att främja goda levnadsvillkor för ungdomar, ·att stärka ungdomars delaktighet i samhällsutvecklingen. Som del av effektmålen anges fyra mer specificerade mål: ·att öka kunskapen i samhället om ungdomars situation och villkor, ·att verka för att målen med det statliga bidraget till ungdomsorgani- sationerna uppnås, ·att stödja centralt, regionalt och lokalt utvecklingsarbete i ungdoms- frågor med betoning på ungdomars inflytande, ·att främja svenskt deltagande i olika former av nordiskt, europeiskt och övrigt internationellt erfarenhets- och kunskapsutbyte. I regleringsbrev för anges också att skall medverka till att utveckla och stärka sam- arbetet i ungdomsfrågor i EU och andra internationella sammanhang utifrån de nationella riktlinjerna för ungdomspolitiken. Regeringen överlämnade en proposition till , På ungdomars villkor (Prop. 1998/99:115), i vilken man redovisade en svensk strategi för ungdomsfrågor i EU, inom vilken fyra områden prioriterades: ·insatser mot ungdomsarbetslöshet, ·ungdomars inflytande och delaktighet inom EU, ·ungdomar som inte utnyttjar EU:s förmåner. I samma proposition föreslås också nya mål för ungdomspolitiken och en stärkt roll för i genomförande och uppföljning av ungdomspolitiken. Regeringen aviserar där att de nu gällande övergri- 42 1XYDUDQGH VWUXNWXU RFK VDPUnG Sn P\QGLJKHWVRPUnGHW pande målen för myndigheten bör revideras i enlighet med propositio- nens intentioner. är nationell sektorsmyndighet för barnomsorg och skola. Verket skall genom uppföljning, utvärdering, tillsyn och kvalitets- granskning samt utvecklingsinsatser verka för att sektorns mål och riktlinjer förverkligas. I enlighet med nationella mål är ut- vecklingsinsatser riktade mot skolhuvudmän och skolor. I läroplanerna finns angivet mål och riktlinjer för skolans internationalisering avseen- de såväl de obligatoriska som frivilliga skolformerna. Så som läropla- nernas mål är uttryckta ser sitt ansvar avseende internatio- nalisering i första hand på huvudmanna- och skolnivå. För samtliga finansiella styrmedel är målet att bidra till nationell skolutveckling. För internationella stipendier och bidrag är det övergripande målet att stödja verksamhet som genom in- ternationella kontakter förverkligar läroplanernas mål. I regleringsbrevet för ges i uppdrag att följa och kartlägga hur skolsamarbetet inom EU påverkat svensk skol- utveckling och i samråd med Svenska EU Programkontoret bl.a. vär- dera om det finns behov av informationsinsatser. Då det ingår i kommitténs uppdrag att redovisa hur kontakter och sam- råd bör etableras ges här en beskrivning av hur det ser ut . Svenska EU Programkontoret har två rådgivande nämnder, en för kom- petensutveckling och en för skola och ungdomsfrågor i vilka berörda organisationer och parterna på arbetsmarknaden ingår. Såväl Högsko- leverket som och ingår i dessa grupper. Det finns därutöver en särskild samrådsgrupp mellan dessa myndighe- ter. Programkontoret, och ingår även i övervakningskommittén för gemenskapsinitiativen Adapt och 1XYDUDQGH VWUXNWXU RFK VDPUnG Sn P\QGLJKHWVRPUnGHW 43 De två först nämnda myndigheterna ingår därutöver även i övervakningskommittén för Mål 4. Vidare är Programkontoret, och repre- senterade i arbetsgrupp för EU-frågor. är därutöver representerat i kommittén för ett europeiskt skoldatanät samt i ett stort antal arbetsgrupper och nätverk inom ramen för det nordiska samarbetet. Tillsammans med Sida genomför Skolver- ket konferenser och nätverksträffar för skolor kring internationella frå- gor. Verket har även omfattande projekt inom OECD-samarbetet. Inom finns en särskild arbetsgrupp för europeiska ungdomsfrågor (C1996:B), i vilken såväl berörda departement och myndigheter som representanter för målgruppen ungdomar och ung- domsledare finns representerade. Arbetsgruppens syfte är att bistå rege- ringen i beredningen av svenska ståndpunkter i ungdomsfrågor inom EU och . I denna grupp finns och Pro- gramkontoret representerade. har en rådgivande referensgrupp för internatio- nellt samarbete som består av representanter från målgruppen för EU- programmen samt från Programkontoret. Gruppens syfte är att vara rådgivande i frågor som berör myndighetens handläggning av interna- ungdomsfrågor, inte minst de två EU-programmen på ung- domsområdet. I detta kapitel genomförs en analys i form av tänkbara fördelar och nackdelar med en ökad samordning av programmen i form av en kon- centration till en specialistmyndighet. Inledningsvis beskrivs de generella argument som talar för en sådan samordning respektive de argument som talar för att programansvaret ligger på sektorsmyndigheterna. Därefter har vi, med utgångspunkt i de enskilda programmen, lyft fram ett antal argument som talar för att programansvaret flyttas till Programkontoret samt de argument som som talar för att de ligger kvar på sektorsmyndigheterna. 4.1Fördelar och nackdelar med en ökad samordning av program och initiativ Argument för en samordning genom koncentration av ett flertal EU- program och andra initiativ till en specialistmyndighet: Intressenterna erbjuds en dörr in till huvuddelen av EU:s program och andra program för utbildning och utbyten. Det gör det enkelt för intressenterna att komma rätt från början. ·Specialist- och generalistkunskap samsas under samma tak vilket tillsammans med en god överblick och samordning mellan de olika programmen ger förutsättningar för en bred informations- och erfa- renhetsbas både i samarbetet med andra länder och den Europeiska kommissionen. ·Specialinformation som presenterar alla möjligheter kan tillhanda- hållas olika målgrupper oavsett program. ·Det skapar möjligheter för att kunna sprida den samlade effekten av idéer och resultat från ett flertal EU-program inom samma om- råde. ·Genom att samla många liknande program i en organisation har ett säkert administrativt system byggts upp, som blir mindre sårbart för tillfälliga störningar. 46 $QDO\V ·Effektivare och billigare administration genom gemensamma data- baser, växel, ekonomihantering, vaktmästeri m.m. Argument för att programansvaret för internationella program och ini- tiativ ligger på sektorsmyndigheterna: ·Genom en samordning av den nationella och internationella politi- ken inom varje politikområde. ·Betydelsen av att de myndigheter som har det nationella utveck- lingsansvaret har ett avgörande inflytande över de internationella programmen. ·Ansvaret för de internationella programmen har en positiv påverkan på det nationella arbetet. ·Sektorsmyndigheternas goda kännedom om målgrupperna och väl utbyggda nätverk inom sina respektive områden. 4.1.1Erasmus, Tempus, Alfa, samarbetsprogram och samt EU:s Medelhavssamarbete 7lQNEDUD YlUGP\QGLJKHWHU +|JVNROHYHUNHW HOOHU 6YHQVND (8 3URJUDPNRQWRUHW Argument för att programansvaret ska ligga på Programkontoret: ·Intressenterna behöver enbart vända sig till en myndighet för att kunna erhålla ekonomiskt stöd till EU-programmen inom utbildningsområdet, vilket skapar en bättre överblick och underlättar arbetet för de enskilda universiteten och högskolorna. ·Det skapar förutsättningar för en ökad samverkan mellan högre ut- bildning, skola, yrkesutbildning och arbetsliv. ·Mervärdeseffekter uppstår mellan dessa program och de delar av som riktar sig mot den högre utbildningen. ·Erasmus kompletterar övriga delar av som redan ligger på Programkontoret, medan samarbetsprogrammen och EU- ger en myndighet det fulla ansvaret för dessa program. Tempus är en naturlig fortsättning av kontorets östeuropauppdrag, genom vilket redan upparbetade kontakter finns med i . Alfa och Medelhavssamarbetet place- ras i en bra utvecklingsmiljö. $QDO\V 47 ·De utvecklade kontakter och nätverk som programkontoret redan har inom den Europeiska kommissionen och medlemsländerna såväl som ansökarländerna. ·De goda erfarenheterna av Programkontorets och sam- arbete beträffade utbildningsprogrammen och bör utvecklas på motsvarande sätt mellan Programkontoret och . ·Genom att samla många liknande program i en organisation har ett säkert administrativt system byggts upp, som blir mindre sårbart för tillfälliga störningar. Argument för att programansvaret ska ligga på : ·Ett starkt samband mellan nationella utvecklings- ansvar och den internationella programmen. ·Högskoleverkets naturliga kontaktyta mot och kännedom om läro- säterna och vice versa. ·Medverkan i EU-programverksamheten ger breda nätverk både nationellt och internationellt. ·Ansvaret för EU-program för högre utbildning förutsätter goda kun- skaper om högskolefrågor och om utvecklingen på högskoleområ- det. ·Kopplingen mellan ansvaret för och upp- gift beträffande Naric/Enic. 7lQNEDUD YlUGP\QGLJKHWHU 8QJGRPVVW\UHOVHQ HOOHU 6YHQVND (8 3URJUDPNRQWRUHW Argument för att programansvaret ska ligga på Programkontoret: ·En samordning av programmen för formell och informell utbildning – , och – som alla ligger under samma generaldirektorat i , där man planerar för ett gemen- samt tekniskt stödkontor för dessa program. ·Mervärdeseffekter kan också nås mellan Ungdom och andra pro- gram – inte minst när det gäller ungdomsutbytet – som finns på Pro- gramkontoret, t.ex. Interpraktik och Breaking Barriers. ·Skolan kan användas i marknadsföringen av ungdomsprogrammen. Vid information och rådgivning till skolan och ungdoms- organisationerna, men också till enskilda ungdomar, är det en fördel att utbytesprogrammen och ungdomsprogrammen är samlade. 48 $QDO\V ·Statskontorets utvärdering som rekommenderar ett utökat program- utbud vid Programkontoret. Argument för att programansvaret ska ligga på : ·Det är angeläget att ha en nära samordning mellan utvecklingen av nationella och internationella ungdomsfrågor. ·Ungdomsstyrelsen ger ekonomiskt och kunskapsmässigt stöd till olika former av lokalt utvecklingsarbete, vilket utgör en viktig förut- sättning för att stimulera deltagandet i EU-programmen. Dessa ger i sin tur internationella erfarenheter och kontakter, vilka tidigare sak- nats, som stärker det lokala utvecklingsarbetet. ·Omfattande kontakter med, stor kunskap om och upparbetade in- formationskanaler till målgruppen genom myndighetens nationella arbete. ·Ungdomsprogrammen riktar sig särskilt till verksamheter utanför det formella utbildningsväsendet och har en uttalad målsättning att genom särskilda åtgärder och en pro-aktiv handläggning nå missgynnade ungdomsgrupper. Målgruppen skiljer sig därmed från den huvudsakliga målgruppen för utbildningsprogrammen. ·En överföring av ansvaret till en ny myndighet skulle riskera att skada en väl fungerande verksamhet. Kommissionen presenterade en oberoende utvärdering av de nationella kontorens arbete inom ungdomsområdet, vilken gav mycket goda vitsord. ·Att flytta ungdomsprogrammen från skulle inne- bära en kraftig reducering av en redan liten myndighet, vilket skulle medföra att övrig verksamhet får bära en större andel av myndighe- tens gemensamma administrationskostnader. 7lQNEDUD YlUGP\QGLJKHWHU Argument för att programansvaret ska ligga på Programkontoret: ·Mervärdeseffekter genom den samordning som kommer tillstånd mellan helt eller delvis identiska aktiviteter inom andra program som finns hos Programkontoret, vilket i sin tur innebär att det redan finns upparbetade kontaktytor med dessa målgrupper. ·Intressenterna behöver enbart vända sig till en myndighet för att kunna erhålla ekonomiskt stöd till skolans internationalisering, vil- $QDO\V 49 ket skapar en bättre överblick och underlättar arbetet för de enskilda skolorna. ·Det ger den handläggande myndigheten en nödvändig överblick, skapar en bättre resursanvändning och förhindrar eventuella god- kännanden av parallella ansökningar. De medel som finns avsatta för verksamheten skulle därmed räcka längre och till flera deltagare. ·De goda erfarenheterna av Programkontorets och sam- arbete beträffade utbildningsprogrammen och . Argument för att programansvaret ska ligga på : ·Skolverkets stipendier och bidrag till skolans internationalisering är en del av verkets nationella utvecklingsuppdrag. ·De väl upparbetade kontakterna med skolorna och skolhuvudmän- nen. ·Den nuvarande verksamheten som delvis sköts genom upphandling av administrativa rutiner från , medan besluten om kriterier och faktisk tilldelning ligger kvar på , fungerar bra och till en låg administrationskostnad. ·Programkontorets EU-anknytning, bl.a. genom sitt nuvarande namn, kan skapa oklarheter om att stipendierna även omfattar utbyten med länder utanför EU. 5 Slutsatser och förslag 5.1Ansvarsfördelning för EU-programmen och andra internationellt inriktade åtgärder I det föregående analyskapitlet har vi lyft fram fördelar och nackdelar med att lägga ansvaret för olika internationella program på Svenska EU Programkontoret (Programkontoret) alternativt respektive sektorsmyn- dighet. I nedanstående kapitel lägger kommittén ett förslag till ansvars- fördelning baserat på bedömningar av respektive programs karaktär. Avslutningsvis ges en samlad beskrivning av det nya Programkonto- rets roll och ansvarsområde i det fall kommitténs förslag genomförs. 5.1.1Erasmus, Tempus, Alfa, samarbetsprogrammen och EU- samt EU:s Medelhavssamarbete Kommittén föreslår att ansvaret för samtliga dessa program inom hög- skoleområdet förs över från till Programkontoret. Skä- len för kommitténs förslag är följande: Programkontoret ansvarar redan för övriga EU-program på utbild- ningsområdet, främst de delar av Sokrates-programmet som går utanför högskolan samt . Inför den nya programperioden förväntas en allt större integration av samtliga EU:s utbildningspro- gram. En överflyttning av ansvaret för högskoleprogrammen till Pro- gramkontoret kommer att underlätta denna integration.