sou · GNB329 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett mål med utbildningsprojektet är bygga upp kunskap och kompetens inom frivilligorganisationerna och hos andra med intresse att bidra i arbetet Bilaga 1 - Aktörer i 121 Syftet är "att genom utbildning och kapacitetsbyggande bidraga till en ickevåldskultur som främjar en utveckling mot fred, demokrati och mänskliga rättigheter". och har en serie kurser, seminarier och "workshops" ägt rum. Konflikthantering och kulturell förståelse anordnades i samarbete med . "Workshopen" ger deltagarna en ökad insikt om sin egen roll, sin kulturella tillhörighet och sin identitet och dess betydelse i kulturmötet med andra. Den visar på möjligheter att hantera de konflikter som uppstår på ett positivt och konstruktivt sätt. Processledning "facilitation" och medling. Ur innehållet: en genomgång av de kunskaper och färdigheter som behövs för att leda grupprocesser; analyser och övningar i medling av olika slag och i olika situationer; särskild uppmärksamhet på de eventuella hinder som måste överbryggas; användning av rollspel för att bl.a. förstå och testa en medlares uppgifter och kvalifikationer. Att arbeta med konflikter - en kurs för fältarbetare i utlandstjänst. Ur innehållet: våldet i biståndsarbetarens vardag; metoder och modeller som är användbara för arbete i och med konflikter; fördjupning av begreppen självinsikt - kommunikation - samarbete; ickevåld i olika stadier av en demokratisk process; fältarbete som fredstjänst. Att arbeta i multikulturell miljö, anordnades i samarbete med . Ur innehållet: en presentation av den förberedande utbildningen av svenska poliser; en beskrivning av MR-utbildning av lokal polis i ett konfliktområde; en genomgång av en fallstudie från , inklusive rollspel. Säkerhetsutbildning för utlandsuppdrag, anordnades i samarbete med . Ur innehållet: en presentation av och verksamheten vid Utbildningscentrum; en genomgång av säkerhetsutbildningen för frivilligorganisationer; exempel på övningar med syftet att öva upp medvetenhet och konstruktiv handling i utsatta situationer. Utbildning av utbildare, anordnades för dem som är beredda att ingå i en resursbas med professionella utbildare inom området kompetens- utvecklingsinsatser för "våldsförebyggande, konflikthantering och fredsbyggande" i . Ur innehållet: konflikt och våld i teori och 122 Bilaga 1 - Aktörer i praktik; metoder och modeller för konflikthantering; självinsikt - kommunikation - samarbete. De längre kurserna anordnades i samarbete med , . Ett särskilt kalendarium med kursutbudet har distribuerats genom medlemsorganisationerna i Forum för Fredstjänst och till myndigheter, institut, etc, vilket väckt en ökad efterfrågan på kurser av denna typ. En särskild arbetsgrupp har påbörjat ett arbete med den psykosociala dimensionen i utbildning för kris- och konfliktområden. En arbetskonferens ställde frågan: Vilka kunskaper, värderingar, attityder, färdigheter och förhållningssätt ("Code of Conduct") inom det psykosociala området behöver de som arbetar i konfliktområden ha tillägnat sig? Arbetsgruppen, som har bestått av psykologer, psykoterapeuter, socionomer, psykiater och pedagoger, avser att fortsätta att pröva och utveckla modeller för utbildningen inom detta område. Inom utbildningsprojektets ram sker också ett arbete med insamling och bearbetning av utbildningsmaterial. planeras en resursbank med uppgifter om material, aktiviteter, utbildningsmöjligheter, resurs- personer, litteratur, etc, inom området. presenterade "Kapacitet för fred", som byggde på en enkätundersökning angående tjugotalet svenska frivilligorganisationers bidrag inom området. Rapporten visade att det både fanns erfarenheter bland organisationerna och ett ökande intresse för fredsarbete i konfliktområden. UD:s studie lyfter fram enskilda organisationers betydelsefulla och växande roll när det gäller att föra in hela det civila samhällets resurser i förebyggandet av kriser och konflikter. Bland alla tänkbara aktörer framhålls betydelsen av en mer ändamålsenlig arbetsfördelning där varje aktörs komparativa fördelar tillvaratas, inte minst när det gäller att stärka det civila samhällets förmåga att hantera ett växande förändringstryck. Studien framhåller att framväxten av folkrörelser, och ideella organisationer, vid sidan av fria och oberoende medier samt ett pluralistiskt partiväsende utgör centrala Bilaga 1 - Aktörer i 123 element i ett civilt samhälle med förmåga att absorbera och lösa konflikter utan våld. Även den internationella konferensen , (se ovan) bidrog till att öka intresset att söka stärka svenska folkrörelsers kunskap och därmed öka professionalismen också i det fredsbyggande arbetet. Forum för Fredstjänst har därför beslutat att genomföra en folkrörelseutredning. Den är ett led i sökandet efter nya och nygamla roller i där samhälleligt våld och hot därom uppvisar allt mindre militära dimensioner och alltmer politiska och socio-ekonomiska, dvs faktorer i det civila samhället, vilka förutom de traditionella insatser, kräver insatser från nya strukturer och institutioner, inklusive frivilligorganisationer. syftar dels till att skapa underlag för strategisk planering och förbättrad verksamhet hos svenska folkrörelser i såväl direkt som indirekt arbete inom konflikthanteringsområdet och dels till att skapa underlag för dialog om samverkan med andra aktörer innefattande såväl olika frivilligorganisationer som departement, myndigheter och övriga tänkbara aktörer. Utredningen avses genomföras så att den blir ett led i en folkbildningsprocess där själva utredningsarbetet bidrar till att öka medvetenheten om en förändrad roll för folkrörelserna inom ramen för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Avsikten är att bygga upp en konflikthanteringskultur på hemmaplan för att öka trovärdigheten i arbetet utomlands och den ska i enlighet därmed höja organisationernas beredskap samt mobilisera organisationernas resurser för en förändrad roll och nya utmaningar inom området. Utredningens mål är med andra ord att i tre steg: ·kartlägga svenska folkrörelsers och sammanställa utländska organisationers nuvarande insatser inom området vålds- förebyggande, konflikthantering och fredsbyggande, ·identifiera svenska folkrörelsers potential inom området, ·formulera tänkbara framtidsscenarios, inklusive ta fram en strategi för vidare arbete samt föreslå strukturer för samarbete och konkreta verksamheter. Den skriftliga slutrapporten ska ligga till grund för en avslutande konferens där utredningens förslag kan diskuteras av alla berörda parter, regering, myndigheter, folkrörelser och andra aktörer inom området. Forum Syd har huvudansvar för utredningen som beräknas vara klar . 124 Bilaga 1 - Aktörer i 7.3Sveriges Kristna Råd (SKR) SKR samordnar 24 medlemskyrkor från de lutherska, katolska, ortodoxa/österländska och frikyrkliga kyrkofamiljerna. har SKR (och tidigare ) arbetat med att utveckla en civil fredstjänst som ett komplement till militärtjänst. De flesta av de projekt som beskrivs i det följande har erhållit bidrag från Sida och . Det första internationella seminariet om fredsarbete i konfliktområden hölls 1988, med deltagare med stor erfarenhet av ickevåldsarbete, från exempelvis , /, och . Dessa efterlyste en uppbyggnad av internationella fredsteam, till stöd för lokala fredsgrupper och deras fredssträvanden. Ett fortsatt samarbete med bl.a. det Sydafrikanska kyrkorådet resulterade i en treveckors kurs i ickevåld, inklusive konflikthantering och medling, för svarta och vita sydafrikaner och svenskar i . Samarbetet ledde vidare till initiativet Fredsövervakning i ("Peace Monitoring in South , PEMSA"). Projektets huvudsyfte var "att genom Fredsövervakning i medverka till att våldet och det ständiga hotet om våld minskar och elimineras för att möjliggöra att valkampanjer och val kan genomföras och att valresultaten accepteras utan risk för upptrappning av våldet". verkade totalt 66 svenskar i mest konfliktdrabbade områden före, under och efter valet. Genom sin närvaro i lokala sammanhang, vid demonstrationer, begravningar, vallokaler och besök hos myndigheter och politiska aktörer, hade de internationella övervakarna en stabiliserande effekt på spänningar mellan olika grupperingar i det sydafrikanska samhället. De positiva erfarenheterna från projektet ledde till att organisationer i ledningsgruppen tog initiativ till bildandet av Forum för fredstjänst (se p. I anslutning till projektet anordnade SKR i samarbete med ett internationellt seminarium där man bl.a. bearbetade erfarenheterna från projektet och även analyserade de olika arbetsuppgifter och funktioner som kan ingå i olika typer av fredstjänst. Resultaten finns redovisade i rapporten , 1994. Bilaga 1 - Aktörer i 125 SKR tog därefter initiativ till en utredning i kombination med försöks- verksamhet om innehåll och metoder i utbildning för fredstjänst. Utredningen, över vilken fredsutbildare från konfliktområden hade ett avgörande inflytande, ledde till boken . Boken innehåller bl.a. en kursplan för en 8-12 veckors baskurs för fredsarbete i konfliktområden. I samarbete med har en handledning i konflikthantering framställts, "Learning to Work with Conflicts", med metoder och modeller för utbildning i aktivt ickevåld, kommunikation, medling, etc. Handledningen är översatts till svenska. Ett nära samarbete med , ickevåld och mänskliga rättigheter, Osijek, har inneburit ett stöd till centrets arbete för mänskliga rättigheter och försoningsarbete, medverkan i olika utbildningsprojekt och planering av ett större program, "a built on a Culture of Nonviolence - Peacebuilding in Eastern ". Samarbetet med Fredscentret har lett till en fördjupad medvetenhet om att: ·de lokala aktörerna bör ha ett avgörande inflytande på fredsprocessen, ·utbildning och psykosocial utveckling (bl.a. en fokusering på "förhållningssättet", "Code of Conduct" och ett arbete med att skapa fredliga relationer) bör integreras i allt fredsbyggande, ·att förhindra våld, hantera konflikter och bygga fred kräver ett engagemang på lång sikt. Den senaste utvecklingen har öppnat upp möjligheter för civil och militär dialog och samverkan, framför allt inom utbildningsområdet. Kristna Råd, och har aktivt bidragit till denna process, bl.a. genom att inbjuda representanter från militära och civila myndigheter och frivillig-organisationer till seminariet , då också behovet av utbildningsinsatser för ett "förebyggande scenario" diskuterades. 126 Bilaga 1 - Aktörer i är den svenska fristående representanten för det internationella katolska - ett biståndsnätverk med närvaro i över 190 länder. arbetar, med hjälp av anslag från bl.a. Sida och EU, med humanitära insatser i Syd och med tyngdpunkt i det långsiktiga utvecklingsbiståndet. Arbete för fred, demokrati och mänskliga rättigheter är viktiga utgångspunkter för alla projekt. I kris- och konfliktområden breddas och intensifieras detta arbete. Detta har t ex skett i konfliktområden som och /Chiapas och även i och , framför allt genom utbildning i dessa frågor och genom folkbildning och juridisk rådgivning. Ett liknande arbete har påbörjats i . Även olika ungdomsprojekt, t.ex. insatser för ungdomar och f.d. soldater i och ungdomsutbyte mellan unga svenskar och svarta och vita sydafrikaner har utbildning i fredlig konflikthantering, försoning och demokrati som viktiga komponenter. Arbetet i präglas av återuppbyggnad och försoning. I de stora projekt som gäller återuppbyggnad av bostäder, som åtagit sig, gäller principen att alltid rikta sig till människor av olika etnisk bakgrund, som sedan skall fortsätta att leva som grannar i samma område. Även ett ungdomscentrum med livaktig verksamhet i har som övergripande mål att främja fredlig samlevnad. I har i samarbete med Demokratiakademin tagit initiativ till en kurs i demokrati och mänskliga rättigheter för bosniska akademiker vilken med stor sannolikhet kommer att följas av liknande insatser i Kosovo. Fred, mänskliga rättigheter och demokrati är övergripande mål även för de projekt som inte direkt rubriceras på detta sätt. För att medverka till att dessa mål förverkligas genomgår personal olika typer av utbildningar, exempelvis akademiska kurser i mänskliga rättigheter (Teologiska högskolan) och kurser i konflikthantering. I samarbete med UNHCR och andra organisationer har man också arrangerat flera seminarier i migrationsfrågor. På general- församling 1999 kommer temat att vara försoningsskapande arbete. Bilaga 1 - Aktörer i 127 , som bildades (under namnet Frikyrkan hjälper) har erfarenhet av biståndsarbete. Huvudmännen bakom är , Nybygget - samverkan, Svenska Allians- missionen, , Svenska och . ger stöd till katastrofinsatser, i första hand via det internationella ekumeniska . arbetar även med stöd från och i samarbete med Sida och EU. ger stöd till insatser bland människor som är fattiga, förtryckta och utsatta för våld samt deltar i nätverk och processer på nationell och internationell nivå. I stort sett allt det arbete som bedriver i ca 50 länder runt om i världen, har inriktning på demokrati och mänskliga rättigheter. Arbetet sker i samverkan med lokala samarbetsparters. , och är exempel på konfliktområden med ett omfattande arbete med syfte att främja fredliga relationer och försoning. policydokument ger en bild av inriktning och innehåll i arbetet: I begreppet demokratisering innefattar allt som rör folkbildning, organisering, information och utbildning kring vilka rättigheter respektive skyldigheter människor har som medborgare. Det handlar även om mötesteknik, lagstiftning, alfabetisering och annan verksamhet som stärker människors kompetens och självkänsla. I begreppet demokratiskapande verksamhet innefattar även i viss utsträckning uppbyggnad av formella demokratiska strukturer. Det kan gälla utbildning av folkvalda, skapandet av gemensamma utvecklingsforum eller seminarier kring specifika frågor. Det kan också vara insatser i samband med val, som utbildning av väljare eller organisering och utbildning av valobservatörer. (Ur policydokument) Riktlinjer finns också för arbetet med mänskliga rättigheter: arbetar för att alla människor oavsett ras, religion eller kön ska få åtnjuta de mänskliga rättigheterna, såsom de är beskrivna i FN- deklarationen och i de olika . Detta inkluderar ekonomiska, sociala, politiska och kulturella rättigheter. 128 Bilaga 1 - Aktörer i En viktig del av MR-arbetet är stöd till förtryckta etniska grupper, såsom fastslaget i olika . I detta MR-arbete ingår stöd dels till organisering och medvetandegörande på lokal- och regional nivå, dels till informations- och lobbyinsatser på nationell- och internationell nivå för att uppmärksamma dessa gruppers situation. (Ur policydokument) Kontinuerlig utbildning i mänskliga rättigheter och konflikthantering (förebyggande arbete) integreras i projekten. Exempel på sådana projekt finns i och . planerar också att satsa på fördjupning av kunskap och kompetens i den egna organisationen och i dess samarbets- organisationer, inom fyra arbetsområden: demokrati, mänskliga rättigheter, gender och ekonomisk rättvisa. Dessa fyra arbetsområden är nära förknippade med varandra. För att uppnå demokrati och mänskliga rättigheter krävs arbete med gender och ekonomisk rättvisa som grund. 7.6Evangeliska , mission och har f.n. ca 65 missionärer som arbetar för mission (SKM) och (). Genom kanaliserar också insatser genom de internationella nätverken Kyrkornas världsråd och (). I katastrofsituationer sker det genom Kyrkornas internationella katastrofenhet. Det finns en resursbas på lämpliga personer som med kort varsel kan resa ut för att medverka i en katastrofinsats på kallelse av t.ex. de internationella nätverken. De som tjänstgör i konfliktområden har i regel arbetat som missionärer eller biståndsarbetare tidigare och har egen erfarenhet av regionen. Det är alltid den lokala kyrkan, samarbetspartnern eller något av de internationella nätverken, som tar initiativ till personalinsatser där svenskar medverkar. Missionärsrollen nu och . Missionärsrollen inom EFS och SKM har genomgått dramatiska förändringar. publicerade SKM en missionärsutredning som baserades på bl.a. enkäter till missionärer i tjänst och samarbetspartners i syd. I den framgår att det är "närvaro"-motivet snarare än expertrollen som kommer att prägla missionärsuppgiften . Bilaga 1 - Aktörer i 129 särskilt viktig i situationer där människor far illa och mänskliga rättigheter är i fara och särskilt då i de områden där EFS och SKM har långvarigt arbete. Minimum i förberedelserna för missionärer är den långa missionärskurs som anordnas två gånger . I denna deltar också i mån av behov de som anställs för att arbeta i katastrof- och konfliktsituationer. Tonvikten ligger här på missionärsrollen och viktiga frågor är t.ex. kulturmöte, mänskliga rättigheter, missionären som folkbildare, konflikthantering m.m. Kursen ger också en grundläggande kunskap om internationella arbete. Frågorna om konflikthantering och att vara missionär i politiskt känsliga och pressade situationer har fått utökat utrymme under missionärskursen. I planerna ingår att samtliga missionärer bör ha grundläggande insikter i detta ämne. Teman i en kompletterande utbildning är t.ex: ·den egna säkerheten, risktagande och konsekvenser för egen del och för medarbetare, ·politiskt och kriminellt våld, ·förhållningssätt i krigsliknande situationer, ·krishantering och "debriefing", ·försoning, "healing of memories"/"healing of human relations", ·religionens roll som hinder resp. resurs i försoningsarbetet, ·fördjupad kunskap om internationell rätt, FN:s deklaration och konventionerna om de mänskliga rättigheterna, ·kunskap om det internationella samfundets olika mekanismer för att förebygga konflikter och främja försoning. 7.7Pingstmissionens U-landshjälp, "PMU Interlife" "PMU-Interlife", Pingstmissionens U-landshjälp, bistår de svenska pingstförsamlingarna med rådgivning och resurser för utvecklings- insatser och humanitära insatser inom ramen för missionsarbetet. "PMU Interlife" arbetar i ett sextiotal länder och bedriver mission och utvecklingssamarbete i flera konfliktområden. 130 Bilaga 1 - Aktörer i 1994 - 1996 deltog "PMU Interlife" i Eskort , det projekt som samordnades av (se p. 7.10) med syftet att repatriera indianflyktingar från till . I andra delar av , exempelvis , bedrivs ett alfabetiserings- arbete i de delar av landet där de svåraste konfrontationerna ägt rum mellan regim och gerilla, med syftet att bidra till läskunnighet, en mer nyanserad omvärldsuppfattning och minskad konfliktbenägenhet. I , framförallt omkring Stora sjöområdet, samarbetar "PMU Interlife" med andra kyrkor, samfund och frivilligorganisationer för att påverka politiker i området och i världssamfundet, att avsluta krigen och stödja ett demokratiskt återuppbyggnadsarbete. I exempelvis ska alla insatser med stöd från "PMU Interlife" innehålla freds- och försoningskomponenter. I bedriver man psyko-socialt arbete, bl.a. bearbetning av krigsdrabbade människors traumas, vilket är ett led i arbetet att förhindra förnyat våld. I pågår en verksamhet med s.k. "MOD-kurser", Mångfald Och Dialog, med deltagare från olika raser och etniska grupper. Syftet är att åstadkomma attitydförändringar, förståelse och försoning. I Bosnien deltar svensk pingstmission, , i Sida:s integrerade områdesprogram för att återuppbygga bostäder för minoriteter som tidigare tvingats flytta från området. Medarbetare som rekryterats för att arbeta i katastrof- och konflikt- områden genomgår som regel en utbildning i konflikthantering. Inom ramen för det metodutvecklingsarbete som "PMU Interlife" kommer att genomföra under det närmaste året planeras insatser för konflikthantering. Ett särskilt arbetsmaterial planeras, som innefattar etniska konflikter, rasproblematik och politiska/ideologiska konflikt- situationer. har 26 medlemsorganisationer, inkluderande , frikyrkorna, inklusive t.ex. , , och /M. Rådet förmedlar Sida-stöd till kyrkornas utvecklingsinsatser och har också ett ansvar för att kvalitetssäkra dessa (jämför Forum Syd). Det utgör en mötesplats för Bilaga 1 - Aktörer i 131 reflektion kring kyrkornas internationella ansvar i form av mission, utvecklingssamarbete och opinionsbildning. Tre sektorer har dominerat kyrkornas grundläggande långsiktiga insatser: utbildning, hälso- och sjukvård och lokala utvecklings-program. Dessa insatser syftar bl.a. till att öka det mänskliga och sociala kapitalet, stärka det civila samhället och skapa förutsättningar för demokrati och därmed fred. har ett kontinuerligt arbete pågått, i kontakt med Sida och , i syfte att analysera utvecklingen i Centrala , försöka förstå orsakerna till de tragedier som utspelats och söka gemensamma och samordnade insatser för att möta den situation som uppstått. Som en uppföljning av detta har frågor kring sorg och försoning och kyrkornas roll i förhållande till etnicitet och etniska konflikter bearbetats. Se rapporterna "Churches and Organi- sation Development in ", förf. , and , "Rapport från ekumenisk delegationsresa till , 1998", sammanställd av , "The Role and Contribution of Development Projects to the Development of ", , and . En kontinuerlig dialog äger rum med kyrkor och ekumeniska organ i i syfte att lära av den sydafrikanska utvecklingen, särskilt har erfarenheterna från analyserats. Diskussioner har förts och förs hur dessa erfarenheter kan tillämpas inom andra konfliktområden. En fortbildning kring försoning och konflikthantering, gemensam för kyrkornas utlandspersonal, hölls , med bl.a. medverkan från . Bred och allsidig information är en viktig fredsskapande faktor. SMR bedriver informationsinsatser och opinionsbildning, präglade av respekt för utsatta människors värdighet, i syfte att stärka internationellt medvetande och öka internationell solidaritet. 7.9Teologiska Högskolan, (THS) Huvudmän för Teologiska är och . I samarbete med Demokrati Akademin och Fonden för Mänskliga Rättigheter genomför THS ett omfattande utbildningsprogram i mänskliga rättigheter och 132 Bilaga 1 - Aktörer i Undervisningen syftar till att ge kunskap om såväl de moraliska som de juridiska aspekterna av mänskliga rättigheter, samt om den process i vilken de skapades och om de problem som är förknippade med tillämpning och kontroll av efterlevnaden. De studerande kan anmäla sig för hela programmet, 40 poäng, Med lika värde och lika rätt eller deltaga i enstaka kurser: Religionsfrihet och samvetsfrihet, Kvinnor och mänskliga rättigheter, Rasism och främlingsfientlighet, Barnets rättigheter, etc. Bland deltagarna finns både militärer och civila, bl.a. missionärer och utlandsarbetare från olika biståndsorganisationer, valövervakare, personal från Sida, , , , samt även anställda i näringslivet. 7.10Liv (LoF) Liv och är ett internationellt ekumeniskt i . Institutet grundades och har Kristna Råd som svensk huvudman. Huvudsyftet med institutet är att stödja kyrkor och samfund i arbetet för fred, rättvisa och försoning. Det största programmet genomförs i regionen, i , och . I det följande beskrivs den utbildning som sker i samband med det fredsbyggande arbetet i . Utbildningsprogrammet i började och arbetar LoF med ett liknande program i . De lärdomar och erfarenheter som LoF har gjort i har också kunnat användas i olika internationella utbildningssammanhang, t.ex. i seminarier och utbildningsdagar för invandrarverkets personal, i olika kyrkliga sammanhang, i kurser på , etc. Utbildningssatsningens primära fråga och fokus har varit: Hur kan vi stärka de människor och institutioner i konfliktområdet som redan är engagerade, eller vill engagera sig i fredsarbete på lokal nivå? LoF ansvar har varit att arbeta strategiskt på ett sådant sätt att institutet bidrar till att sätta igång en genuint somalisk "självgenererande" process, som sedan får en positiv dominoeffekt i samhället och stärker demokratiska, fredliga försoningssträvanden. En sådan process, som "ägs" av de lokala aktörerna och är intimt förbunden med uppbyggandet av ett civilt samhälle, utgör ett bidrag till våldsförebyggande.