sou · GNB378 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett löpande arbete med att successivt förenkla och förtydliga regelverket pågår dock. De åtgärder som ingår i miljöprogrammet löper utifrån olika startår. har större delen av miljöprogrammet fungerat i full omfattning. de programperioden för de miljöåtgärder som beslutades kommer att förlängas med till totalt . Ett miljöersättningsprogram för jordbruket skall genomfö- ras även under kommande programperiod i enlighet med beslut (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, 1997/98:116). Utformningen av ett nytt miljöpro- gram för nästa period (2001-2005) skall därför utredas. Två olika kostnadsalternativ skall presenteras. alternativet skall avse en bibehållen kostnadsram på totalt och det andra alternativet kostnadsalternativet skall de ingående miljöåtgärderna prioriteras med utgångspunkt i att bästa möjliga mil- jönytta skall uppnås med hänsyn till resurstilldelningen. Motiven för prioriteringen skall anges. Miljöprogrammet skall medverka till att uppfylla de svenska miljömålen för jordbruket och regeringens mål- sättning att ställa om till ett ekologiskt hållbart Utredaren skall därför vid utformningen av ett nytt program utgå från regeringens skrivelse 1997/98:13 Ekologisk hållbarhet och från de aktuella miljömålen för jordbruket och de behov som finns för att uppfylla dessa. Utredaren skall undersöka om de nuvarande miljöåtgär- derna behöver förändras för att miljömålen skall kunna Målet att reducera kväveutsläppen till havet har t.ex. ännu inte uppnåtts. Utredaren skall därför pröva möjlig- heterna att genomföra effektivare miljöåtgärder för att ytterligare begränsa jordbrukets miljöpåverkan när det Regeringen avser att ge Sta- tens jordbruksverk i uppdrag att föreslå åtgärder för att näringsläckaget i miljökänsliga områden. Utredaren skall studera kommande förslag i syfte att uppnå en större miljönytta inom ramen för de tilldelade budgetmedlen. Utredaren skall ta fasta på de behov av förändringar som redovisats i den första utvärderingen av miljöpro- grammet. Detsamma gäller de erfarenheter av tillämpning och resultat som kommer fram i det fortlöpande utvärde- rings- och uppföljningsarbetet. Även annan kunskap om miljöprogrammet skall beaktas som följer av utvärdering- ar som genomförs av berörda myndigheter, t.ex. av Riks- revisionsverket. En viktig utgångspunkt för utredaren skall vara att lämna förslag till förenklingar av regelverket. Därmed underlättas administrationen och gör det lättare för lant- brukarna att överblicka de olika ersättningsformerna. Förenklingarna skall kunna genomföras utan att mil- jönyttan försämras. Utredaren skall lämna förslag till att föra samman olika åtgärder som delvis har samma syften och avser samma markslag till mer enhetliga ersättnings- former. I detta sammanhang skall också möjligheterna att införa grund- och tilläggsersättningar för olika åtgärder på samma markslag studeras. Som en del i ett nytt miljöersättningsprogram för nästa programperiod skall utredaren föreslå ett förbättrat och förenklat kulturmiljöstöd. Mot bakgrund av erfarenheter- na med miljöprogrammet skall konstruktionen av ett nytt program i sin helhet möjliggöra en god anpassning till förväntad anslutning och måluppfyllelse i förhållande till tilldelade budgetmedel. När det gäller den del av miljöprogrammet som avser att främja ekologisk odling skall effekterna av den nuva- rande områdesindelningen och principerna för differentie- rade ersättningsnivåer bedömas. Utredaren skall pröva för- och nackdelarna med att frigöra miljöersättningen från de krav som gäller ekologisk odling enligt rådets för- ordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbrukspro- dukter och livsmedel. I den mån utredaren föreslår förändringar av pro- grammet inför nästa programperiod skall sådana över- gångslösningar eftersträvas som underlättar för både den enskilde lantbrukaren och de myndigheter som administre- Förslag skall också lämnas till hur satsningarna på kompetensutveckling av lantbrukarna på miljöområdet skall utformas och dimensioneras på lång sikt. insatserna inom ramen för den tidsbegränsade miljöåtgär- den för resurshushållande konventionellt jordbruk men även utbildnings-, informations- och demonstrationsverk- samheten i övrigt. Utredaren skall ta hänsyn till att miljöprogrammet även i fortsättningen skall medverka till att tillgodose de regionalpolitiska målen för norra på miljömässiga Vidare skall möjligheterna att i miljöprogrammet inkludera rennäringens markanvändning och miljöpåver- Utredaren bör därför samråda med Rennä- ringspolitiska kommittén (Jo 1998:03). Utredaren skall också ta hänsyn till den pågående re- formeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den betydelse förändringarna kan få för genomförandet av Utredaren skall redovisa de förväntade administrativa konsekvenserna och kostnaderna av sina förslag. pen om ett sektorsintegrerat miljöansvar skall vara vägle- dande i utredningens arbete. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter och organisationer. till olika myndigheter av betydelse för utredningen skall beaktas, t. ex. uppdraget till att föreslå ett nytt mål för den ekologiska produktionen För arbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kom- mittéer och särskilda utredare om att pröva offentliga åta- ganden (dir.1994:23), att redovisa regionalpolitiska kon- sekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jämställdhetspoli- tiska konsekvenser (dir. 1994:124) och att redovisa kon- sekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir.1996:49). Utredaren skall redovisa sina förslag senast den 30 ju- ni 1999. Bilaga 2 - Möjliga kombinationer av föreslagna miljöersättningar Finns endast i den tryckta versionen. Bilaga 3 - Karta över den nuvarande stödområdesindelningen för miljöprogramåtgärderna Finns endast i den tryckta versionen. Bilaga 4 - Anslutningen till åtgärden för värdefulla natur- och kulturmiljöer i relation till antalet aktiva brukare i respektive kommun Finns endast i den tryckta versionen. Bilaga 5 - Genomsnittlig ersättning per företag som är anslutna till åtgärden för värdefulla natur- och kulturmiljöer i respektive kommun Finns endast i den tryckta versionen. Bilaga 6 - Miljöprogram i övriga EU-länder Programmens utformning och omfattning Utformningen av miljöprogrammen varierar stort mellan de olika EU- länderna. Program som innehåller åtgärder som är allmänt tillämpliga över hela medlemsstaten finner man i , , , Luxem- burg, och . I och är nästan alla program regionaliserade, medan övriga medlemsstater (, Dan- mark, , , , och ) har en blandning av åtgärder som är tillämpliga över hela landet och regionalt. Enligt en rapport från kommissionen till rådet och om tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 2078/92 (KOM 1997) hade kommissionen godkänt 127 program fram . De flesta programmen har dessutom ändrats, en del . Sam- manlagt har kommissionen fattat beslut om 265 godkännanden eller änd- ringar. Medlemsstaternas program omfattar totalt över 2 200 olika åt- gärder. Vid mitten av hade 1,35 miljoner avtal slutits med jordbrukare, vilket omfattar av alla jordbruksföretag och personer sysselsatta i jordbruk inom EU. I diagram 1 visas en uppdelning per medlemsstat. I nådde programmet av alla syssel- satta inom jordbruket medan det nådde i , och . Avtalen omfattade , eller av utnyttjad jord- bruksareal (UJA). De mest utbredda programmen finns i , Lux- emburg och (av UJA). I diagram 2 visas hur stor an- del av UJA i respektive medlemsland som omfattas av miljöprogrammet. i respektive EU-land som om- fattas av avtal om miljöåtgärder för jordbruket. Uppgifterna för gäller . Någon uppgift för finns inte. Källa: EG- kommissionen. Andelen utnyttjad jordbruksareal i respektive EU-land som omfattas av avtal om miljöåtgärder för jordbruket. Uppgifterna för gäller . Någon uppgift för finns inte. Ersättningsnivån per hektar är i genomsnitt 117 ecu , men den varierar kraftigt mellan olika länder. I var ersättningsnivån i ge- nomsnitt 156 ecu per hektar (ca ) . Nedan följer en kort presentation av tillämpningen av EG:s miljöer- sättningar i respektive medlemsstat. har ett litet miljöprogram med en godkänd programbudget på totalt 18 mecu (ca ). av de belgiska jordbruksföretagen omfattas av programmet. I finns ett nationellt program samt tre regionala program, två i den flamländska och ett i den vallonska delen av landet. Det nationella programmet ger stöd till demonstrationsprojekt, integrerad och ekologisk produktion samt åtgärder för att minska djurtätheten. Det ena flamländs- ka programmet ger endast stöd till utbildning, främst inriktad på växtnä- ringsläckage, medan det andra flamländska programmet lägger tyngd- punkten på en minskad användning av handelsgödsel och lokala kontrakt för skötsel av t.ex. värdefulla biotoper i miljökänsliga områden. Valloni- ens regionala program fokuserar främst på extensifieringsåtgärder samt rådgivning för integrerad produktion. Det danska miljöprogrammet har en godkänd programbudget på totalt 36 mecu (ca ) och omfattar av jordbruksfö- retagen. Inriktningen är att minska växtnäringsläckaget, som är ett av största miljöproblem. Ungefär en fjärdedel av programmet utgör ersättning för ekologisk produktion, medan resterande del utgör ersättning för olika former av extensifiering av produktionen. För att minska kväveläckaget ger man ersättning till lantbrukare som reducerar kväveanvändningen på gården med . Det görs ge- nom en individuell beräkning för varje gård. Ersättning utgår även för bibehållande och omläggning av åker till permanent . Ersätt- ningen är differentierad efter kväveanvändningen. För att minska risker- na med bekämpningsmedel utgår ersättning för att etablera sprutfria kantzoner. har ett mycket omfattande miljöprogram på totalt 403 mecu eller ca . Miljöprogrammet består av ett basstöd och olika specialstöd. Basstödet, som omfattar av programbudgeten, utformades för att dämpa de omedelbara effekterna av att tillämpa CAP i . Basprogrammet är öppet för alla lantbrukare (inklusive träd- gårdsnäringen) även om ersättningsnivåerna varierar inom landet. Er- sättningsnivåerna har anpassats efter beräknade inkomst-effekter i sam- band med EU-inträdet och stödet har alltså ett påtagligt inkomstsyfte. För att erhålla basstöd krävs bl.a. skyddszoner mot vattendrag och sprutfria kantzoner, utförd stallgödsel- och markanalys, odlings- och gödslingsplaner m.m. Dessutom begränsas djurtätheten till högst 1,5 djurenheter/ha. För att vara berättigad till specialstöd krävs att lantbrukaren har upp- fyllt kraven på basstöd. Specialstöd utgår bl.a. för ekologisk odling, be- varande av utrotningshotade husdjursraser och äldre kulturväxter, skyddszoner mot vattendrag, åtgärder som gynnar biologisk mångfald och landskapsvård, m.m. Det franska miljöprogrammet består dels av ett vall- och betesstöd (prime à lherbe) som omfattar hela landet, dels av ett ramverk för andra åtgärder inom vilket de 25 regionerna kan arbeta fram egna pro- gram. Dessutom finns det lokala program utformade för små områden som anses betydelsefulla ur miljösynpunkt. Hela miljöprogrammet har en budget på totalt 626 mecu (ca ). Totalt omfattas av jordbruksmark av miljöpro- grammet. Av denna areal omfattas av vall- och betesstödet. För att komma i fråga för detta stöd skall man ha minst 3 ha permanent vall eller bete och antalet djurenheter skall vara 0,6–1,0/ha. Gårdar med mellan 1,0–1,4 djurenheter per ha kan också komma ifråga om vall- och betesmarken står för av jordbruksmarken. Villkoren är att markerna är permanent gräsbevuxna och att lantbrukaren även vårdar diken, buskrader och vattendrag. De 25 regionerna har utarbetat program som bl.a. omfattar minskad användning av gödningsmedel och/eller bekämpningsmedel, övergång till ekologisk odling, extensiv vall, bevarande av utrotningshotade husdjurs- raser samt utbildning och demonstrationsprojekt. miljöprogram är under utveckling och har ändrats betydligt. Programmet innehåller åtgärder för ekologisk odling, uttag av jordbruksmark ur produktion samt en åtgärd med syfte att bevara lokala utrotningshotade raser. Den största delen av programbudgeten på 22 mecu (ca ) satsas på underhåll av nedlagd jordbruks- och skogsmark, medan ingenting satsas på utbildning och demonstra- tionsprojekt eller bevarande av lågintensiva system. miljöprogram har en budget på totalt 225 mecu (ca ) och omfattar av jordbruksföretagen. Målet är att av jordbruksföretagen skall omfattas . Delta- garna förväntas följa en gårdsplan och ett antal obligatoriska villkor in- nehållande hantering av avfall och användning av gödsel och kalk på gården, vård av gräsmarker för att undvika erosion, överbetning och att våtmarksområden trampas sönder och eroderas, samt bevarande av bio- toper som kantzoner, skogsmarker, våtmarker, fornlämningar och histo- riskt intressanta platser. Programmet innebär också att lantbrukaren måste delta i en obligatorisk grundutbildning som rör jord- bruket och miljön. Programmet innehåller särskilda incitament för att minska överbetet. Ersättningen är maximerad till . Detta innebär att stödet är oattraktivt för större fastigheter. har ett begränsat nationellt program, som huvudsakligen fokuse- rar på utbildningsinsatser. Därutöver har i princip varje region ett eget program, som de själva administrerar. Den totala godkända program- budgeten är på 511 mecu, ca . Miljöprogrammen skiljer sig stort mellan de 21 regionerna. Vissa re- gioner har satsat hårt på att få med en stor del av jordbruket, i andra är satsningen ringa. Ersättningsnivåerna varierar mellan olika områden. Olika former av extensifieringsinsatser dominerar. I flertalet av de regio- nala programmen finns olika specialstöd, t.ex. ersätts åtgärder för att begränsa brandrisken i , medan t.ex. och ger er- sättning för insatser som syftar till att begränsa erosionsrisken. miljöprogram har en budget på totalt 6 mecu, ca 54 miljo- ner kronor. Det innehåller bl.a. ersättning för ekologisk produktion, minskad djurtäthet till 1,6 djurenheter/ha, sprut- och gödslingsfria kantzoner, häck- och läplanteringar, bevarande och skötsel av ängs- och hagmarker och bevarande av utrotningshotade husdjursraser. Program- met innehåller inga utbildningsinsatser. Det nederländska miljöprogrammet har främst koncentrerats till ersätt- ningarna för miljökänsliga områden, utbildningsverksamhet och upprät- tande av försöksgårdar. Kostnaden per hektar är hög, men totalkostna- den är ändå låg eftersom programmet har en liten omfattning (av företagen beräknas delta). Den godkända programbudgeten är på 55 mecu, ca . Två tredjedelar av miljöprogrammet är budgeterat för utbildning och demonstrationsprojekt. Ungefär 200 demonstrationsgårdar har startats. Inom särskilt miljökänsliga områden kan särskilda kontrakt med lant- brukarna upprättas som innebär att de åtar sig att reducera användning- en av bekämpningsmedel och handelsgödsel, anlägga sprut- och göds- lingsfria kantzoner, bevara den biologiska mångfalden m.m. Inom dessa särskilt miljökänsliga områden måste jordbruket bedrivas ekologiskt eller som integrerad produktion. har dels ett nationellt ramprogram, dels två lokala delprogram för de båda öarna och . Miljöprogrammet har en total- budget på 150 mecu (ca ) och omfattar av den totala arealen . Det portugisiska programmet innehåller bl.a. ersättning för ekologisk och integrerad produktion samt för minskning av användningen av han- delsgödsel och bekämpningsmedel. Ersättning till traditionellt extensiva jordbrukssystem såsom obevattnade spannmålsodlingar samt vin- och fruktodlingar är också en viktig del av programmet. Utbildningsinsatser och demonstrationsprojekt står för av budgeten. Det spanska miljöprogrammet omfattar dels ett nationellt ramprogram, dels 52 lokala program som tar hänsyn till de speciella förutsättningarna inom olika delar av . Den godkända programbudgeten är på 399 mecu, ca . Det nationella programmet innefattar de flesta åtgärder som finns specificerade i miljöersättningsdirektivet. Ett flertal insatser är inriktade mot den mycket intensiva vin- och fruktod- lingen, bl.a. övergång till integrerad produktion. De lokala programmen riktar sig främst mot natur- och landskapsvård och erosionsbekämpning. har en lång tradition av åtgärder inom landskapsvård, flora- och faunavård samt rekreation. De program som tillämpas har i princip varit i funktion . , , och har tagit fram separata men i många delar likartade mil- jöprogram. De innehåller bl.a. ersättningar till särskilt känsliga områden, ersättningar för att skapa nya biotoper genom att ta jordbruksmark ur bruk under samt ersättningar för att göra mark tillgänglig för all- mänhetens friluftsliv. Budgeten för miljöprogrammen är sammantaget på 111 mecu, ca , varav går till ersättningar för särskilt känsliga områden. Omkring ¾ av budgeten riktas till Eng- land. Principen inom miljöprogrammen är att man skriver ett kontrakt med jordbrukaren där oftast flera åtgärder är integrerade, som extensifiering, avställning av mark och minskad användning av växtnäring. Landskap- svård och vård av kulturhistoriskt värdefulla element är en viktig del. Programmen är ofta mycket differentierade och detaljstyrda. Väsentligt förändrade program är under införande i stora delar av . I utgår tillämpningen av miljöprogrammet dels från de ramar som anges på federal nivå och dels från de som anges på delstatsnivå. På federal nivå stödjer man införande och behållande av ekologisk odling samt extensifiering i form av minskad djurtäthet och överföring av till vall. Övriga ersättningar som är tillåtna inom miljöersätt- ningsförordningen tillämpas direkt av förbundsstaterna inom ramen för deras egna program. Utformningen av miljöersättningarna varierar stort mellan olika regi- oner, av jordbruket ingår i det tyska miljöprogram- met. Ersättningsnivåerna får regionalt variera från högre till lägre än de belopp som angivits i det nationella ramverket. Detta medför att ersättningsnivåerna skiljer sig kraftigt mellan olika delstater. Den godkända programbudgeten är på 986 mecu, ca . Tyngdpunkten i delstaternas miljöprogram ligger till stor del på olika typer av extensifiering, t.ex. sprut- och/eller gödslingsfria kantzoner, integrerad produktion, bevarande av traditionella frukt- och vinodlingar, insatser för att skydda grund- och ytvatten samt bevarande av hotade husdjursraser. miljöersättningsprogram är tillsammans med det finländska det mest omfattande av alla medlemsländers. av jordbruks- arealen har anslutits till programmet, som har en budget på 716 mecu (ca ). Miljöprogrammet innehåller bl.a. ett basstöd för vall och permanenta grödor samt övrig mark. Kravet är att den maximala djurtätheten är 2–2,5 djurenheter per hektar. av budgeten har avsatts för ersättning för ekologisk odling. Övriga åtgärder som kan stödjas är bl.a. minskning av djurtät- heten, förbättrade växtföljder, extensifiering i brukandet av vissa mar- ker, bevarande av utrotningshotade husdjursraser, bevarandet av den biologiska mångfalden samt utbildnings- och demonstrationsprojekt.