sou · GNB3127 · 2000-01-01 00:00:00 — 7 Bedömning av konse- kvenser med anledning av nyckeltalen 7.1 Ekonomiska konsekven- ser För detta uppdrag gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer om att pröva offentliga åtaganden. Det som skulle kunna orsaka kostnader för samhället i vårt förslag är framtagan- det av den statistik som krävs för att redovisa nyckeltalen. Enligt uppdraget ska nyckeltalen främst bygga på be- fintliga statistik- och dataunderlag. För vissa av de nu framtagna nyckeltalen har det varit just bristen på statistik som gjort att de inte var färdig- utvecklade . En rad in- ternationella organisationer ställer krav på att lämna en omfattande rapportering på miljöområdet. Fram- förallt EU:s direktiv ställer stora krav på rapportering. Den internationella rapporteringen styr mycket av den svenska statistikproduktionen på miljöområdet. Vår bedömning är att de flesta nyckeltalen kan baseras på befintliga eller föreslagna miljöövervaknings- program och statistik och ger därmed inte ökade kostnader. I några fall har det inte varit möjligt att helt och hållet utgå från befintlig statistik. Det gäller för livsmiljöer, miljöanpassade inköp och andelen total materialomsättning. Dataunderlag för att visa på en utveckling för de olika livsmiljöerna som ingår i nyckeltalet för biologisk mångfald ska tas fram av Naturvårds- verket. De har grovt uppskattat kost- naderna för utformning av valda mät- metoder samt bearbetning av data till Huvuddelen av kost- naderna tillskrivs arbetet med att få fram data för livsmiljöerna och . Kostnaden för att därefter årli- gen ta fram underlaget bör vara låg. För att följa konsumtionen av miljömärkta varor och tjänster har , inom ramen för sitt sektorsansvar, avsatt medel för den bearbetning av data som behövs. Kostnaden uppskattas till ca i ett inledningsskede och därefter ca . Vad gäller nyckeltalet för den offentliga sektorns miljöanpassade in- köp så kommer EKU-delegationen att ta fram de kompletteringar som be- hövs. Kompletteringarna behövs i den rapportering som görs till den interna- databasen för upphandlingar över tröskelvärdet, samt i de enkät- undersökningar som görs. Kostna- derna bedöms vara små och bör ligga inom sektorsansvaret för . I regeringens uppdrag till Sta- tistiska centralbyrån om den totala materialomsättningen ingår att till mars göra en uppskattning av kost- naderna. Redovisningen av Gröna nyck- eltal är ett viktigt led i arbetet för att allmänhet, riksdag och regering ska får bättre information och kunskaper om effekter av genomförda åtgärder på miljöområdet. Det bör efterhand kunna leda till positiva samhällsekonomiska effekter genom t.ex. effektivare re- surshushållning. Nyckeltalen bör bidra till en saklig debatt om vilka åtgärder som är mest angelägna och mest kostnadseffektiva på miljöområdet. ningen att statistik kan tas fram inom nedan redovisas var statistiken tas ramen för befintliga uppdrag och myn- fram för föreslagna nyckeltal. Bedömning av statistiskt underlag för samtliga tolv nyckeltal *U|QD Q\FNHOWDO Statistik finns hos () och Statistik för total materialomsättning saknas , men SCB har fått i uppdrag att till ta fram sådan statistik. för avfall till soptipp finns hos Statistik finns i Kemikalieinspektionens produktregister Statistik finns hos SCB och () Statistik finns hos SCB och NV Statistik finns hos SCB och NV Statistik finns i URBAN-nätet Olika former av statistik finns, bland annat i Riksskogstaxeringen, miljöövervakningsprogram och miljöstödstatistik. livsmiljön skog beräknas finnas att tillgå och Underlag finns hos SCB genom den årliga Statistik för den offentliga upphandlingen kan tas fram genom kompletteringar av befintliga inrapporteringar och enkäter som Data bör finnas tillgänglig . miljömärkta produktval finns grundat på Statistik finns hos SCB och NV Statistik för företag med miljöledningssystem finns hos SIS- system med Miljöskolor omfattar ett För detta uppdrag gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer om att redovisa regional- och jämställdhets- politiska konsekvenser samt konse- kvenser för brottslighet och det brotts- förebyggande arbetet. Vårt betänkade presenterar förslag till nationella indi- katorer - Gröna nyckeltal - för att följa utvecklingen mot ett ekologiskt håll- bart samhälle. Vår bedömning är att nyckeltalen rimligen inte får konse- kvenser inom ovan nämnda områden. 1 A Better Quality of Life - A Strategy for Sustainable Development for the , 1999. 2 P= Pressure/påverkan, S=State/tillstånd och R= Respons/vidtagna åtgärder 3 DPSIR-modellen; D= Driving forces/rivkrafter, P= Pressure/miljöpåverkan, S= State/miljötillstånd, I= Impact/konsekvenser, R= Response/vidtagna åtgär- der. 4 De femton miljökvalitetsmålen är följande: frisk luft, grundvatten av god kva- litet, levande sjöar och vattendrag, myllrande våtmarker, hav i balans samt le- vande kust och skärgård, ingen övergödning, bara naturlig försurning, levande skogar, ett rikt odlingslandskap, storslagen fjällmiljö, god bebyggd miljö, giftfri miljö, säker strålmiljö, skyddande ozonskikt, samt begränsad klimatpåverkan. 5 deFacto;98 – Uppföljning av föreslagna nationella miljökvalitetsmål, 1998, . 6 (D) miljöpåverkande aktiviteter (t.ex. energianvändning, transporter), (P) miljöpåverkan (t.ex. utsläpp, avfall), (S) miljötillstånd (t.ex. luft- och vatten- kvalitet), (I) konsekvenser (sämre hälsa, hotade djur- och växtarter) (R) åt- gärder (t.ex. lagar, skatter, ny teknik). 7 Problemet har identifierats i flera utvärderingar av FN/CSD:s arbete. 8 Se utförligare i SOU 1998:170, och för uppdaterad information http:// /esa/sustdev/isd.htm 9 World Development Indicators 1998, , 1998 10Se utförligare i SOU 1998:170. 11Towards Sustainable Development-Environmental Indicators, 1998 12se utförligare i SOU 1998:170 Indikatorerna återfinns bland annat på följande internetadress: baromete.htm 14Läs mer om indikatorerna på quality/monitor/index.htm 15EU-kommissionens förslag finns i sin helhet i bilaga 2. 16Environment-Barometer for se på programme/baromete.htm Sammanlagt 14 indikatorer för hållbar ut- veckling, varav 3 ekonomiska, 4 sociala och 7 ekologiska. Förslaget ska vidare- utvecklas . 18Nemoral och boreonemoral zon. 19Nordligt och sydligt boreal zon. Remisssynpunkter på förslagen till Gröna nyckeltal i SOU 1998:170 De flesta remissinstanser är positiva till att ett system med gröna nyckeltal utvecklas. De flesta anser även att nyckeltalen bör kunna förändras när så är motiverat. Användning av energi: Flertalet remissinstanser är positiva till nyckeltalet. Några vill komplettera med andelen icke förnyelsebar energi. Flera remissinstanser anser att energianvändning i relation till BNP säger ganska lite om hur energi- effektiviteten utvecklas i olika sektorer eller för olika energitjänster. Som grovt nyckeltal över utvecklingen kan det dock användas och används också för in- ternationella jämförelser och trendanalyser. El för uppvärmning: Majoriteten av remissinstanserna stöder nyckeltalet, nio är kritiska och två avstyrker. påpekar att direktverkande elvärme endast utgör en typ av elanvändning. Elanvändningen kan sänkas ge- nom effektivisering eller substitution inom andra användningsområden. Där det är mest lönsamt att effektivisera eller ersätta elanvändningen bör det göras först. Utsläpp av koldioxid: En majoritet av remissinstanserna anser att nyckeltalet är relevant och att det behövs för vårt internationella deltagande i klimatarbetet. Bensenhalt i luft: Flertalet remissinstanser stöder detta nyckeltal. Naturvårds- verket varnar för att detta nyckeltal kan vara missvisande. En övergång från bensindrivna till dieseldrivna fordon skulle sänka bensenhalten men inte nöd- vändigtvis förbättra hälsoläget. Utsläpp av försurande ämnen: Flertalet remissinstanser stöder detta nyckeltal. påpekar att den första delen av det tidigare förslaget till nyckeltal (se SOU 1998:15) har tagits bort. Den avsåg andelen mark där ned- fallet inte överskrider den kritiska belastningsnivån. Avsteget från denna del av förslaget ansågs beklaglig eftersom nyckeltalet i den tidigare utformningen ut- gjorde en indikator på . Miljöanpassade färdsätt: En majoritet av remissinstanserna anser att nyckel- talet är relevant, men några påpekar att det inte ger någon bra bild av i vilken utsträckning hållbarheten i transportsystemet ökar. Den större delen av det privata trafikarbetet utelämnas, och nyttotrafiken berörs inte alls. Antal miljöcertifierade företag: Detta nyckeltal tillhör ett av de mest kritiserade och flera remissinstanser önskar kompletteringar. Avfall till soptippar: Flera remissinstanser anser att nyckeltalet är välgrundat. Somliga anser dock att det även bör inkludera återanvändning och återvinning samt uttrycka vilken typ av avfall som avses. Tillförsel av kväve och fosfor till haven: En majoritet av remissinstanserna an- ser att detta nyckeltal är bra. Återföring av fosfor till odlingsmark: Flera remissinstanser påpekar att det även finns andra metoder att återvinna fosfor ur slam. Risken är att en gynnsam utveckling för dessa metoder skulle kunna innebära att fosfor återutnyttjas allt- mer som det föreslagna nyckeltalet pekar i ogynnsam riktning. förs till exempel mer slam till grönområden än till jordbruket, och detta redovi- sas inte i nyckeltalet. Skyddad skog: En majoritet av de remissinstanser som har synpunkter på detta nyckeltal anser att det bör kompletteras eller ersättas med bättre nyckeltal för biologisk mångfald. Mycket av arbetet med att säkerställa den biologiska mång- falden sker i skogar utan formellt skydd. För att belysa förutsättningarna för den biologiska mångfalden är det således angeläget att beskriva det naturvårds- arbete som ingår som en integrerad del i skogsbruket. Utöver reservatavsättningar måste därför nyckeltalet spegla såväl arealer som frivilligt undantas från bruk- ande som den naturvårdshänsyn som tas i den löpande verksamheten. För varje område vill gruppen ha en indikator. formulerar man två indikatorer, en idealindikator och en indikator som kan redovisas med befintlig statistik . Tabellen nedan redovisar förslagen som de ser ut just . Ett färdigt förslag skall presenteras för EU:s statsministrar i december . QX P|MOLJ LQGLNDWRU aggregerat index baserat på aggregerat index baserat på utsläpp av utsläpp av 3 växthusgaser (CO, 6 växthusgaser (CO ,CH , N O, HFCs, CH4, N2O) PFCs och SF6) antal dagar med luftföroreningar antal dagar med luftföroreningar över över gränsvärden på olika med 4 ämnen (SO, NO , NH med 3-4 ämnen (SO, NO , NH KDU lQQX LQWH VSHFLILFHUDWV HYHQWXHOOW LQGLNDWRUHU Sn WUDQVSRUW OXIWNYDOLWHW RFK : andel vattendrag som klarar : andel vattendrag som klarar EUs EUs och nationella krav vad det och nationella kvaliteteller ett gäller nitraterHOOHU N och P Europeiskt flodkvalitetsindex (ännu ej koncentrationer i stora floder Hav: en idealindikator är ej definierad sammansatt av utsläppsdata av kväve och fosfor till haven gPWnOLJD HNRV\VWHP områden utpekade i NATURA LGHDOLQGLNDWRU lU HM GHILQLHUDG 2000, antal och yta med eller utan andel skyddat område enligt index på biologisk mångfald baserat på tillväxt av bebyggt område LGHDOLQGLNDWRU lU HM GHILQLHUDG ett första försök med ett, avseende ett mer utvecklat, avseende giftighet, giftighet, viktat index på viktat index på användningen av avfall: volym av avfall till deponi avfall: volym av avfall till deponi och (primary energy supply) resursanvändning: Total Material A Better Quality of Life - A Strategy for Sustainable Development for the , Departement of the Environment, Transport and the Regions, 1999. Rapporten finns på http:// /sustainable/quality/life/index.htm de Facto – uppföljning av föreslagna nationella miljökvalitetsmål, Na- turvårdsverket, 1998. Indicators of Sustainable Development – A pilot study following the methodology of the United Nations Commission on Sustainable Development, European Commission (DGXI) and Statistical Office of Communities (), European Communities, 1997. Indicators of Sustainable Development – Framework and Methodologies, United Nations 1996. Se isd.htm för uppdaterad information om FN:s arbetet med indikatorer och nuva- rande förslag. Indicators of the State of the Environment in the Nordic Countries, , TemaNord 1997:537, 1997. Indikatorer för hållbar utveckling – en pilotstudie, Rapport 1998:11, Sta- tistiska centralbyrån, 1998. , KIFS 1998:8, Kemikalie- inspektionens föreskrifter om kemiska produkter och biotekniska or- ganismer. KIFS 1999:3, Föreskrifter om ändring i Kemikalieinspektionens före- skrifter om klassificering och märkning av kemiska produkter, del 1 och 2. Kretsloppsdelegationens rapport 1997:14, Strategi för kretsloppsanpassade material och varor, 1997. Measuring Changes in Consumption and Production Patterns, Division for Sustainable Development, , United Nations, 1998. Uppdaterad information och rapport finns på Miljön i , Europeiska Miljöbyrån (EEA), . Rapporten finns att läsa på index.html Proposition 1999/2000:1, Budgetproposition . Proposition 1998/99:100, Vårbudgetproposition. Proposition 1997/98:145, Svenska miljömål – Miljöpolitik för ett hållbart . SOU 1997:84, En hållbar kemikaliepolitik, 1997. SOU 1998:170, Gröna nyckeltal för en ekologiskt hållbar utveckling SOU 1998:15, Gröna nyckeltal, Miljövårdsberedningen, . Sustainability Counts – Consultation paper on a set of headline indicators of sustainable development, Departement of the Environment, Transport and the Regions, 1998. System med indikatorer för nationell uppföljning av miljökvalitetsmå- len, 1999. Regeringens skrivelse 1997/98:13, Ekologisk hållbarhet. Regeringens skrivelse 1998/99:5, Hållbara - uppföljning och fort- satta åtgärder för en ekologisk hållbar utveckling. Towards Sustainable Development – Environmental Indicators, , 1998. World Development Indicators 1998, , , 1998. 1.Nya förmånsrättsregler + Bilagor. 2.Steriliseringsfrågan i 1935-1975. 4.God sed i forskningen. 5.Effektiva värme- och miljölösningar. 6.Effektivare Totalförsvarsstöd i . 8.Invandrarskap och medborgarskap. 9.Att slakta ett får i . Om religionsfrihet och demokrati. 10.Rasism, nynazism och främlingskap. 11.Bör demokratin avnationaliseras? 13.Etik och demokratisk statskonst. 14.Den framtida kommersiella lokalradion. 15.Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål. 16.Ökad rättssäkerhet i asylärenden. 17.Garantipension och Bosättningstillägg för personer födda eller tidigare. 18.Frågor till det industriella samhället. 19.Artikel 7 i EG:s varumärkesdirektiv. Ändringar i varumärkeslagen. 20.Sverige och judarnas tillgångar. 21.Lindqvists nia – nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder. 22.Den skyddade provinsen. En essä om demokratins värde och värdighet. 23.Utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet. Förslag till inriktning av nya mål 3 inom . Ny organisation för de geogra- fiskt avgränsade strukturfondsprogrammen. 25.Samerna – ett ursprungsfolk i . 26.Införsel av beskattade varor. 27.Delta – Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättningen. 28.Kontantmetod för småföretagare. 29.Internationell konflikthantering – att förbereda sig tillsammans. 30.Yttrandefriheten och konkurrensen – Förslag till mediekoncentrationslag. m m. Ku. 31.Tillsyn över advokater m m. 32.Utvecklingssamarbete på rättsområdet. 33.Bo tryggt – Betala rätt. Särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg. 35.Fastighetsmäklarnämnden – effektivare tillsyn. 36.Likvidation av aktiebolag. 37.Underrättelsetjänsten – en översyn. 38.Följdleveranser i samband med export av krigsmateriel. 39.Vuxenutbildning för alla? Andra året med . 40.Demokratin i den offentliga sektorns förändring. 41.Bevara dokumentärfilmens kulturarv. Åtgärdsför- slag samt förslag till ett centrum för dokumentärfilm och en filmvårdscentral. 43.Oberoende, ägande och tillsyn i revisions- verksamhet. 45.Slutförvaring av kärnavfall. Kommunerna och platsvalsprocessen. En studie om inkomster och socialbidrag . 47.Mervärdesskatt – Frivillig skattskyldighet. 48.Lära av Estonia. Den andra delrapporten och slutredovisning. 49.Invandrare som företagare. 50.Skyddsjakt på varg. 51.Smittskydd, samhälle och individ. 52.Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer. 53.Ekonomisk brottslighet och sekretess. 54.En ny tullag. 55.Konvergens och förändring. Samordning av lagstiftningen för medie- och telesektorerna. 56.Globaliseringen och demokratin. 57.Rikstrafiken – En ny myndighet. 58.Löser juridiken demokratins problem? 61.Brottsförebyggande arbete i landets kommuner. 62.Bilen, miljön och säkerheten. 63.Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling. 65.Barnombudsmannen – företrädare för barn och ungdomar. 66.God vård på lika villkor? – om statens styrning av hälso- och sjukvården + 2 bilagor. 67.KÄRNAVFALL – metod – plats – miljökonsekvens. KASAMs yttrande över SKBs FUD-program 98. Drabbade Medier Myndigheter. 69.Individen och arbetslivet. Perspektiv på det samtida arbetslivet . 72.Boendesociala effekter av konkurser och rekonstruktioner – bostadsrättsföreningar och egnahem. 73.Handikappombudsmannens framtida förutsättningar och arbetsuppgifter. 74.Demokratin och det gemensamma bästa. 75.Rätt plats för vindkraften. Del 1 och Del 2. Forskarvolym I. . 77.Demokratiteori och medborgarskap. Forskar- volym II. 78.Jordbruk och miljönytta – nytt miljöprogram för jordbruket. 79.Källskatt på utdelning och royalty till begränsat skattskyldiga. 81.Förhandlingsersättning till hyresgästorganisation. 82.Vårdslös kreditgivning samt sekretess i banker m.m. Fi. 85.Bredband för tillväxt i hela landet. Närings-, regional- och välfärdspolitiska aspekter på IT-infrastrukturen. 86.PC:n är död – länge leve PC:n! Nya möjligheter för . En rapport från hearingen "Efter PC:n" anordnad av . 87.Vagnbolag för järnvägen. betänkande i anledning av Brottsutredningen efter mordet på statsminister . 89.Statsbidrag till handikapporganisationer. Om samhällets behov av information om narkotikautveckling. 91.En översyn av jämställdhetslagen. 92.Premiär för personval. 93.Det unga folkstyret. 94.Förmåner och ökade levnadskostnader. 95.Småskalig elproduktion samt mätning och debitering av elförbrukning. Utvärdering och förslag till utveckling. Bilaga: Uppsatser skrivna för utvärderingen av reformen. 97.Socialtjänst i utveckling. Del A och B – Bilagor. 99.Översyn av rapportering av läkemedelsbiverkningar. 100.Bibeln – texterna. De apokryfa eller deuterokanoniska skrifterna. Om flyktinggömmare och djurrättsaktivister. 102.Ansvarsfördelning för internationella program på utbildnings- och ungdomsområdet. 103.Regionreform på försök – första stegen mot en ny regional samhällsorganisation. 105.Skatt – – Exekution – Normer för behandling av personuppgifter. 106.Konsumenterna och IT– en utredning om datorer, handel och marknadsföring. 107.Nya mål 3 för utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet. 108.Handläggning av ungdomsmål – en utvärdering av ungdomsmålsreform. 109.Behandling av personuppgifter inom . 110.Ledande forskning – för säkerhets skull. 111.Att söka kostnadseffektiva lösningar inom klimatområdet. 112.Civilsamhället som demokratins arena. Några kritiska reflektioner. 114.Mat som medicin. 115.Handel med gas i konkurrens. 116.Den regionala samhällsorganisationen i vissa europeiska stater. En översättning i urval av antologin of Government in European States. Complexity versus democracy? 117.IT i demokratins tjänst. 118.Kommunal uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken – utvärdering av försöksverksamheten. 119.Utvärderingen av KY. 120.Från en art till en annan – transplantation från djur till människa. 121.Avkorporativisering och lobbyism. 122.KY – Kvalificerad yrkesutbildning. 123.Mötesplats för design och konsthantverk. 127.Gröna nyckeltal – följ den ekologiska omställningen. Nya förmånsrättsregler + Bilagor. [1] Invandrarskap och medborgarskap. Demokrati- utredningens skriftserie. Att slakta ett får i . Om religionsfrihet och demokrati. [9] Rasism, nynazism och främlingskap. Bör demokratin avnationaliseras? [11] Elektronisk demokrati. Etik och demokratisk statskonst. Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål. [15] Artikel 7 i EG:s varumärkesdirektiv. Ändringar i varumärkeslagen. Den skyddade provinsen. En essä om demokratins värde och värdighet. skriftserie [22] Tillsyn över advokater m m. [31] Utvecklingssamarbete på rättsområdet. [32] Likvidation av aktiebolag. Demokratin i den offentliga sektorns förändring. Oberoende, ägande och tillsyn i revisionsverksamhet. [43] Ekonomisk brottslighet och sekretess. [53] Globaliseringen och demokratin. [56] Löser juridiken demokratins problem? Brottsförebyggande arbete i landets kommuner. [61] Representativ demokrati. Demokratin och det gemensamma bästa. Demokrati- utredningens skriftserie. Forskarvolym I. . Demokratiteori och medborgarskap. Förhandlingsersättning till hyresgästorganisation. [81] Globalisering. betänkande i anledning av Brottsutredningen efter mordet på statsminister Premiär för personval. Det unga Folkstyret. – Utvärdering och förslag till utveckling. Bilaga: Uppsatser skrivna för utvärderingen av reformen. Om flyktinggömmare och djurrättsaktivister. [101] Regionreform på försök – första stegen mot en ny regional samhällsorganisation. [103] Nya samboregler. Handläggning av ungdomsmål-en utvärdering av ungdomsmålsreform. Civilsamhället som demokratins arena. Några kritiska reflektioner. [112] Medborgarnas erfarenheter. Den regionala samhällsorganisationen i vissa europeiska stater. En översättning i urval av antologin of Government in European States. Complexity versus democracy. IT i demokratins tjänst. – utvärdering av försöksverksamheten. [118] Avkorporativisering och lobbyism. [126] Demokratins estetik. Ökad rättssäkerhet i asylärenden. [16] och judarnas tillgångar. Följdleveranser i samband med export av krigsmateriel. Effektivare Totalförsvarsstöd i . [6] Internationell konflikthantering – att förbereda sig tillsammans. Underrättelsetjänsten – en översyn. [37] Ledande forskning – för säkerhets skull. Steriliseringsfrågan i 1935-1975. Garantipension och Bosättningstillägg för personer födda eller tidigare. nia – nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder. Bo tryggt – Betala rätt. Särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg. [33] Ökade socialbidrag. En studie om inkomster och socialbidrag . Smittskydd, samhälle och individ. [51] Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer. [52] – företrädare för barn och ungdomar. God vård på lika villkor? – om statens styrning av hälso- och sjukvården + 2 bilagor. [66] Oseriösa bostadsförmedlare. [71] Boendesociala effekter av konkurser och rekonstruktioner – bostadsrättsföreningar och egnahem. framtida förutsättningar och arbetsuppgifter. Statsbidrag till handikapporganisationer. [89] Narkotikastatistik. Om samhällets behov av information om narkotikautveckling. Socialtjänst i utveckling. Del A och B – Bilagor. [97] Översyn av rapportering av läkemedelsbiverkningar. Behandling av personuppgifter inom . Mat som medicin. Från en art till en annan – transplantation från djur till människa. Införsel av beskattade varor. [26] Kontantmetod för småföretagare. – effektivare tillsyn. [35] Mervärdesskatt – Frivillig skattskyldighet. En ny tullag. [59] Bilen, miljön och säkerheten. Källskatt på utdelning och royalty till begränsat · skattskyldiga. Vårdslös kreditgivning samt sekretess i banker m.m. [82] Förmåner och ökade levnadskostnader. Skatt – – Exekution – Normer för behandling av personuppgifter. Konsumenterna och IT– en utredning om datorer, handel och marknadsföring. God sed i forskningen. [4] Vuxenutbildning för alla? Andra året med . Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling. [70] Likvärdiga villkor. Ansvarsfördelning för internationella program på utbildnings- och ungdomsområdet. [102] Utvärderingen av KY. KY – Kvalificerad yrkesutbildning. [3] Samerna – ett ursprungsfolk i .