sou · GNB3137d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Myndigheten riktar nu in sig på att även knyta kontakter med samt få igång allergiengagemanget i landstingen och inom näringslivet. Ett samarbete har etablerats med som är den största organisationen för allergiker och överkänsliga. Information har varit ett viktigt medel i de förebyggande allergi- insatserna. Via olika kampanjer, skrifter och massmedierna har både allmänheten och utvalda målgrupper informerats om allergi och annan överkänslighet. Vetenskapliga utvärderingar och kontinuerligt samråd med forskarvärlden utgör grunden för de preventiva budskap som förts fram. Allergifrågorna började uppmärksammas på allvar i då lades fram. Utredningen tog bland annat fasta på allergiökningen och på de många rapporterna om dåliga 236 SOU 1989:76. Att förebygga allergi/överkänslighet. Vissa sjukdomar och skador 463 inomhusmiljöer i förskolor och skolor. kunde forskarna enas om att allergikurvan vänt uppåt (vilket varit ett kontroversiellt spörsmål). Därefter har flera större vetenskapliga kunskapsöversikter inom allergiämnet presenterats. beslutade att inrätta och allergiforskningen. Stiftelsen är den största finansiären av svensk allergiforskning. Stiftelsens tillkomst har inneburit att allergiforskningens positioner skjutits fram betydligt och att de vetenskapliga frågeställningarna har breddats. genomfördes med som arrangör den största kampanjen inom allergiområdet, Allergiåret 95. En rad kommuner runt om i landet drog på allvar igång sitt allergi- förebyggande arbete och allergifrågan blev känd hos en bredare all- mänhet. hölls den första allergistämman som är en återkommande mötesplats för forskare och praktiskt verksamma. Inom- husmiljöåret har samlat drygt 50 myndigheter, branschorgani- sationer, intresseorganisationer och företag inom bygg- och fastighets- sektorn. I nästa stora satsning som innebär att fram ta fram en nationell handlingsplan mot allergi deltar representanter från stora delar av det svenska samhället. Det långsiktiga målet är att hela med politiska beslut som underlag skall mobiliseras i kampen mot de allergiska sjukdomarna. EU har antagit två program som syftar till att förebygga och bekämpa vissa sjukdomar. Det första programmet, som gäller luftvägs- sjukdomar och allergier, är treårigt och startar . Det har en bud- get på . Det andra programmet skall arbeta med att förebygga ovanliga sjukdomar som bara drabbar en begränsad del av EU:s befolkning och som är ärftliga. Trots de allergiförebyggande ansträngningar som satts in under 1990- talet fortsätter allergierna att öka totalt sett. Så länge faktorerna bakom allergiökningen till fullo ej kartlagts är det inte möjligt att bedriva en optimal prevention. Med tanke på det stora antal som insjuknat i aller- giska sjukdomar under kommer det också att dröja innan eventuella förändringar åt rätt håll ger utslag i statistiken. saknas dessutom tillräckliga resurser för att nå ut med nödvändig information. Flera resultat på vägen mot ett allergifritt samhälle har dock upp- nåtts: Allergierna har hamnat på dagordningen och den allmänna med- vetenheten om problemet har ökat. Detta har bl.a. fått till följd att kommuner och landsting liksom ett flertal myndigheter (Kemikalie- 464 Vissa sjukdomar och skador inspektionen, och Arbetarskyddsstyrelsen) arbetar aktivt med allergiprevention. Även näringslivet har engagerats. Drygt 100 kommuner har inrättat särskilda allergikommittéer, ett 30-tal uppfyller kriterierna för en allergianpassad kommun Dessa kriterier är att kommunstyrelsen skall ha beslutat om att arbeta allergiförebyggande, att det finns en allergikommitté samt att ett handlingsprogram för kommunens allergiverksamhet utformats och antagits i samverkan med . På flera håll har konkreta lokala resultat uppnåtts, främst i ansträngningarna att sanera dåliga inomhusmiljöer i förskolor och skolor. Det kommunala allergiarbete i anses vara unikt ur ett internationellt perspektiv. Nätverk och andra former för utbyte av erfarenheter mellan skilda aktörer har etablerats. Vidare har aktuella rön om allergi och annan överkänslighet kartlagts och sammanställts. Forskarna är eniga om allergiernas ökningar, och de immunologiska mekanismerna bakom allergierna har påvisats. Den tidigare tendensen att förknippa allergiska symtom med psykiska problem och pjåskighet har tonats ner. Behovet av framtida forskning är vidare inringat och många nya forskningsprojekt har satts igång. Allergiforskningen har genom tillkomst fått ett rejält ekonomiskt tillskott.237 237 Källor till avsnittet om befintliga mål och strategier: Allergianpassad kom- mun i . Idéer och erfarenheter från allergi- förebyggande arbete i kommunerna. Folkhälsa ; Allergiåret 95. Redovisning och erfarenheter. 1997; Ett allergifritt samhälle. Vision och strategi. rapportserie 1995:2; Förebygg allergi. Nationell handlingsplan mot allergi. ; Förebygg allergier. Dokumentation till upptaktsmöte för Nationella mål och Nationell handlingsplan mot allergi. 1998; Gör det osynliga synligt – arbeta konkret mot allergi! Gemensamma mål i det allergiförebyggande arbetet. ; Innemiljöåret 99. En gemensam informationssatsning för att säkra hälso- och miljöriktigt byggande, förvaltning och brukande. INSHE: Myndighetsgrupp för Samverkan kring Inomhusmiljö, Hälsa och Energieffektivitet. ; , K och , E. Mobiliseringskampanjen . Förmätning 1994 och eftermätning 1996. Målgruppsanalys – Allergi. Verksamhetsplanering för allergiprogram. Vissa sjukdomar och skador 465 Allergifrågorna skall ha hög prioritet i folkhälsoarbetet ·Det långsiktigt allergiförebyggande arbetet bör samordnas. ·Insatserna inom barn- och mödrahälsovården skall utvidgas. Förekomsten av allergiframkallande ämnen i miljön skall minska ·Ingen människa skall behöva utsättas för passiv rökning. ·Tillgång till allergisäkra miljöer skall erbjudas inom exempelvis förskolan, skolan, arbetslivet och offentliga lokaler. ·Hälsofarliga luftföroreningar skall minska. ·Byggnadsmaterial eller byggnaders konstruktion skall ej kunna framkalla allergiska reaktioner, symtom på annan överkänslighet eller andra hälsobesvär. ·I arbetet med att ta fram allergisäkra produkter bör samråd ske mellan näringsliv, organisationer och forskning. ·Märkningen av allergisäkra varor skall utvecklas. Ökningen av de allergiska sjukdomarna och annan överkänslighet kan liknas vid en epidemi. Kunskapen om hur allergiska besvär undviks är betydande även om vi inte vet grundorsakerna till uppkomsten av besvären. De preventiva budskapen har emellertid inte nått fram i önskvärd utsträckning och inte heller fått den praktiska genomslagskraft som krävs för ett effektivt allergiarbete. Det är säkerställt att många insjuknar i sin allergi redan . Vid skolstart har vart fjärde barn visat tecken på allergisk sjukdom. Än så länge saknas emellertid de forskningsrön som pekar ut tillämpbara lösningar för hur allergier kan botas. Det är däremot möjligt att skydda barnen från att utveckla allergi. Ett önskemål för framtiden är därför att insatser görs för att förhindra allergiutveckling hos små barn. Hälften av alla unga har eller har haft allergi eller annan överkäns- lighet. Många tvingas använda mediciner för att lindra sina symtom. 466 Vissa sjukdomar och skador Sämre skolprestationer, begränsningar i yrkesval och i arbetslivet eller svårigheter att visats i offentliga lokaler är några av många inskränk- ningar i allergikerns livsföring. En del lever också med det ständiga hotet att råka ut för ett astmaanfall eller för en annan kraftig allergisk reaktion, i värsta fall med dödlig utgång. För att en allergi skall uppstå krävs oftast ett samspel mellan arv och exponering för ett allergifram- kallande ämne eller vissa föroreningar, exempelvis tobaksrök. Det är fullt möjligt att identifiera flera av dessa miljöfaktorer och ta ansvar för att halterna av dem minskas. En rimlig önskan är därmed att alla med allergiska besvär skall kunna leva ett liv på lika villkor som andra män- niskor i vårt samhälle. Mål, strategier och aktörer Allergifrågorna skall ha hög prioritet i folkhälsoarbetet För att stoppa allergiökningen och hjälpa dem som redan utvecklat allergiska besvär krävs, mot bakgrund av redovisningen ovan, kraftfulla satsningar på flera fronter. När det gäller vägtrafiken, val av energi, industrins verksamhet, kemiska produkter och inomhusmiljöer finns en outnyttjad potential av åtgärder. För att åstadkomma ett framgångsrikt allergiarbete är det betydelsefullt att både offentlig sektor, näringsliv och ideella organ tar med miljöaspekterna i sin verksamhet. Därtill krävs landsomfattande insatser samt samordning vad gäller organisation, ansvar och resurser. Kommunerna har utvecklat ett fram- gångsrikt allergiarbete. Även tillverkningsföretag, affärer, och industrier har aktiverats. Vidare har förebyggande ansatser inletts inom landstingen. En rad aktiviteter som allergistäm- mor, arbetet med en nationell handlingsplan mot allergier och bildandet av nätverksgrupper, har bidragit till samsyn och spridning på bredden i de allergiförebyggande ansträngningarna. Då många olika aktörer deltar kan initiativ behöva tas till samordning av det långsiktigt allergi- förebyggande arbete som bedrivs av allergikernas organisationer, av myndigheter, forskare, olika branscher samt av kommuner och landsting. För att i möjligaste mån skydda små barn mot allergi måste för- äldrarna nås av preventiva råd som vilar på vetenskaplig grund. Detta är av största vikt när det finns allergiska anlag i familjen. Högriskbarn utgör dock av alla de barn som får allergiska besvär. I en nyligen utkommen rapport anges att ungefär hälften av astma och astmaliknande symtom i tidiga barnaåren kan undvikas om samtliga av riskfaktorerna passiv rökning, kortvarig Vissa sjukdomar och skador 467 amning, pälsdjur i hemmet och dålig ventilation i bostaden undviks.238 Det är med andra ord viktigt att samtliga gravida kvinnor och föräldrar till nyfödda erbjuds vägledning om hur de kan skydda sina barn. Det är därför angeläget att insatserna inom barn- och mödrahälsovården utvidgas så att de kan ge nyanserade, differentierade och vid behov riktade råd om pälsdjursinnehav, val av föda, betydelsen av utevistelser m.m. Även om det saknas studier som direkt visar att barn som vistas ute mycket har mindre allergier än andra barn, finns det av utförda undersökningar, som visar att barn som är ute mycket under förskolevistelsen har låg sjukfrånvaro och få infektioner. En orsak till detta kan vara utebliven exponering av den ofta höga allergenhalten inomhus till följd av exempelvis låg städfrekvens. Förekomsten av allergiframkallande ämnen i miljön skall minska Den vanligaste källan till irriterande partiklar i inomhusluften är tobaksrök. Många människor, även barn, tvingas mot sin vilja andas in miljötobaksrök. På restauranger är det svårt att hitta rökfria bord. Likaså kan rökning vara ett störande inslag på hotell, diskotek, kaféer eller i andra offentliga miljöer som borde vara till- gängliga för alla. Forskarna vet att passiv rökning inte bara kan för- stärka allergiska reaktioner och vara till stort besvär för dem som är överkänsliga utan även medför andra hälsorisker. Små barn som utsätts för passiv rökning insjuknar lättare i astma än andra barn och om mamman rökt under graviditeten ökar risken markant. En stor del av alla astmaanfall antas bero på passiv tobaksrökning. I många barns hemmiljöer är utöver föräldrarnas rökning även andra besökande personers rökning ett problem. På grund av de problem som rökning för med sig skall ingen behöva utsättas för passiv rökning. Tillsammans med rökning utpekas fukt och pälsdjur som de vikti- gaste riskfaktorerna för astma hos småbarn. Forskning har visat att kattallergiska barn som inte själva har katt hemma riskerar att få sym- tom av de halter kattallergen som de utsätts för i skolan. Via klasskam- rater som har katt i familjen sprids allergenet vidare så att det hamnar både i allergikernas kläder och i deras madrasser.239 För att skydda både 4–, , . Tema: Olikhet i hälsa. Utveckling och kompetens inom hälso- och sjukvårdens allergi- verksamhet. Rapport från en arbetsgrupp med förslag till Allergistämma ´98 om allergicentra och förstärkt utbildning. 468 Vissa sjukdomar och skador allergikänsliga barn och vuxna som lider av allergi eller annan över- känslighet måste allergisäkra miljöer erbjudas i förskola, skola, arbetsliv och offentliga miljöer. Stor vikt måste därför också läggas vid städ- ningen av lokalerna. Luftkvaliteten inom EU har visserligen förbättrats under , men när det gäller våra viktigaste föroreningar i städerna – kvävedioxid, ozon, partiklar och kolväten – finns fortfarande problem. Trafiken är i flertalet västeuropeiska städer den största källan till luftföroreningarna. I en del mindre städer sprider även vanlig vedeldning en betydande mängd partiklar. Personer med astma eller känsliga luftvägar löper därmed ökad risk för akut försämrat hälsotill- stånd när de exponeras för luftföroreningar i stadsmiljöer.240 Det är därmed betydelsefullt att försöka skydda allergiker eller dem som på andra sätt är känsliga från att behöva andas in trafikavgaser, utsläpp orsakade av vedeldning och andra irriterande luftföroreningar. Hälsofarliga luftföroreningar måste därför minska avsevärt. Vi tillbringar av vår tid inomhus. Under har inomhusmiljöerna förändrats. Nya byggnads- och inredningsmaterial, fukt- och mögelskador, försämrad ventilation och slarvigare städning är tydliga exempel. I miljön inomhus kan det numera finnas irriterande, giftiga allergen och andra ämnen som påverkar luftvägarna. Runt en halv miljon svenskar uppger att de besväras av innemiljön.241 Sjuka-hus-sjukan, med symtom som irritation i ögon, näsa och hals, känsla av torrhet i huden, trötthet samt huvudvärk, har uppmärksammats som en vanlig form av överkänslighet. Astma och symtom i nedre luftvägarna kan i 12–av fallen förklaras med bristande ventilation i bostaden.242 Undermålig ventilation hänger ofta ihop med fuktproblem, och hög fukthalt i luften bidrar till att irriterande ämnen lättare frigörs från byggnadsmaterial och husets inredning. Med anledning av detta är målet att byggnadsmaterial eller byggnaders konstruktion inte skall framkalla allergiska reaktioner, symtom på annan överkänslighet eller andra hälsobesvär. Är det farligt att bo i stan? 4–, , . Tema: Olikhet i hälsa. Miljö för en hållbar hälsoutveckling. Miljö för en hållbar hälsoutveckling. Vissa sjukdomar och skador 469 Nya varor tas ständigt fram som kemiska produkter, kosmetika, hygienartiklar och byggnadsmaterial. beskrivs 3 700 olika ämnen som kontaktallergen och bland dem finns nickel som är det största pro- blemet, krom, parfymämnen och konserveringsmedel. Även tillverk- ningen av livsmedel har under förändrats radikalt. Bland det enorma utbudet av varor har vissa allergirisker identifierats och det finns misstankar om andra. Inom delar av industrin, exempelvis byggbranschen, märks emellertid ett växande intresse för att framställa allergisäkra produkter. Tack vare ett pådrivande upplysningsarbete från hudexperter kommer flertalet euromynt att vara nickelfria. EU:s nickelförbud har varit den viktigaste åtgärden för att minska antalet nickelallergiker. Behovet av samråd mellan representanter för allergikernas organisationer, näringsliv, forskare och myndigheter är därför betydelsefullt. 10.6Prevention av sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter 10.6.1Bakgrund, nuläge och prognos Hälsofrämjande och förebyggande arbete för att minska förekomsten av sexuellt överförbara sjukdomar (STD) och minska antalet aborter har som mål att människor skall vidmakthålla ett hälsosamt sexuellt beteende eller förändra ett beteende som innebär risk att smittas med en STD eller risk för en oönskad graviditet. För att uppnå målet måste människor kunna känna till och värdera risker och ta ansvar för sin sexualitet. Folkhälsoarbetet var tidigare mest inriktat på att varna för risker och riskfaktorerna framhölls. betonas sexualitets- och samlevnadsperspektivet i det hälsofrämjande och förebyggande arbetet. Det inbegriper kärlek, lust, ömhet, samhörighet och sexualitet; fundamentala behov i en människas liv. Hur dessa behov förverkligas har stor betydelse för människors livskvalitet och hälsa.243 Sexuallivet har alltså såväl en frisk- som en risksida. I det här avsnittet är det fram- förallt riskfaktorerna som behandlas. En fråga för livet – ett sexualitets- och samlevnads- perspektiv på Nationell folkhälsopolicy för hiv/STD. 470 Vissa sjukdomar och skador Förekomst i befolkningen av hiv, övriga STD och aborter Hiv och övriga STD är ett omfattande och allvarligt hot mot folkhälsan i många länder. Enligt WHO/lever över 30 miljoner människor med hiv.244 Hiv är en av de allvarligaste infektionssjukdomarna som upptäckts . Sjukdomen går än så länge inte att förebygga med vaccin eller bota vilket gör att den på lång sikt kan utgöra ett hot mot folkhälsan även i . Hiv är särskilt allvarlig därför att sjukdomen oftast inte ger symtom förrän efter smittotillfället. En smittad person kan vara omedveten om sin smitta och under den tiden smitta andra. De medicinska konsekvenserna av hiv/aids är ytterst allvarliga. Till och med har 4 917 personer diagnosticerats med hiv i . Av dessa har 1 621 utvecklat aids. Drygt 1 100 personer har avlidit och beräknar att drygt 3 000 personer lever i med hivinfektion (). Medelåldern vid diagnostillfället har varit relativt stabil, runt . har mellan 220 och 260 personer diagnosticerats årli- gen och var incidensen 2,84 per 100 000 personer. av alla som diagnosticerats med hiv har rapporterats från , från och 8 pro- cent från . har rapporterats från övriga Sverige.245 Alla personer som diagnosticeras med hiv och övriga STD anmäls till och smittskyddsläkaren med en kod (vilket inte gör det möjligt att koppla ihop anmälan med en persons identitet) och med angivande av bl.a. smittväg och smittort vilket gör det möjligt att följa utvecklingen. Till och med har 1 740 personer anmälts som heterosexuellt smittade, 895 män och 845 kvinnor. Av dessa har 367 utvecklat aids. har mellan 110 och 120 personer anmälts . Majoriteten utgörs av personer med utländsk härkomst vilka är smittade utomlands. Anmälda personer med utländsk härkomst utgör mellan 70 och 90 och personer med svensk härkomst mellan 30 och 40 . Majoriteten av personer med utländsk härkomst kommer från med hög förekomst av hiv. har 55 barn kon- staterats smittade av sina mödrar. AIDS Epidemic update. Aktuell information från . Smittskydd 1999;1:5. Vissa sjukdomar och skador 471 Till och med har 2 052 män anmälts som homosexuellt smittade. Av dessa har 942 utvecklat aids. har mellan 70 och 100 män diagnosticerats . Män som har sex med män utgör den största gruppen som diagnosticerats i och majo- riteten, är smittade i . Till och med har 772 personer anmälts som smittade via injektionsmissbruk, 543 män och 229 kvinnor. Av dessa har 184 perso- ner utvecklat aids. har mellan 17 och 30 personer anmälts. Totalt har 210 personer diagnosticerats, vilka smittats via blod/blod- produkter. har ingen smittats via blodtransfusion i . Över 300 miljoner människor i världen uppskattas enligt WHO vara smittade med behandlingsbara STD som t.ex. gonorré, syfilis och klamydia. Knappt var femte man och kvinna i har eller har haft en STD.246 Bland dessa har haft en STD . Obehandlad STD kan leda till allvarliga komplikationer som infertilitet, utomkvedshavandeskap och livmodercancer. Vanliga STD i befolkningen är klamydia, genital herpes och kondylom. Att ha erfarenhet av en STD är således vanligt. Bland de som är i åldern har var fjärde person haft eller har en STD. I åldern är erfarenhet av klamydia vanligt och i åldern är gonorré mer vanligt. Uppdelat i åldersgrupper finns ingen nämnvärd skillnad mellan kvinnor och män när det gäller erfarenhet av STD. Båda könen var när de fick sin första STD. Klamydia, gonorré och syfilis är anmälningspliktiga sjukdomar enligt smitt- skyddslagen och alla fall rapporteras på samma sätt som för hivinfek- tion. Klamydia är den STD som är vanligast förekommande i befolkningen vad avser anmälningspliktiga STD och sprids huvudsakligen bland unga personer. av alla anmälda personer är mellan 15 och 39 år.247 var medelåldern för kvinnor och för männen . anmäldes 15 198 fall, en ökning jämfört med år 246Lewin B (red). Om sexuallivet i . 247Götz H, , . Aktuell information från . Smittskydd 1999;2:16. 472 Vissa sjukdomar och skador Incidensen per 100 000 personer var 172,7. anmälda fallen var kvinnor. Beträffande gonorré ökade antalet fall något till 246 fall, 198 män och 48 kvinnor. Det var första gången som incidensen ökade jämfört med föregående år. En ökad inhemsk smitt- spridning konstaterades och hälften av alla fall var smit- tade i . Av de 198 smittade männen var smittade genom homosexuella kontakter och majoriteten var smittade i . En majoritet av de heterosexuellt smittade männen var smittade utom- lands (), medan flertalet av kvinnorna () var smit- tade i . har antalet anmälda fall ökat ytterligare till 343 fall. Incidensen per 100 000 personer var 3,89. Det är således andra året i följd som antalet fall ökar. Anmärkningsvärt är att antalet fall av gonorré ökat bland tonåringar. Syfilis är en ovanlig STD och antalet anmälda fall fortsätter att minska. anmäldes 53 personer och endast 47 per- soner varav 30 män och 17 kvinnor. Incidensen per 100 000 personer var 0,53. Av dessa hade smittats utomlands, fler- talet i och i , framför allt i och Balti- kum, men för tio () av anmälningarna saknas uppgift om smittort. Andra STD som är vanliga i befolkningen är kondylom och genital herpes. Man beräknar att ungefär en tredjedel i den yngre åldersgruppen är bärare av kondylom.248 De flesta vet inte om att de har eller har haft kondylom. Uppskattningsvis smittas ca 10 000 till 20 000 personer av kondylom . Det finns ännu inget läkemedel som kan bota eller utrota kondylom. Herpes orsakas av ett virus, herpes simplex, och förekommer i två närbesläktade typer, typ 1 och typ 2.249 Typ 2, genital herpes, är vanligt förekommande på könsorganen men båda typerna kan förekomma på såväl könsorgan som i ansiktet. Uppgifter om utbredningen är osäkra, men sjukdomen är mycket vanlig. En tredjedel av den sexuellt aktiva, vuxna befolkningen är bärare av typ 2. av alla virus- bärare är helt symtomfria. De flesta som smittas får en tyst infektion, dvs. märker inte alls av att de blivit smittade. Vissa får återkommande herpesattacker och ett fåtal får täta och svåra recidiv. 22 frågor och svar om kondylom – könsvårtor. Frågor och svar om genital herpes. Vissa sjukdomar och skador 473 Abortfrekvensen i olika åldersgrupper har varierat sedan abortstatistiken infördes . De största förändringarna har skett i de yngre åldrarna, som tidigare svarade för majoriteten av aborterna. har antalet tonårsaborter sjunkit, med undantag , då en marginell ökning skedde i gruppen.250 De flesta aborter genomförs bland kvinnor mellan . Enligt statistik från minskade det totala antalet aborter till ca 30 700 jämfört med drygt 31 400 , vilket är det lägsta antalet aborter som registrerats sedan den nuvarande abortlagen trädde 1975. Antalet tonårsaborter har stadigt minskat , dock inte , då en ökning på skett bland de yngsta tonåringarna. Det finns stora geografiska skillnader. De tre storstadsområdena, , och , svarar för de högsta talen. Studier har visat klara samband mellan antal aborter och kvinnans socioekonomiska situation. I jämförelse med övriga kvinnor är det fler som bor i socioekonomiskt svaga områden som genomgår abort. Nästan hälften av de kvinnor som genomgår en abort har inte fött barn. sker den sexuella debuten före första barnets födelse. Det är under dessa, sexuellt ofta mycket aktiva år, som de flesta aborter görs. Effekter för individ och samhälle Hiv, humant immunbristvirus, påverkar en smittad persons immun- försvar, dvs.