sou · GNB375d2 · 2000-01-01 00:00:00 — När vindkraftverken tas i drift skapar aggregaten sin funktio- nella mening i landskapet och man upplever ett sammanhang mellan landskapet, människan, vinden och kraftverket. Denna mening kan ytter- ligare förstärkas genom att närboende blir andelsägare i en vindkrafta n- läggning. Vi har successivt lärt oss att se tex. kyrkor, broar, fyrar och kraftledningar som betydelsebärande i landskapet. På motsvarande sätt kan vindkraften bli meningsfull på sina egna meriter i våra landskap. Genom att lyfta fram våra olika värderingar av landskapet i ljuset kan vi titta närmare på de konflikter som föreligger. Utifrån dessa konflikter måste vi sedan ta ställning till vilka intressen som skall anses ha tolk- ningsföreträde då det gäller en hållbar utveckling av våra lan dskap. Buller från vindkraftverk Bilaga 6 191 Buller från vindkraftverk Bilaga 6 193 Ljud, buller och tystnad Ett vindkraftverk omvandlar luftens mekaniska energi till elektrisk energi. Då omvandlas en liten men betydelsefull mängd energi till ljud. Det finns riktlinjer för acceptabla ljudnivåer. Riktlinjerna har stor tyngd vid avgöra n- den om ett vindkraftverks tillåtlighet. Dessvärre kan det ibland vara svårt att beräkna och värdera buller från vindkraftverk. Riktlinjerna behöver ses över. 194 Bilaga 6 Buller från vindkraftverk Ljudkällor i ett vindkraftverk Vid vindstilla och mycket svag vind står vingarna still. Vid har verket kommit i gång och avger därmed en del ljud. Vid högre vind- hastigheter ökar ljudet. Normala verks rotationshastighet ökar inte i takt med vinden. Därför ökar ljudet endast långsamt då vinden ökar. maskeras ljudet ibland genom att blåsten hörs ännu mer i träd mm. Enligt anvisningar till riktlinjerna ska ljudet i princip mätas då vindhas- tigheten är . Verket kan då emittera en ljudeffekt kring (A). Det finns påtagliga skillnader mellan olika typer och storlekar. Tack vare produktutvecklingen behöver nya mycket stora verk inte vara bullrigare än medelstora som konstruerades . Vindhastigheten ökar oftast med höjden. Då trycks ljudfronten ner mot markytan i vindriktningen. I motvind lyfts ljudfronten upp. Av denna anledning förutsätter riktlinjerna att ljudet mäts och beräknas i medvind. Buller från vindkraftverk Bilaga 6 195 I speciella fall kan det finnas speciella effekter.1 Om vindkraftverket står högt kan det blåsa både 10 och där uppe medan det är vindstilla och tyst nere i på ömse sidor. Maskeringseffekten av ljud i vegetation mm saknas. Man kan då störas av ett vindkraftverk på längre avstånd än vad som gäller på plan mark. I någon mån kan ljudet kan också reflekteras mot klippväggar och andra ytor. Trots att en mätare visar samma dB(A)-värde kan olika verk låta ganska så olika2. Rotorns schvishande blir en allt mer påtaglig störkälla ju större andel av ljudenergin som ligger över . Ljud som innehåller toner är påta g- ligt störande. Om man lägger märke till ljudet finns risk att man blir störd. Och om man ser verket och ljudet är hörbart ökar risken att bli störd. Låg bak grundsnivå ökar risken, särskilt i kombination med olämplig ljudkarak täristik. Om ljudvolymen eller ljudkaraktär varierar rytmiskt eller om det föreko m- mer skvåshande ljud då rotorn passerar tornet så bryter sig ljudet från vindkraftverket ut från bakgrundsljuden och riskerar att bli störande. F n tillämpas bulleravsnittet i Allmänna råd 1995:1 Etablering av vindkraftverk på land vid prövning av vindkraftverk. En sammanställ ning återfinns på nästa sida. Eftersom vindkraftverk måste vara i gång för att få acceptabel ekonomi blir nattvärdena styrande. Immissionsnivåerna i dessa allmänna råd är hämtade från Naturvårds- verkets Riktlinjer för externt industribuller 1978:5. För att man ska kunna tillämpa de allmänna råden behövs bl a: ·Metoder för att mäta ljudavgivningen från de verk som marknadsförs. ·Beräkningsmetoder för uppkommande immissionsnivåer. ·Mätmetoder för efterkontroll i det enskilda fallet. Mätmetoderna återfinns i Elforsk rapport 98:24 Mätning av buller immis- sion från vindkraftverk. 1Remissyttrande från , KTH 2Remissyttrande och telefonkontakt med , Avdelningen för miljömedicin, 196 Bilaga 6 Buller från vindkraftverk F n saknas beräkningsmetoder som är anpassade till svenska förhållanden. I stället används ofta danska metoder. Se Allmänna råd 1995:1, Bilaga 3, sid 12. riktlinjer togs fram av experter knutna till verket. Efter en prövotid med provisoriska normer utgivna gjordes en ytterligare utvärdering av störningsreaktioner och olika faktorer som påverkar ljudu t- bredningen som underlag riktlinjer. Tabell över utomhusriktvärden för buller från vindkraftverk angivna som ekvivalent ljudnivå i dB(A) Om rena toner kan urskiljas i ljudbilden gäller (A) lägre nivåer Ekvivalent ljudnivå i dB(A) dB(A)-värde fast en viktig faktor.3) 1) I de fall där kringliggande områden ej utgörs av angivna områdestyper bör bullervillkoren anges på annat sätt, t ex ljudnivå vid detaljplanegräns eller på visst avstånd från anläggningen 2) Värdet för natt behöver ej tillämpas för utbildningslokaler 3) Avser områden som planlagts för fritidsbebyggelse och rörligt friluftsliv Källa: Allmänna råd 1995:1 Etablering av vindkraftverk på land I för arbete 1995:5 utgiven av i samråd med Natu r- vårdsverket, och anges följande: Buller från vindkraftverk Bilaga 6 197 För vindkraftverk är buller den dominerande störningsfaktorn. Bullret emitteras från rotorblad, växel, generator och kraftelektronik. Motmedel är förändringar i verkens konstruktion. Riktlinjer för skyddsavstånd anges till 700 m för 1 MW och 200 m för 250 kW. Liksom övriga riktvärden i Bättre plats för arbete är dessa värden avse d- da att användas där man inte tagit fram bättre bedömningsunderlag för det enskilda fallet. Riktlinjerna bedöms ej vara genomarbetade beträffande vindkraftbuller. De kan nu betraktas som överspelade av den tekniska utvecklingen.3 SOU 1993:51 Naturupplevelser utan buller- en kvalitet att värna utveck- lade behovet av buller fria områden. Man rekommenderade att kommunerna i sin planering tog hänsyn till detta. Obrutna kustområden, övriga skärgå r- dar och större sjöar och vissa områden inom fjällvärlden pekades ut särskilt. Viss försöksplanering utfördes i bl a kommun. Det visade sig fullt möjligt att lägga ut tysta zoner inom kommunerna. Utvecklingsbehov - en diskussion De var inte avsedda för vind- kraftverk. Tillsammans med allmänna råd fungerar de ändå ganska bra enligt flera miljöskyddshandläggares bedömning. (A) är ganska tyst, (A) inte så farligt. Nivåerna som sådana förefaller alltså utgöra en rimlig kompromiss mellan olika intressen. Riktlinjer och allmänna råd är dock inte perfekta. Det kommer en hel del klagomål på buller från vindkraftverk. Allmänheten är ofta oroad över bullerrisken i samband med nyetableringar. finns det intressenter som hävdar att riktlinjerna hindrar en lämplig utveckling. 3 , , sakkunnig i . 198 Bilaga 6 Buller från vindkraftverk Ett flertal frågor återkommer i diskussionerna kring ämnet. De behandlas här en i taget. 1.De allmänna råden och riktlinjer medger kanske för mycket buller? Lägre godkända nivåer kanske erfordras? Skäl för detta synsätt är att riktlinjer 1978:5 har a n- vänts för industrietableringar. De förekom vanligen i tätorter och ka n- ske i på bruksorter. En etablering uppfattades som ett positivt inslag som gynnade ortens fortlevnad. Nackdelarna för de som utsattes av buller balanserades på sätt och vis av gynnsam inverkan på syssel- sättning, fastighetsvärden mm. Vindkraftverk däremot lokaliseras ofta i helt nya lägen i landskapet. För dem som bor i närheten saknas kompenserande faktorer (om man inte är delägare eller verkligen uppskattar vindkraften som ren energikälla). Om vindkraften byggs ut i stor skala kommer konfliktmöjligheterna att öka. Kommentar: dB(A)-nivåerna förefaller väl avvägda. Högre värden skulle ge en hel del klagomål. Lägre nivåer skulle starkt begränsa et a- bleringsmöjligheterna enligt studier som gjorts på såväl nivå 4 som för hela riket5. Däremot behövs större precision i tillämp ningen för att så långt som möjligt minska risken för att nivåerna öve rskrids. 2.Är de fasta bullernivåerna helt relevanta? Det finns ett starkt vetenskapligt stöd för att riktvärdena ska sättas med hänsyn till bakgrundsljudet på platsen.6 Det skulle innebära större bul l- erskyddsavstånd i tysta områden än i den typ av områden som riktli n- jerna är uppbyggda från. kanske nivåerna för natt kan höjs, så som skett i England7 - man sover ju ändå . Avgränsningen planlagt område känns mindre aktuell än . Det kan framstå som rimligt att även fritidshus utanför 4Ex vis översiktsplan för 5Förra vindkraftutredningen, Läge för vindkraft Buller från vindkraftverk Bilaga 6 199 planlagt område behandlas enligt samma norm som de inom planlagt område. Utanför planlagt område kan bakgrundsnivåerna vara ännu lägre p.g.a. färre grannar, inga fläktar, mindre trafik osv. Det är inte heller självklart att permanenthus i stilla lägen vare sig på landet eller inom planlagt område ska tåla (A). Då det gäller områden för rörligt friluftsliv används detaljplaneinstitutet mycket sällan. Områ dena skyddas som naturreservat eller redovisas i den översiktliga planering- en. Att värdena inte är självklara belyses också av att andra länder kan ha såväl högre som lägre dB(A)-värden för motsvarande situationer. Kommentar: Av skäl som framförts under 1. ovan framstår riktvärd e- na som väl avvägda men tillämpningsanvisningarna behöver bearb etas. 3.Kan mätmetoder och olika felkällor bidra till att bullernivåerna blir för höga? Bullret mäts av tillverkarens konsult och för ett enda verk 8. Precisionen kan bli låg. Mätmetoden enligt dansk praxis ger normalt en systematisk underskatt- ning av källstyrkan. Den danska metoden medger att man mäter vid an- nan (lägre) vindhastighet än och i stället utför omräkningar. Därvid kan denna underskattning av den verkliga emis- sionen uppstå. Den danska förutsätter ett helt slätt landskap. Där tilltar vinden med höjden, men inte så kraftigt som i skrovligare landskap. Vid immi s- sionsberäkningar för sådana platser behövs därför en enkel omräkning som ej brukar utföras. Den skulle ge högre bullervärden. De danska vindkrafttillverkarna använder värden för dämpningen i luft ((A) per km) som inte är relevanta för flertalet svenska för hållan- den ((A) per km). Det är omständligt och kostar en del att göra en korrekt efterkontroll. En miljöskyddshandläggare kan inte bara ta en sväng förbi med en ljudmätare, utan en insats av akustiker erfordras. 200 Bilaga 6 Buller från vindkraftverk Nymätningar sker självfallet på nya verk. Det är ej klart om de blir bullrigare . Utbredningsmodellen förutsätter plan terräng. Både ljudalstring och ljudutbredning kan påverkas av en starkt kuperad terräng. Tillräckliga data saknas om detta. Havsbaserade verk är ett problem för sig. Ljudspridningen utefter vat t- net kan i vissa fall medföra att uppmätta värden blir 10 – (A), kanske t o m (A) högre än beräknat enligt vanlig modell 9. Detta händer speciellt i vindförhållanden som råder kring . Även i mindre extrema fall så hörs ljud mycket längre utefter en vatte n- yta än en landyta. Kommentar: Här finns en hel del problem. Man kan bibehålla nuva- rande immissionsnivåer men bör ta fram relevanta tillämpnings- anvisningar. 4.Har lågfrekvent buller och infraljud underskattats som problem? Lågfrekvent, hörbart, buller förekommer vid vindkraftverk. Såväl detta lågfrekventa buller som ohörbart infraljud tas ofta upp i diskussionen som en potentiell ohälso- eller otrivselfaktor. I utförda mätningar har visat motsatsen, att infraljudet legat klart under perceptionströskeln även på korta avstånd och inte heller bedömts ha några medicinska verkningar. Man har därför bedömt att dessa ljudkällor är betydelselösa jämfört med vindens interaktion med byggnader, vegetation och människans kropp, speciellt huvudet. Kommentar: Det finns en oro kring detta. Uppgifter från och kastas in i debatten. Därför skulle det vara intressant om nya mätningar gjordes och relaterades till lågfrekvent buller och infraljud i naturen och vardagslivet. (A)-vägningen är inte anpassad särskilt för vindkraftverk. 9 Flera remissyttranden, bl a från Universitets MIU Buller från vindkraftverk Bilaga 6 201 någon annan av de etablerade vägningarna (B eller C) användas eller en helt ny vägning tas fram? Kommentar: (A)-vägningen som sådan är inte det stora problemet. Problemet ligger snarare i att tonalitet och modulationer skapar mer ir- ritation än vad ett jämnt lågfrekvent brus skulle göra. En mät- och an a- lysmetod utvecklad just för vindkraftverken skulle kunna ge mer rele- vanta resultat och även påverka den tekniska utvecklingen så att ljudet skulle uppfattas som behagligare. 6.Ger riktlinjerna onödigt stora marginaler? Vid etablering av vindkraftverk visar det sig ofta att avståndet till när- maste bostad avgör hur många verk som kan uppföras på en viss plats. Om man kunde få komma lite närmare skulle etableringsmöjligheterna öka. Riktlinjerna 1978:5 kan tolkas så att industrier genom ekvivalen t- beräkningen kan tillgodoräkna sig tystare perioder som i viss utsträc k- ning kan jämna ut bullrigare perioder. Med motsvarande beräkningssätt skulle vindkraftverk kunna placeras närmare bebyggelse. Kommentar: praxis för etablering av industri har inte medgett ovannämnda tillämpningssätt. Det bör inte användas heller för vindkraft. Däremot kan enskilda intressenter ha ett egen- intresse som gör att de skulle acceptera en marginellt högre bullernivå. Normerna kanske kunde tillämpas mindre rigoröst i dessa fall. Effekter på djurlivet Bilaga 7 203 Vindkraftverkens effekter på djurlivet Effekter på djurlivet Bilaga 7 205 Vindkraftverkens effekter på djurlivet Kunskaperna om vindkraftverkens effekter på djurlivet är bristfälliga. Undersökningar har gjorts men på grund av bristande medel har forskningen inte varit systematisk eller samordnad. Detta tycks även gälla internatio- nellt. Även bristande insikt och förståelse hos myndigheter och exploatörer i för utvecklingen har troligen bidragit till bristen på undersökningar. Först , eller till och med , har behoven av undersökningar blivit uppenbara i och med stora utbyggnads- planer. Trots att de flesta svenska vindkraftverk på ett eller annat sätt byggts med statligt stöd har mycket litet uppföljningar gjorts när det gäller deras effekter på djurlivet. Ännu färre undersökningar har gjorts vad gäller djurlivet på platsen innan kraftverken uppfördes, för att därmed kunna påvisa eventuella effekter av byggnationen. Kunskapsläget om inverkan på ekosystemen av havsbaserad vindkraft är dåligt. I har på utfört en undersö k- ning av effekter på fisk och fiske vid det havsbaserade kraftverket i Noger- sund. I andra länder tycks inte några undersökningar om effekter av havsb a- serad vindkraft ha utförts. undersökning visar sammanfattningsvis att: - en jämförelse mellan medelårsfångster av ål vid två olika fångstplatser visar ingen statistiskt signifikant skillnad före och efter vindkraftverkets tillkomst. Journalföringen visar emellertid på en effekt vid en av fångstpla t- serna, där totalfångsten skulle ha minskat med . Det är ingen motsägelse i att en sådan minskning inte går att belägga i årsmedelfångsten eftersom de beräkningarna har en stor osäkerhetsmarginal. –ingen skillnad i ålarnas beteende då kraftverket gick eller stod still. Reaktioner i närområdet kan emellertid inte uteslutas eftersom försöksup p- läggningen gjorde att inga ålar kunde spåras närmare än från kraftverket. –artsammansättningen i kraftverkets närhet är densamma, eller större, än i omgivande vatten, viket kan bero på att kraftverksfundamentet fungerar som ett artificiellt rev. 206 Bilaga 7 Effekter på djurlivet – vid drift minskar fångsterna inom radien från kraftverket. Att fiskar har olika reaktioner på ljud och vibrationer är känt. Både byg g- aktiviteten och det färdiga kraftverket är bullerkällor som kan ha inverkan på fisk i närområdet. Fiskars reaktioner på för människor hörbart ljud (>20 Hz) är i allmänhet svaga och tillvänjning sker snabbt. För infraljudfrekve n- ser (<20 Hz) skiljer sig emellertid beteendet väsentligt. Frekvensen är troligen olika för olika fiskar men man har påvisat en stark skrämselrea k- tion vid . Ljudmätningar vid Nogersund visar att kraftverket alstrar ljud i ett brett frekvensområde. Den dominerande frekvensen i infraljudområdet var 16.7 Hz. Ljud i detta frekvensområde kan vara skälet till att fångsterna var mindre vid drift än vid stillastående i Nogersundsve r- kets närområde. pågår ett Mistraprojekt som bland annat har som mål att studera vissa fiskars reaktion på infraljud. Dessa försök kan öka kunskapen om fiskars undvikandereaktioner vid ljudkällor under vatten och definiera tröskelvärden för detta vid olika avstånd och för olika arter. Farhågor har vidare framförts att grupper av vindkraftverk bland annat kan: -påverka lokala strömningsmönster mellan vindkraftverken och land och därmed påverka biotopen inom området -påverka eller förhindra fiskars årliga vandringar, tex sill, ål och lax -påverka lek- och uppväxtområden eftersom vindkraftverken placeras på relativt grunda områden -utgöra hinder för fiskets bedrivande, tex för ankring, trålfiske och garnfi s- ke, vilket innebär förlorade inkomster för yrkesfisket har tagit fram en lista som kan användas vid miljökons e- kvensbeskrivning, Checklista för effekter på fisk och fiske av havsbaserad vindkraft. anser att behovet av generella undersökningar rörande fisk och fiske är tveksamt. Man kan inte peka ut några generella undersökningar som är nödvändiga att göra eftersom skillnader i teknik och lokalisering varierar mycket från fall till fall. anser att förslag på undersökningar därför bör komma i samband med prövning av enskilda projekt. Effekter på djurlivet Bilaga 7 207 Kunskaperna om vindkraftverkens effekter på sälar är mycket begränsade. En undersökning vid Bockstigen på södra pågår men är ännu inte utvärderad och vissa iakttagelser är gjorda vid vindkraftverken vid Tunö Knob i . Undersökningen vid Bockstigen ingår i kontrollprogrammet och omfattar räkning och iakttagelser av sälarna före byggstart, under byggnationen och under två års drift. En första utvärdering av undersökningen väntas . Iakttagelserna vid Tunö Knob är i stort sett av intet värde eftersom vattenståndet har varit högt . Det aktuella revet har därför nästan ständigt sköljts över av vatten och sälarna har flyttat till ett bättre beläget område. Inför byggandet av vindkraftverken vid Bockstigen sammanställdes uppgi f- ter om sälar och sälars beteende. Uppgifterna är huvudsakligen hämtade från vid och i någon mån från . En sammanfattning av fakta och bedömningar av störningsbenägenhet och störningsrisker kan delas upp i tre områden: *Företeelser som uppfattas som hotande för sälarna, tex buller och okända rörelser. *Sälarnas tillvänjning till fasta installationer, tex broar och fyrar *Företeelser som inverkar på sälarnas livsmiljö, tex födosökområde och uppfödningsplatser för kutarna. Det första området hänger starkt samman med sinnesorganen. Sälarnas hörsel är mycket god inom höga eller mycket höga frekvensområden, dvs . Frekvenser under uppfattas knappast vare sig i luft eller vatten. De ljud som vindkraftverken genererar består dels av aerodynamiska ljud från vingarna och dels mekaniska ljud från maskin- rummet men ingen av dessa ljud uppges ligga över . Sannolikt kan sälarna inte höra några ljud från vindkraftverken såvida de inte befinner sig i omedelbar närhet av ett verk. Som exempel på sälarnas okänslighet för ljud skriver om sälar som till synes opåverkade lever i havet utanför en stor flygplats på . Vad det gäller synen är sälarnas ögonlinser anpassade för vatten vilket innebär att de har mycket dålig syn på land eller när de befinner sig över 208 Bilaga 7 Effekter på djurlivet På avstånd längre än ser sälar troligen bara föremål som är i rörelse. Ett vindkraftverk i drift har troligen ingen större skrämse l- effekt på sälar. Iakttagelser från såväl , och visar att sälar har en god tillvänjning till fasta installationer, tex broar, fyrar och hamnar. Som exempel kan ges att sälarna inte låter sig påverkas trots att det finns fyrar vid de flesta stora sällokalerna i /. Under förutsättning att uppförandet av vindkraftverken inte sker under sälarnas känsliga period, vilken t.ex. på infaller /augusti, tror man att installationernas effekt på sälar är liten. Eventuell konflikt mellan sälarnas livsmiljö och vindkraftverk skulle kunna vara att områden där djuren söker föda förändras. Sälarna söker emellertid oftast föda över stora områden och , vilket torde betyda att vindkraftverk inte inverkar på födosökningen. Vindkraftverk kan komma i konflikt med sälarna under den känsliga tid då sälarna fäller hår och föder upp ungar om inte försiktighet iakttages. Heide- och säger samstämmigt att det är omöjligt att med säkerhet utesluta att vindkraftverk kan skrämma iväg sälar från hävdvunna lokaler. Emellertid säger de också samstämmigt att anläg g- ningsfasen med största sannolikhet är den största störningen medan driftf a- sen kan regleras så att konflikter minimeras. I har vissa iakttagelser gjorts beträffande vindkraftens inverkan på renar men i huvudsak är kunskaperna bristfälliga. De finska iakttagelserna är att renarna synes opåverkade av kraftverken, dvs de betar i närheten av verken. Samma iakttagelser har gjorts i flera länder när det gäller får och kor samt i också när det gäller älg. I kontrollprogrammet för anläggningen på Rodovålen i ingår att man ska undersöka verkens inverkan på renarna i området eftersom erf a- renheter i stort sett saknas när det gäller vindkraftens effekter. En utvärd e- ring av undersökningen är klar tidigast . , som är ansvarig för kunskapsförsörjning som rör rennä r- ingen, anser att renar sannolikt inte störs av enstaka verk men säger också att många kraftverk inom ett begränsat område skulle kunna medföra att Effekter på djurlivet Bilaga 7 209 renarna undviker området. Regler om buffertzoner kan tänkas i sådana fall. Vidare befarar verket att den mänskliga aktivitet som förekommer runt kraftverket kan vara mer störande än själva verket, tex tillfartsvägar som öppnar för turism. påminner också om att man måste beakta rennäringens riksintressen vid lokalisering av vindkraftverk inklusive tillfartsvägar. Kunskaperna om dessa och kunskaper om rennäringens markintressen bör ses som en grund för samråd vid planeringen av vindkraftverk. Undersökningar och iakttagelser har gjorts av vindkraftverkens effekter på fåglar men undersökningarna har oftast gjorts med anledning av en speciell installation varför det är svårt att uttala sig om generella kriterier för lokalisering av vindkraftverk utifrån dessa undersökningar. En dansk sammanfattande skrift Vindmöllors indvirkning på fugle (1995), tillsa m- mans med senare utgivna skrifter, särskilt från och , samt samtal med svenska fågelkännare, ger dock någon vägledning. Vindkraftens inverkan på fåglar kan delas upp i åtminstone tre konflikto m- råden: kollisionsrisken, störning vid häckningsplatser samt störning vid födosökområden. Kollisionseffekterna har undersökts vid ett flertal tillfällen såväl vid enstaka anläggningar som i vindkraftparker. Rapporter finns, förutom från , från , , och . En svårighet är själva metoden att räkna antalet döda fåglar eftersom en del döda fåglar äts upp av rovdjur och andra fåglar bara skadas och dör . En holländsk forskare har försökt ta fram en korrektionsfaktor för icke funna eller skadade fåglar men man kan med viss säkerhet säga att osäkerheten är stor när det gäller undersökningarnas exakthet. En väsentlig del av variationerna mellan studierna som gjorts beror på förhållanden som årstid, lokalisering, omr å- dets vegetation och mängden rovdjur inom området. Från en stor vin d- kraftspark i uppges tex 0.04-0.09 döda flyttfåglar/dygn och vindkraftverk.