sou · GNB3128 · 2000-01-01 00:00:00 — Denna måste dessutom kommuniceras till allmänheten genom exempelvis informationsinsatser och kontrollåtgär- der, vilket motsvaras av steg sju och åtta i modellen. I det här fallet finns två alternativ för att uppnå det politiska syftet, förbud mot smäl lare eller en höjning av åldersgränsen för förvärv. 10.3.2Framtida effekter av förbud mot smällare har man i olika sammanhang hänvisat till att ett för bud mot smällare skulle innebära en icke försumbar risk för ökad hem till- verkning. Det finns dock enligt rapporten ett antal faktorer som talar mot ett sådant antagande. Det har i debatten förts fram att man skulle kunna dra paralleller mellan restriktioner mot smällare och mot alkoholför sälj- 178 Hemtillverkning och olaga införsel Det är dock förrädiskt att göra sådana jämförelser. För det första utgör alkoholmarknaden en stor ekonomisk marknad. Det finns starka ekonomiska incitament för illegal tillverkning och för säljning. Alkohol är dessutom beroendeframkallande. Dessa faktorer medför att en jämförelse mellan hemtillverkning av smällare och hembränning av sprit enligt rapporten är föga givande. Det finns däremot enligt rapporten andra vägar för att förstå sam ban- det mellan ett förbud mot smällare och ökad hemtillverkning. Smäl lare är nästan uteslutande att betrakta som leksaker för barn och använ dandet är sanktionerat av vuxenvärlden. Tillverkning av smällare är däremot definitivt inte socialt accepterat av vuxenvärlden. Modet att bryta mot vuxenvärldens normer på ett så flagrant förknippas med en utveck ling i övre tonåren. Det krävs dessutom en viss grad av mognad för att överhuvudtaget klara att tillverka smällare. Ett förbud skulle där med drabba främst dem som är , vilken enligt rapporten är en annan kategori än dem som skulle kunna tillverka smällare. De sakkunniga betänkande anförde också att sambandet mellan förbud mot smällare och ökad hemtillverkning skulle kunna vara det motsatta än det som förts fram i debatten, att ett förbud mot smäl lare skulle kunna minska hemtillverkningen (jämför ovan under 10.1). Att ett förbud mot smällare skulle minska hemtillverkningen före fal- ler enligt rapporten långt mera sannolikt än motsatsen. En utvecklad kul- tur vad gäller användandet av smällare ris kerar att bredda den grupp ur vilken potentiella tillverkare kan rekryteras. Därmed inte sagt att ett för- bud mot smällare nödvändigtvis skulle minska antalet skadade på grund av hemtillverkning. Det finns sannolikt andra faktorer som bidrar, exempelvis tillgång till kemikalier och information om tillvägagångssät- tet. Risken för olaga införsel till följd av ett förbud mot smällare är enligt rapporten större än risken för ökad hemtillverkning. Det kan befaras att en illegal marknad skulle kunna växa fram. Det är dock uppenbart att de ekonomiska incitamenten för att smuggla smällare är oändligt mycket mindre än exempelvis för cigaretter. Detta innebär inte att det , exempelvis nyårsafton, inte skulle kunna vara lön samt att smuggla smällare. Det finnas dock en annan skillnad mot exempelvis cigaretter. Även om en höjning av cigarettpriset leder till utvecklandet av en illegal marknad kommer förmodligen huvuddelen av rökarna att röka legalt försålda cigaretter. Det är därför inte direkt syn bart att cigaretter härstammar från illegal hantering. När det gäller total för budet mot Hemtillverkning och olaga införsel 179 smällare kommer den sociala kontrollen att fungera i bromsande riktning. Sammantaget skulle man enligt rapporten kunna säga att risken för att det uppstår en organiserad illegal marknad för för säljning av smällare som ett resultat av ett totalförbud mot smällare är ganska liten under förutsättning att man lyckas uppnå samhällelig legi timitet för det rättsliga beslutet. Däremot är det sannolikt att det kom mer förekomma viss införsel av smällare för eget bruk eller snarare för egna barns bruk. 10.3.3Framtida effekter av en höjning av ålders grän- sen för förvärv av smällare En höjning av åldersgränsen skulle enligt rapporten sakna den starka symbolik som ett totalförbud har. Snarare skulle en sådan lag riskera att framstå som löjeväckande. Smällare betraktas av många vuxna som lek- saker för barn. En åldershöjning från till skulle kunna tol kas så att man måste vara för att köpa smällare till sina barn. Att vuxna låter sina barn delta i högtidsfirandet genom att använda smäl lare är en tradition som förmodligen inte skulle svikta för en sådan tvek sam markering. Eftersom en höjd åldersgräns sannolikt inte kom mer att få någon dramatisk effekt för den legala handeln med smällare kom mer det knappast att finnas utrymme för en illegal marknad. Sammanfattningsvis skulle enligt rapporten hemtillverkning kunna min- ska som ett resultat av ett totalförbud mot försäljning av smällare och det är tveksamt om en höjd åldersgräns skulle få några större effek ter överhuvudtaget. Langningen skulle vidare minska vid ett förbud, efter- som endast langning av insmugglade produkter skulle komma i fråga. Resultatet kan också beskrivas i följande tabell. 180 Hemtillverkning och olaga införsel 10.4Enkätundersökning om skolelevers erfa- renheter av fyrverkerier /erhöll elever i skolor tillhörande /Tensta-området i årsklasserna 4-9 del av ett skriftligt frågefor- mulär om fyrverkerier. Undersökningen utfördes på uppdrag av SÄI. Frågorna besvarades av 327 elever. Av deras svar framkom föl jande. Utav de intervjuade hade använt fyr verke- rier i allmänhet och i princip lika stor andel hade använt smäl lare. hade fått produkterna av sina för äldrar. Det framkom att debutåldern för använd ningen var . hade själva till- verkat smällare eller andra fyrverkerier från anskaffat material eller manipulerat befintliga produkter. Därefter djupintervjuades 12 elever. Urvalet av dem var slumpartat. Deras ålder var . Den hemtillverkning de hade erfarenhet av var manipulation av legala produkter. 10.5.1Hemtillverkning vid förbud mot smällare Som redan klarlagts betänkande står begreppet hem tillverk- ning för två skilda förfaranden. Vid det ena utgör de legala smällarna grunden, exempelvis genom att flera smällare buntas ihop för att en för- stärkt knall skall uppstå. För detta förfarande är begreppet hem tillverk- ning ett missvisande begrepp, det handlar i stället om att smällare används på ett olämpligt sätt. Förfarandet tycks i viss mån påminna om vad utredningen benämner som okynnessmällande. Det är uppenbart att denna hantering skulle försvinna vid ett förbud mot smällare. Därmed är det klarlagt att en del av det som betecknas som hemtillverkning skulle upphöra. Det andra förfarandet skulle bestå av sammanblandning av olika kemikalier till pyroteknisk sats, vilket självfallet skulle kunna vara aktuellt vid ett smällarförbud. Det är framförallt ungdomar eller barn som kan förväntas tillverka pyroteknisk sats. Sammantaget kan alltså slås fast att med ökad risk för hemtillverkning på grund av förbud mot smällare avses att ungdomar eller barn i ökad utsträckning skulle blanda samman kemikalier till pyroteknisk sats. Vid bedömningen av denna risk finns det två synsätt. Det ena utgörs av det som fördes fram av de sakkunniga betänkande. Deras utgångspunkt är att det är tillgången till legala smällare som utgör gro- Hemtillverkning och olaga införsel 181 grunden för hemtillverkning. Enligt betänkande legaliserar ti ll- gången till smällare att barn leker med det explosiva ämnet, vilket senare leder till att de tillverkar egna produkter. Synsättet delas av den Sociolo- giska Institutionen i den rapport som utarbetats på utredningens uppdrag och som sammanfattats i avsnitt 10.3 Institutionen betonar att smällare används som leksaker av barn. De som skulle komma i fråga för hemtillverkning skulle däremot vara ungdomar i övre tonåren, efter som det är först i denna åldern som man på ett flagrant sätt förmår bryta mot vuxenvärldens normer. Ett förbud mot smällare skulle där med drabba barn. Avsaknaden av legala smällare skulle därmed inte leda till hemtillverkning. I stället skulle ett förbud få den effekten att barn inte skulle vänjas vid smällare, vilket skulle kunna förhindra att de sedan de kommit upp i övre tonåren tillverkar egna smällare på sätt som sker . Sammantaget skulle hemtillverkningen därmed minska. Vad institutionen anfört vinner visst stöd av den undersökning som redovisas under 11.4. Även om omfattn ingen av denna undersökning är begränsad framgår det att barn använder smällare och andra fyr verkerier samt att det i stor utsträckning är föräldrarna som tillhandahåller pro- dukterna. Den erfarenhet barnen i ålder 8-14 tycks ha av hemtillverkning förefaller vidare vara en manipulation av legala produkter. Det andra synsättet som har förts fram är att barn vill smälla och att de om tillgång till legala smällare saknas, skulle tillverka egna och farli- gare smällare. Synsättet har historiskt sätt förts fram av den tidigare cen- trala tillsynsmyndigheten och av den pyrotekniska branschen. Det har till stöd för resonemanget påståtts att de restriktioner om förvärv av knall- produkter för underåriga som infördes skulle ha haft ökade per son- skador som följd och att dessa återigen skulle ha minskat sedan kom mer- skollegium sänkt åldersgränsen . De internationella erfarenheterna som utredningen tagit del av är blandade. Varken , eller har erfarit att för- budet medfört ökad hemtillverkning. Det finns dock indikationer om att hemtillverkningen i kan vara omfattande. Vidare påstås att ett kortvarigt förbud mot smällare i skulle medfört ökad hem tillverk- ning. Det skall dock beaktas att erfarenheten ligger tidsmässigt långt tillbaka och att bedömningen dessutom grundades på enbart upp gifter i massmedia. Mycket talar därför enligt utredningens uppfattning för att det är den första bedömningen om att tillgången till legala smällare leder till hem- tillverkning som är den korrekta. Det behöver dock i och för sig inte vara så att de båda synsätten står i motsats till varandra utan det kan handla om olika tidsperspektiv. De barn och ungdomar som använder smällare har tillägnat sig det mönster som enligt den första teo rin ovan leder fram till att vissa går över till att göra egna smällare. 182 Hemtillverkning och olaga införsel av hemtillverkning skulle slå igenom först på lite när dessa traditioner brutits. skulle benägenheten för ökad hemtillverkning kunna öka bland de ungdomar som växt in i mönstret att använda smällare. Sammantaget kan anföras att om smällare skulle förbjudas skulle den delen av hemtillverkning som utgörs av att legala smällare för stärks upphöra. Övervägande skäl talar vidare enligt utredningen för att även den andra delen av hemtillverkningen, dvs. helt egen tillverkning, skulle minska, i vart fall . 10.5.2Hemtillverkning vid höjning av åldersgränsen för rätt till förvärv av smällare För att få förvärva smällare krävs det att man uppnått en ålder . Om denna åldersgräns höjs till skulle en effekt kunna bli att de som är i ökad utsträckning skulle tillverka egna smäl lare. Återigen är det alltså bara frågan om den del av hemtillverkning som utgörs av sammanblandning av kemikalier till pyroteknisk sats, eftersom hemtillverkning med legala smällare uppenbart skulle minska. Vid bedömningen av om den egna tillverkningen skulle öka är åter- igen avgörande om vilket av ovan under 10.5.1 nämnda synsätt man anlägger. Den har haft som utgångspunkt att smällare används som leksaker av barn och att egen tillverkning utförs av ungdomar i övre tonåren. Accepteras detta synsätt är det självklart att en åldershöjning inte påverkar tillverkningen. Som ovan anförts är det mycket som talar för att detta synsätt är det riktiga. Institutionen har vidare anfört att en höjning av åldersgränsen vore meningslös, eftersom de som i hög grad använder produkten, dvs. barn inte har åldern inne att köpa produkten utan att det är föräldrar som för- ser sina barn med smällare. Anlägger man det andra synsättet skulle slutsatsen bli att den min- skade tillgången till legala smällare skulle kunna medföra att barn eller ungdomar tillverkar egna. Det får dock även med detta synsätt för utsät- tas att risken för ökad tillverkning skulle vara mindre än vid ett förbud, eftersom legala smällare skulle finnas på marknaden och det därmed skulle kunna vara bekvämare för den enskilde att försöka kringgå ålders- kravet än att själv börja tillverka. Sammantaget framstår enligt utredningen risken för ökad hem tillverk- ning som följd av en höjning av åldersgränsen att vara tämligen begrän- sad. Hemtillverkning och olaga införsel 183 10.6Slutsatser om olaga införsel 10.6.1Olaga införsel vid förbud mot smäl lare I ledde förbudet för allmänheten att hantera smällare till olaga införsel av knallprodukter i stor utsträckning vilket utgör ett problem av den dignitet att liberaliseringar i lagstiftningen övervägts. Motsvarande utveckling har dock inte ägt rum i de andra länderna som infört förbud. För Stor och del skulle detta kunna förklaras med att denna utveckling ännu inte hunnit uppstå, för del gäller dock inte detta. Varför dessa skillnader föreligger har inte kunnat klarläggas. En hypotes skulle kunna vara att införde restriktioner tidigt då riskmedvetandet hos allmänheten kan ha varit lågt. En annan förklaring skulle kunna vara att för för budet omgavs av länder som tillät smällare. Även införde dock tidigt förbud. En avgörande fråga för utredningen är om den negativa utveck lingen i även skulle kunna uppstå i . Inledningsvis kan slås fast att samtliga länder i närområde inte tillåter smäl lare för allmänheten. Den som vill köpa smällare för eget bruk skulle behöva åka till för att köpa smällare eller till för att köpa illegala. Den har vidare anfört att risken för olaga inför sel skulle vara högre än risken för ökad hem tillverkning vid ett för bud. har påpekats i rapporten att de ekonomiska incita- menten för organiserad smuggling skulle vara små. Rap portens samman- fattande slutsats är att risken för en organiserad olaga införsel skulle uppstå är liten under förutsättning att ett förbud för ankras i det allmän- nas rättsmedvetande. Sammanfattningsvis anser utredningen att det finns en viss risk för att ett förbud mot smällare leder till olaga inför sel, men att det är möjligt att motverka denna risk exem pelvis genom informationsinsatser. 10.6.2Olaga införsel vid höj ning av åldersgränsen Sociologiska Institutionens ståndpunkt är att effekterna av en höjning av åldersgränsen för rätt till förvärv av smällare är så små att den inte skulle ge utrymme för en illegal marknad. Därtill kan läggas att det är uppenbart att ålderskategorin under inte har sådana resurser att en uppkomst av en illegal marknad framstår som sannolik. Vidare kommer de underåriga också i stor utsträckning att sakna möjlighet att på egen hand föra in varor. Sammantaget får det bedömas som uteslutet att en höjning av åldersgränsen skulle medföra olaga införsel av smällare. Förslag: Utredningen föreslår att ett förbud mot smällare införs. Ålders gränsen för hantering av fyrverkerier, utom för de minsta varorna avsedda för inom husbruk såsom exempelvis tomtebloss eller s.k. partypoppers, föreslås höjas från lägst till . SÄI bör överväga om inte en ålders gräns bör infö ras även för de minsta fyrverkerierna. Utredningens förslag bör kom bineras med en kraftigt ökad satsning på information om ris kerna med fyrverkerier och om korrekt användning. Till SÄI bör vidare knytas ett fyrverkeriråd med syfte att bistå SÄI i frågor rörande fyr verkerier. Slutligen föreslår utredningen att SÄI får i upp drag att kartlägga behovet av begränsningar vad avser tillgängligheten av kemikalier som typiskt kan användas till hemtillverkning av fyrverkerier. Utredningens överväganden och förslag grundas på att användningen av fyrverkerier i liksom i flera andra länder har en lång tradition och är till glädje och nöje för många människor men att den också är förknippad med ett antal problem. Syftet med förslagen är att lägga grunden för en fortsatt sund användning av fyrverkerier i landet. Den kartläggning utredningen gjort av problem som är förknippade med användningen av fyrverkerier och då framförallt smällare visar att problemen är av den omfattning och art att åtgärder är motiverade. Det faktum att nära hälften av personskadorna exklusive hörselskador och huvuddelen av hörselskadorna drabbar barn och ungdomar , dvs. barn enligt definition, måste enligt utredningen tillmätas särskild betydelse. En annan utgångspunkt är att fyr verkerier har ett positivt "nyttovärde" mot vilket ingripande åtgärder måste vägas. Utredningen bedömer därvid att "nyttovärdet" av smällare är rela tivt be- gränsat medan det för fyrverkerier i övrigt är högre. En annan utgångs- punkt är att åtgärdernas effekter för fyrverkeribranschen måste beaktas liksom erfarenheter andra länder gjort i samband med förändringar av regelverket. Smällare kan enligt utredningens underlag bedömas vara inblandade i ungefär hälften av de olyckor som inträffar vid användningen av fyrverkerier eller 200-250 stycken . Huvuddelen av dessa drabbar barn . Vad gäller hörselskador som uppstår under använd- ningen av fyrverkerier kan antas att dessa helt orsakas av smällare. Det innebär att hörselskador i huvudsak drabbar barn/ungdom eftersom det är dessa som använder smällare. Hur många som drabbas kan disku teras men enligt utredningens bedömning torde det vara ett betydande antal. Olägenheter såväl vad gäller människor som djur är i huvudsak beroende på användningen av smällare. Slutligen indikerar utred ningens underlag att en betydande andel av de bränder som orsakas av fyrverkerier kan hänföras till smällare. Detta innebär, som framgår av diskussionen i kapitel 9, att ett förbud mot smällare kraftigt skulle reducera problemen eller helt eliminera dessa. Alternativet till ett sådant förbud utgör, som framgår av diskus sionen i kapitel 9, en kombination av olika åtgärder (information, ljudbegräns- ning för smällare, höjning av åldersgräns, inskränkningar i för säljnings- tider för fyrverkerier). De positiva effekterna på problemen av detta åtgärdspaket torde bli mindre än ett förbud som åtgär derna delvis skulle framstå som onödigt ingripande. Det är framförallt okynnessmällandet och mellandagarna som orsakar olägenheterna för människor och djur. Inskränkningarna i försäljningstid (och eventuellt användningstiden) skulle dock av praktiska skäl behöva omfatta allt fyrverkeri. För denna utredning, liksom års utredningar, är fråga vilken effekt ett restriktivare regelverk har vad gäller hemtillverk- ning och olaga införsel en central. Denna fråga diskuteras ingående i kapitel 10. De skador och problem som dagens användning av smällare orsakar i kombination med vad utredningen bedömer som begränsat "nyttovärde" innebär enligt utredningens bedömning att ställ ningstagan- det till frågan om förbud eller inte förbud blir beroende av vilken bedöm- ning som görs av riskerna för negativa effekter avseende hem tillverkning och olaga införsel. Frågan hänger nära samman med utredningens rangordning av pro- blemen. En ökning av hemtillverkningen och olaga införsel skulle leda till allvarligare personskador vilket i hög grad skulle drabba barn och Däremot skulle omfattningen av det totala smällandet minska och därmed olägenheterna för människor och djur liksom sannolikt bränder orsakade av smällare. Eftersom utredningen bedömer per sonska- dor, och då framförallt de som drabbar barn och ungdom, som det allvarligaste problemet blir frågan om hemtillverkning och olaga införsel därmed mer avgörande än om olägenheter och bränder prio riteras högs t. Något säkert svar vad gäller effekterna på hemtillverkning och olaga införsel går inte att ge. Utredningen bedömer dock att mycket talar för den uppfattning som kommer till uttryck i rapporten från i och som också förfäktades av utredning, nämligen att det handlar om att bryta ett invant mönster där den legala tillgången på smällare är en inkörsport. Ett förbud mot smällare skulle därmed behöva kombineras med informationsinsatser om hemtillverk- ningens risker för att motverka en i det kortare perspektivet eventuell ökad hemtillverkning bland dagens ungdomar (se avsnitt 11.4). En över- syn bör även göras om reglerna för försäljning av substanser som typiskt sett används vid hemtillverkning (se avsnitt 11.6). Sammanfattningsvis stannar därmed utredningen för att föreslå att ett för bud mot smällare införs. Grunden är de problem dessa orsakar, var - vid de skador som drabbar barn och ungdom tillmätts särskild betydelse, inte minst mot bakgrund av de förpliktelser medför. Med hänsyn till dessa problem och smällarnas nyttovärde kan inte ett förbud mot smällare anses vara onödigt ingripande. Effekterna av ett förbud på fyrverkeribranschen som diskuteras i avsnitt 9.7 och i 11.7 nedan kan inte heller enligt utredningen anses vara sådana att ett förbud framstår som alltför drastiskt. Ställningstagandet baseras även på de erfarenheter som gjorts i länderna i vårt närområde och innebär att det svenska regelverket på denna punkt harmoniseras med vad som gäller i övriga nordiska länder. Rent tekniskt kan ett förbud mot smällare införas på skilda sätt, vilket en jämförelse av regleringarna i de länder som säger sig ha ett smällarför bud visar. Det som i första hand kommer i fråga är att före- skriva att en produkt som smällare inte får godkännas i . Vad som vidare skulle kunna komma ifråga är att tillståndsbelägga smällare, dvs. föreskriva att de bara får hanteras efter tillstånd på samma sätt som gäller för bl.a. knallskott, vilka kan beskrivas som kraftigare smäl- lare, och raketer med en vikt överstigande , (jämför avsnitt 2.2). Det skall anmärkas att för sistnämnda konstruktion kan beteck- ningen smällarförbud vara missvisande, eftersom det inte är fråga om ett reellt förbud. I ingår smällare i kategorin professionellt fyrverkeri för användning utomhus. Sådana produkter får bara säljas, köpas eller användas av den som har tillstånd av polismyndigheten och denna regle- ring anser ansvariga myndigheter vara liktydigt med ett smällarför bud. I och är det dock fråga om reella förbud. I Fin land får fyrverkeripjäser vars smällande laddning innehåller eller till sin detonationsstyrka motsvarar svartkrut inte godkännas. I gäller motsvarande för även mindre smällare. I Stor gäller en tredje variant som innebär att det är förbjudet att till handahålla smällare för andra än dem som har professionell anknytning till fyrverkerier (jämför avsnitten 7.1-7.4). Utredningen har inte haft möj lig- het att göra en värdering av om de olika modellerna i sig medför olika effekter. Det kan dock konstateras att tillgången i på illegala smällare är god. Om det beror på utformningen av det avsedda smällarförbudet eller på andra faktorer är dock svårt att säga. Det svenska regelverket har tillståndskrav som utgångspunkt. Detta skulle vara ett skäl att välja en modell med tillståndsplikt. Från sida har anförts att det är lättare att kon trol- lera efterlevnaden av ett förbud som grundas på att smällare inte får god- kännas. Handelstillstånd för försäljning av fyrverkerier meddelas gene- rellt för en mängd butiksinnehavare. Med smällare tillgängliga i han deln finns det en risk för att ungdomar får tillgång till dem. Det har vidare anförts att det inte skulle finnas kvar något legalt använd ningsutrymme för smällare med tillståndskrav. används smällare av ung domar. De knalleffekter som förekommer i samband med professionella jubileumsfyrverkerier utgörs av knallskott. Det framstår som uppen bart att få ungdomar skulle ansöka om tillstånd till en kostnad om för att använda smällare. Tillståndsgivningen skulle ske med hän syn taget till lagens syfte. Om skador, inklusive psykiska sådana, kunde förutses skulle tillstånd inte komma att beviljas. Vidare skall beaktas att utredningen även avser att föreslå en höjning av åldersgränsen (jämför avsnitt 11.3) vilket då skulle få den effekten att tillstånd inte skulle beviljas för den som är .