sou · GNB345 · 2000-01-01 00:00:00 — En femte grupp svarar för information och en sjätte grupp för frågor om inkapslingsanläggningen och kopplingen mellan denna och övriga delar av systemet. Arbetsgrupperna har två huvuduppgifter. Den ena är att ut- veckla goda insikter i slutförvarssystemet inom respektive grupp samt hos fullmäktige och hos kommunmedborgarna. Genom denna kompetensuppbyggnad skall kommunen förberedas för att kunna ta ställning till frågan om eventuella fortsatta undersökningar efter förstudien. Den andra huvuduppgiften är att föra fram kommunens frågor och synpunkter under förstudiens gång, främst till SKB och myndigheterna. Detta förutsätts ske i huvudsak inom ramen för MKB-arbetet. Arbetsgrupperna har stor frihet att själva finna formerna för sitt arbete. Detta arbete skall bedrivas öppet och med bred delaktighet från kommuninvånare och grannkommuner. Varje arbetsgrupp består av fem eller sex ledamöter. Ordförande och en ledamot utses av fullmäktige ur den egna kretsen. Ö vriga ledamöter utses av kommunstyrelsen, som därvid eftersträvar ett brett deltagande av olika intressen och åsikter. En av ledamöterna i varje grupp är tjänsteman från kommunförvaltningen. Till varje grupp har knutits en expert från LKO som "resursperson". Protokoll skall föras från samtliga möten. De är öppna och distribueras genom LKO:s projektkontor. Arbetsgrupperna har rätt att ta initiativ till möten med t.ex. SKB eller myndigheter. De måste dock informera LKO och kommunens representanter i MKB-forum om planerade möten och avge skriftlig rapport om resultatet av mötena. Inför möten i MKB-forum bör arbetsgrupperna mötas så att kommunens representanter kan uppmärksammas på angelägna och aktuella frågor från grupperna. Kommunens representanter i MKB-forum, ordförandena i arbetsgrupperna och LKO svarar gemensamt för att kommunens arbete under förstudien samordnas. För kommunens del inleddes förstudiearbetet . Den har ägnats huvudsakligen åt kompetensuppbyggnad inom arbetsgrupperna, bl.a. genom studieresor och seminarier. har konsultrapporterna till SKB:s förstudie successivt publicerats, och de har använts av arbetsgrupperna i kommunikationen med allmänheten. Vidare har hela förstudieorganisationen i kommunens remissgranskning av SKB:s FUD-program 98. Som beskrivits i avsnitt 16.2 påbörjades ett MKB-arbete redan i samband med kommunens behandling av frågorna om utbyggnad av CLAB och en inkapslingsanläggning. Den grupp som då bildades under ledning kom efter hand att arbeta också med frågan om ett djupförvar. Detta gäller särskilt efter kommunens beslut om medgivande för SKB att starta en förstudie. Den ändrade inriktningen tog sig uttryck i att gruppens namn ändrades till MKB-forum för studier av slutförvarssystem för använt kärnbränsle i . I de flesta sammanhang används dock den kortare benämningen MKB-forum i län. Vidare antogs en ny arbetsordning och regler för utformningen av protokollen. Det beslöts också att verksamheten i forum skulle utvärderas . beslut om förstudieorganisation representeras kommunen i MKB-forum av tre politiker, varav två utsedda av majoriteten och en av oppositionen. Också experterna i LKO är närvarande vid mötena. På myndighetssidan deltar liksom tidigare i län, Kärnkraftinspektionen och . Den Nationelle samordnaren är adjungerad. Till skillnad från vad som gäller i motsvarande grupper i och kallas inte företrädare för grann- kommunerna normalt till mötena i MKB-forum i län. bevakar dock självfallet att de regionala intressena beaktas i arbetet. har således anordnat två informationsmöten med företrädare för samtliga kommuner i länet. Vid dessa möten har de medverkande i MKB-forum informerat om det pågående arbetet med kärnavfallsfrågan. har MKB-forum fastställt ett s.k. bas- dokument. Där framgår att MKB-forum räknar med att fortsätta sin verksamhet även sedan förstudien har genomförts. En första huvuduppgift kan då bli att ta fram en planeringsrapport för ett slutförvarssystem (inkapslingsanläggning, djupförvar, transporter) i kommunen. I en sådan rapport skall preciseras vad som bör ingå i en kommande redovisning av SKB som underlag för kommunens ställningstagande till en eventuell platsundersökning. ligger i den norra delen av län. I norr gränsar kommunen till Ä lvkarleby kommun, i söder till kommun och i sydost till Ö sthammars kommun. Forsmarks kärn- kraftverk i sistnämnda kommun ligger endast från gränsen till . Kommunens yta är och antalet invånare är ca 20 000. Befolkningen har minskat, frånsett en liten ökning . Centralort är , där omkring en fjärdedel av kommuninvånarna bor. Andra större tätorter är , Ö rbyhus och . Kommunen har starka industritraditioner, och av arbetstillfällena finns inom tillverkningsindustrin. I bruksorten tillverkas snabbstål av det numera franskägda företaget med ca 270 anställda. Inom kommunen finns också några relativt stora företag inom verkstadsindustrin, bl.a. och med ca 380 respektive ca 140 anställda, samt spånskivetillverkaren med ca 200 anställda. Störste arbetsgivaren är kommunen med ca 1 600 anställda. Den privata service- och tjänstesektorn är relativt svagt utvecklad. Jord- och skogsbruket är fortfarande av betydelse. Inom kommunen finns en gymnasieskola och ett lärcentrum för distansstudier. av kommuninvånarna har postgymna- sial utbildning, vilket ligger under genomsnittet för landet. Kommunens ekonomi är relativt stark till följd bl.a. av att man har varit återhållsam med investeringar. Arbetslösheten är lägre än i många jämförbara kommuner. En bidragande orsak är sannolikt närheten till . Det förekommer en viss arbetspendling dit, liksom till . Kommunen har inget särskilt näringspolitiskt program. Kommunledningen strävar dock att skapa gynnsamma arbetsvillkor för företagen inom kommunen, bl.a. genom god service. Det har också förekommit vissa nyetableringar . Kommunen genomkorsas av järnvägen –och . Närmaste flygplats med reguljär trafik är . Avståndet dit från centralorten är ca 8 mil. Socialdemokraterna har länge haft en dominerande ställning i kommunen. Vid val gick dock den egna majoriteten i fullmäktige förlorad. Fördelningen av de 49 mandaten i fullmäktige är nu följande: s 24, c 7, m 6, v 4, kd 3, fp 2, mp 2, stoppa E 4-väst kulturpartiet 1. Vid kärnkraftsomröstningen fick nejsidan av rösterna, dvs. Genom sitt läge intill förstudiekommunen Ö sthammar har haft möjlighet att följa arbetet där, bl.a. genom deltagande i det regionala MKB-samrådet (se avsnitt 15.5). Kommunen har också varit representerad i för Forsmarks kärnkraftverk. Frågan om kommunens medverkan i förstudiearbetet aktuali- serades dock först när SKB gav kommunledningen en orientering om resultatet av den preliminära förstudien för Ö sthammar. Det konstaterades då att det kunde finnas områden också inom , bl.a. inom ett avstånd av från , med förutsättningar för lokalisering av ett djupförvar. Denna kontakt följdes upp av SKB med förslag om att SKB skulle genomföra en förstudie i kommunen. Därefter gick den politiska behandlingen i kommunen mycket snabbt. På förslag av kommunstyrelsen beslöt kommunfullmäktige att ställa sig positiv till SKB:s förslag. Beslutet var inte förenat med några särskilda förbehåll eller villkor riktade mot SKB eller staten. Det uttalades dock att ett eventuellt framtida beslut om att lokalisera ett djupförvar i kommunen skulle föregås av en folkomröstning. Kommunfullmäktiges beslut var på detta stadium enhälligt. Något särskilt avtal med SKB träffades inte. SKB har lagt fram en tidsplan för arbetet med en förstudie. Uppläggningen är i princip densamma som i tidigare förstudiekommuner. Fram genomförs ett antal konsultutredningar som publiceras allteftersom de blir klara. Utredningarna sammanställs till en preliminär slutrapport som läggs fram , varefter kommunen har möjlighet att remissbehandla och granska den. Efter eventuella kompletteringar kan en slutrapport publiceras . Det kan tilläggas att SKB har öppnat ett informationskontor i . Kommunens arbete med frågan kan betecknas som en uppstart. Man har försökt att under detta skede skaffa sig en viss kunskap om djupförvarsprojektet och om de andra förstudiekommunernas arbete. Man har också diskuterat frågor om strategi och organisation för kommunens engagemang. Under uppstartskedet har arbetet bedrivits med hjälp av en liten informell arbetsgrupp med två politiker och två tjänstemän. En av politikerna (s) har utsetts till politiskt ansvarig. Gruppen har lagt fram ett förslag till handlingsplan och arbetsorganisation som efter behandling i kommunstyrelsen har godkänts av kommunfullmäktige . Det kan noteras att representant i kommunstyrelsen avgav en reservation med krav bl.a. på folkomröstning redan när resultatet av en förstudie föreligger. Utgångspunkten för arbetsgruppens förslag är att kommunen skall gå in i förstudiearbetet med en hög ambitionsnivå, varmed menas att man skall skapa så goda förutsättningar som möjligt för en framtida lokalisering av ett djupförvar till kommunen. Kommunens engagemang bör alltså ta sikte på medverkan också i ett kommande platsval, förutsatt att förstudien utfaller positivt. Med denna ambitionsnivå ställs krav på ett mycket djupt och brett informations-, förankrings- och granskningsarbete och därmed också på en betydande kompetenshöjning. Kommunens åtagande bör emellertid enligt arbetsgruppen inte omfatta en granskning av Denna bör prövas av myndigheterna, senast inför valet av kommuner där platsundersökningar skall genomföras. Handlingsplanen ansluter till den tidsplan som SKB har lagt fram för sitt arbete med förstudien. Under ett utredningsskede, som sammanfaller med SKB:s arbete med den preliminära förstudien, skall kommunen förse SKB med underlag, identifiera frågor som det är viktigt för kommunen att få belysta och skapa möjligheter för kommuninvånarna att påverka förstudiearbetet. För utredningsskedet har föreslagits en organisation i fyra nivåer enligt följande. Den politiska styrningen och ledningen för projektet utövas av en styrgrupp som utgörs av kommunstyrelsens arbetsutskott förstärkt med den politiskt ansvarige för förstudien. Projektledaren är föredragande i frågor som rör förstudiearbetet. En informationsgrupp har till uppgift att förmedla information och synpunkter mellan projektet och kommuninvånarna och att verka för ökat medborgarinflytande. I gruppen ingår företrädare för alla de partier som är representerade i fullmäktige. Avsikten är att också företrädare för föreningar och organisationer samt för näringslivet i kommunen skall kunna ingå i mån av intresse. Ordförande i informationsgruppen är den politiskt ansvarige för förstudiearbetet. För den operativa ledningen av kommunens arbete med för- studien svarar en projektledare. Denne skall föreslå och detalj- planera kommunens insatser och svara för verkställigheten av fattade beslut. Projektledaren skall också samordna pågående aktiviteter, svara för administration och ekonomi, bevaka om- världsfrågor m.m. samt fungera som sekreterare i flertalet grupper. Projektledaren biträds av en informationssekreterare med ansvar för mediakontakter och informationsmaterial m.m. Rekrytering av dessa två tjänster pågår. Kommunens ordinarie tjänstemannaorganisation skall lämna stöd till förstudiearbetet. De tjänstemän som har deltagit i arbetet under uppstarten bildar en särskild tjänstemannagrupp. Alla tjänstemän som har kompetens och ansvar inom de kommunala områden som berörs av förstudien skall medverka i och följa arbetet löpande. Medverkan av konsulter och experter förutsätts i frågor där det saknas resurser eller kompetens inom kommunens egen organisation. Avsikten är att denna organisation efter hand skall kompletteras med en eller flera referensgrupper med uppgift att sätta sig in i, följa och påverka förstudiearbetet. Man har dock ännu inte tagit ställning till hur denna verksamhet skall läggas upp. Utredningsskedet övergår i ett granskningsskede när SKB:s preliminära rapport har lagts fram. För detta skede räknar man med att det kommer att krävas en ny organisation, bl.a. med hänsyn till det ökade behovet av expertinsatser. Arbetsgruppen betonar att det ligger i kommunens intresse att arbetet inte forceras. Arbetet med att höja kunskapsnivån och intresset för kärnavfallsfrågan i samhället betecknas som mycket långsiktigt, och det måste därför fortsätta långt efter att SKB:s förstudiearbete i har avslutats. tog kommunen initiativ till viss extern information i kärnavfallsfrågan, bl.a. vid en energimässa då både SKB och vissa kritiskt inställda grupper inbjöds att medverka. Liksom i Ö sthammars kommun har det bildats en lokal förening med syfte att påverka opinionen i frågan, SOS (Stoppa Osäkert Slutförvar) . Hänvisningar till författningar och propositioner lämnas i respektive avsnitt. KASAM, Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 1998, SOU 1998:68. KASAM, Kärnavfall och säkerhet – rapport från ett seminarium om säkerhetsanalys av slutförvaringen av använt kärnbränsle, SOU 1998:130. ), Kommunen och kärnavfallet – svensk kärnav- fallspolitik , 1998. Miljöbalksutbildningen, Grundkursen – Miljöbalksutbildningens kompendium i och dess förordningar, . , Frågor och svar om använt kärn- bränsle, 1994. , Så analyseras riskerna vid sluför- av kärnavfall, 1997. , Så tar vi hand om radioaktiva avfall – verksamheten 1997, 1998. KASAM, Kärnavfall och miljö – rapport från ett internationellt seminarium om miljökonsekvensbeskrivningen (MKB) och dess roll inom slutförvaringen av kärnavfall, SOU 1995:90. KASAM och Nationelle samordnaren på kärnavfallsområdet, Kärnavfall och beslut – rapport från ett seminarium om besluts- processen i samband med lokaliseringen av ett slutförvar för använt kärnbränsle, SOU 1997:180. , Kärnavfallets behandling och slutförvaring – program för forskning samt utveckling och demon- stration av inkapsling och geologisk djupförvaring (FUD-program 98), . , Detaljerat program för forsk- ning och utveckling –2004 (Underlagsrapport till FUD- program 98), . , Lokalsamhällets beslutsfattande om kärnavfallet – tre kommuner i norr, 97:38 oktober 1997 (ett sammandrag har publicerats i Kommunen och kärnav- fallet, se ovan). , Förstudie – slut- rapport, . , Stämningar i efter folkom- röstningen om ett djupförvar, SKB projektrapport . , Förstudien om lokalisering av djupförvaret till – erfarenheter och lärdomar, projekt- rapport . , Förstudie – slutrapport, . Nationelle samordnaren på kärnavfallsområdet, Kampanj med kunskaper och känslor – om kärnavfallsomröstningen i kommun 1997, SOU 1998:62. , Förstudie – uppföljning, utvärdering, avslut- ning, . , Förstudie – preli- minär slutrapport, . , Förstudie Ö sthammar – preli- minär slutrapport, . och Ö sthammars kommun, Kunskap och osäkerhet – granskar SKB:s förstudie av djupförvar för kärnavfall i Ö sthammars kommun, rapportdel och sammanfattning, . Nationelle samordnaren på kärnavfallsområdet (M 1996:C) utsåg regeringen en Nationell samordnare på kärn- avfallsområdet. Uppdraget innebär att främja samordningen av de informations- och utredningsinsatser som kommuner berörda av Svensk Kärnbränslehantering AB:s studier avseende lokalisering av använt kärnbränsle och kärnavfall finner nödvändiga. Det föreligger ett omfattande material om den process som skall leda fram till valet av plats för slutförvaring av det använda kärnbränslet. Materialet finns i regeringsbeslut och offentliga utredningar samt i ett stort antal rapporter från myndigheter (främst och ) och . Därtill har det förts en livlig allmän debatt. I denna rapport beskrivs platsvalsprocessen mer översiktligt, med särskild hänsyn till den nya miljölagstiftning som har trätt i kraft . Vidare beskrivs hur de sex kommuner som har medverkat i förstudier om förutsättningarna för framtida lokalisering av ett djupförvar inom kommunen har lagt upp sitt arbete med frågan. Två kommuner, och , har efter folkomröstningar beslutat att dra sig ur platsvalsprocessen. I , , Tierps och Ö sthammars kommuner fortsätter arbetet. Rapporten är avsedd främst som information till de kommuner som medverkar eller överväger att medverka i förstudier. Den innehåller inga rekommendationer eller förslag. Nationelle samordnaren på kärnavfallsområdet (M 1996:C), Miljö- departementet, 103 33 .