sou · GNB351d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Även av de heterosexuella männen och av kvinnorna instämmer helt eller delvis. HBS (n=118) HT män (n=26) Kvinnor (n=49) Kan ej ta ställning Det kan tyckas motsägelsefullt att samma personer som svarat att de skulle avstå från testning, faktiskt hivtestat sig i samband med att de fick frågeformuläret med dessa frågor. av de homo- och bisexuella männen som skulle låta bli att testa sig har bedömt risken att de är hivsmittade som liten eller ingen, men två män har bedömt risken som stor. Det händer dock att någon som testat sig ano- nymt på eller och som visar sig vara hivpositiv, inte återkommer efter att ha fått sitt svar, alternativt inte hämtar ut sitt svar överhuvud taget. Nästan hälften () av männen som instäm- mer helt eller delvis i påståendet har varit med om att en sexpartner be- rättat att han är hivpostitiv. Det är alltså en större andel av dessa män som har erfarenhet av att ha träffat en hivpositiv sexpartner än vad som är fallet i hela gruppen homo- och bisexuella män (). Det skulle kunna innebära att de i högre grad än andra har kommit i kontakt med de svårigheter som många hivpositiva upplever t.ex. när de skall uppfylla påbudet om informationsskyldigheten, vilket kan ha påverkat deras ställningstagande. Något fler av dessa män, jämfört av hela gruppen homo- och bisexuella män, är också medlemmar i någon förening eller organisation för homo- eller bisexu- ella, och de har därför kanske närmare än andra kunnat följa den debatt om smittskyddslagen och den kritik som bl.a. framförts av Riksförbun- det för sexuellt likaberättigande (RFSL), men också från läkarhåll. Att så många i gruppen homo- och bisexuella män tvekar eller helt skulle avstå från hivtestning om de YHUNOLJHQ trodde att de var hivposi- tiva kan tyda på att många uppfattar bestämmelserna om hiv som alltför hotfulla. 27 män har lämnat synpunkter på dessa bestämmelser, varav åtta framför positiva åsikter om lagen, bl.a.: "Bestämmelserna behövs och skall vara så stränga som de är nu", "Allt måste göras för att för- hindra att smitta sprids" och "Bra med möjligheten till anonym test- ning". Flertalet, 19 män, framför dock negativa synpunkter på lagen, bl.a.: "Var aktsam med förmynderi och registrering", "Lagen är hotfull men hjälper inte, tvång och moralkakor hindrar inte hivepidemin", "Man borde få vara anonym även efter hivpositivt test, som i ", "Information är bättre än kontroll och tvång", "Ansvaret bör delas lika mellan positiva och negativa – hivnegativas ansvar borde också skrivas in i lagen" och "Lagen lever lite vid sidan av den mänskliga naturen". Av de heterosexuella männen och kvinnorna som lämnat synpunkter är betydligt fler, 15 av 21, positiva till smittskyddslagens bestämmelser. De skriver bl.a.: "Tycker att de är ganska rimliga", "Riktigt att hivpositiva hindras från att föra över sjukdom. Synd bara att det skall behövas en lag – det borde ju vara självklart", "Mer information om vad som står i bestämmelserna till allmänheten". Några framför dock negativa synpunkter, bl.a.: "Att hämta någon med polis är väl att ta i", "Tveksam till tvånget att uppge sina partner vid hivpositiv test", och "Helt omöjligt att få folk att helt lyda sådana lagar". Många av de homo- och bisexuella männen tror att andra skulle av- stå från hivtestning. Hälften av männen instämmer helt eller delvis i 6PLWWVN\GGVODJHQV EHVWlPPHOVHU J|U DWW MDJ WURU DWW DQGUD VNXOOH OnWD VLJ RP GH YHUNOLJHQ WURGGH DWW GH YDU KLYVPLWWDGH Även hälften av de heterosexuella männen instämmer helt eller del- vis, men av kvinnorna. HBS (n=118) HT män (n=26) Kvinnor (n=50) Kan ej ta ställning Inställningen till kontaktspårning/partneruppföljning är positiv i alla tre Efter en kort information om kontaktspårning och möjlighe- ten till anonymitet gentemot sina partner har hela SURFHQW av kvin- norna och de heterosexuella männen svarat ja på frågan "Om Du be- fanns vara hivpositiv, skulle Du då medverka så att alla Dina partner kunde kallas till hivtestning?". Andelen homo- och bisexuella som sva- rat ja är också hög; SURFHQW. De som svarat nej skriver i sin kom- mentar bl.a.: "Vet inte vad kontakterna heter" och "Skulle hävda att jag endast haft anonyma kontakter och sedan själv underrätta dem så att de själva fick ta beslutet att testa sig". Endast fem män () i gruppen homo- och bisexuella män har egen erfarenhet av att ha blivit kallade till hivtestning p.g.a. att de uppgivits som partner till en hivpositiv person. Tre av dem har lämnat en kommentar om vad de tyckte om detta: "Obehagligt men nödvän- digt", "Helt OK och självklart" och "Mindre bra, eftersom jag skulle resa bort". En av dessa män med egen erfarenhet av att ha blivit kallad till testning har på föregående fråga svarat att han inte skulle medverka i partneruppföljningen om han befanns vara hivpositiv, utan han skulle själv ta kontakt med sina partner och underrätta dem. Det stora flertalet av de tillfrågade har svarat att de skulle vilja bli kallade till rådgivning och testning om de ovetande haft sex med en hivpositiv person. av de homo- och bisexuella män- nen och av de heterosexuella männen skulle inte vilja bli kal- lade. HBS män (n=121) HT män (n=27) Kvinnor (n=51) Enkäten besvarades av 200 personer som sökt för hivtestning på Ven- hälsan och september till no- vember 1997. 122 av dem är homo- eller bisexuella män, 27 är hetero- sexuella män och 51 är kvinnor. Av de homo- och bisexuella männen bedömde att hälften eller färre i deras närmaste sociala omgivning känner till deras sexuella läggning. av männen har enbart haft tillfälliga sexuella kon- takter den senaste månaden, medan lever i en fast parrela- tion utan andra sexuella kontakter och har en fast partner men också tillfälliga kontakter vid sidan om förhållandet. Av de hetero- sexuella männen och kvinnorna lever i en fast relation utan andra sexuella kontakter. hade den genomsnittlige homo- och bisexuelle mannen haft fem partner (medianvärde) medan heterosexuella män hade haft två partner och kvinnorna tre. Sex homo- och bisexuella män och en kvinna lever med en partner som vet om att han är hivpositiv. av de homo- och bisexuella männen har tidigare hivtestat sig en eller och detsamma gäller för av de heterosexuella männen och av kvinnorna. De utgör med andra ord en grupp människor med ovanligt stor erfarenhet av hivtest- ning. av de homo- och bisexuella männen skulle avstå eller vet inte om de skulle testa sig om det inte gick att vara anonym vid test- tillfället. av de heterosexuella männen och av kvinnorna är också tveksamma till testning eller skulle avstå om ano- nymitet inte erbjöds. Majoriteten () av de homo- och bisexuella männen bedö- mer sina egna kunskaper om hiv och säkrare sex som bra eller mycket bra. Ingen bedömer dem som dåliga. Endast sex av männen bedömer att risken är stor att de är hivsmittade. av de homo- och bisexuella männen tror inte att hivpositiva alltid informerar om sin hiv- infektion för sina sexpartner, men så pass många som har varit med om att en sexpartner berättat att han är hivpositiv. av männen anser att hivpositiva alltid skall informera. svarar att de skulle ha eller kanske skulle ha sex med en person som är hivpositiv, medan bara sex heterosexuella män och kvinnor skulle kunna tänka sig detta. av de homo- och bisexuella männen har druckit alkohol i samband med sex i sådan mängd att de varit påverkade, och av dem ansåg att detta hade haft inver- kan på vilken typ av sex de hade. De flesta ansåg att det lett till ett större risktagande. Bland de heterosexuella besökarna på hade något fler, av männen och av kvinnorna, varit alkoholpåverkade i samband med sex. av de homo- och bisexuella männen hade sniffat poppers och av dem ansåg att detta haft inverkan på vilken typ av sex de hade haft, men endast ett par personer ansåg att det lett till större risktagande. Tio homo- och bisexuella män och en heterosexuell man och en kvinna ha- de använt narkotika i samband med sex. Ecstacy och LSD var de vanli- gaste drogerna bland dem. Kännedom om den svenska smittskyddslagstiftningen och de före- skrifter som gäller för hivpositiva personer är genomgående hög bland besökarna på både och . Bland annat känner av de homo- och bisexuella männen till att de som är hivsmittade måste uppge namnen på sina partner och känner till att en person som inte följer sina förhållningsregler kan dömas till tvångsisolering. av besökarna tror att risken är liten p.g.a. smittskyddslagen att smittas av någon som känner till sin hivinfektion. Däremot är det relativt många, , av de homo- och bisexuella männen som instämmer helt eller delvis i påståendet att "smittskyddslagens bestämmelser gör att jag skulle låta bli att hivtesta mig om jag verkligen trodde att jag var hivsmittad". Även av de heterosexuella männen och av kvinnorna instämmer helt eller delvis. Många av dem har givit uttryck för att de uppfattar bestämmelserna som hotfulla eller svåra att följa i sina egna synpunkter på lagen. Inställningen till partneruppföljning/kontaktspårning är positiv i alla tre grupperna. av de homo- och bisexuella männen och av de heterosexuella besökarna har svarat att de skulle medverka om de befanns vara hivpositiva. En stor majoritet har också svarat att de skulle vilja bli kallade till testning om de ovetande haft sex med en hivpositiv person. Egen erfarenhet av att bli kallad till hivtest- ning p.g.a. att de uppgivits som partner till hivpositiv har emellertid bara fem homo- och bisexuella män. Tuberkulos och smittskyddslagen – En sammanställning av 122 patienters erfarenheter och synpunkter /2ORI /DUVVRQ 6SHFLDOLVWOlNDUH 7XEHUNXORV L 6YHULJH............................................................ 7XEHUNXORV L YlUOGHQ ........................................................... 6PLWWVSULGQLQJ YLG WXEHUNXORV ............................................. 6PLWWVN\GGVODJHQ RFK WXEHUNXORV ........................................ 8SSGUDJHWV V\.................................................................. *RGNlQQDQGH DY IRUVNQLQJVHWLNNRPPLWWp ........................... I undersökningen ingående personer........................................ 5HVXOWDW DYVHHQGH WXEHUNXORVIRUPHU ................................... 5HVXOWDW DYVHHQGH GH XQGHUV|NWD SHUVRQHUQD ..................... 5HVXOWDW DYVHHQGH EHVNHG RP WXEHUNXORV ............................ 5HVXOWDW DYVHHQGH VPLWWVSnUQLQJ XSSIDWWQLQJ RP VPLWWD RFK VPLWWNlOORU.......................................................... 5HVXOWDW DYVHHQGH VPLWWVN\GGVODJHQV UHJOHU ....................... 5HVXOWDW DYVHHQGH EHKDQGOLQJ............................................. 5HVXOWDW YLG MlPI|UHOVH PHOODQ GH VRP HM lU I|GGD L 6YHULJH RFK GH L 6YHULJH I|GGD............................................ 5HVXOWDW YLG MlPI|UHOVH PHOODQ NYLQQRU RFK PlQ................ var ett av sex dödsfall i städer beroende på tuberkulos och sjukdomen drabbade framförallt unga personer. Upp- täckten av smittämnet, tuberkelbakterien, och förståelse för hur smittan spreds, gav möjligheter till insatser mot sjukdomen. byggdes flera sanatorier som bidrog till att begränsa smittspridningen genom att där kunde de sjuka isoleras från övriga samhället. Sanatorie- vården gav patienten näringsriktig kost, vila och möjlig medicinsk vård. kunde det föreb yggande arbetet underlättas genom att BCG-vaccineringen introducerades. BCG- vaccineringen blev allmän i . I slutet av producerades de första läkemedlen mot tuberkulos. behandlades de första patienterna med läkemedlet PAS, SDUD DPLQR VDOLF\OV\UD, 1944. PAS var framställt av . Förbättrade boende- och kostförhållanden i var dock den viktigaste orsaken till att sjukdomen snabbt minskade i förekomst. Tuberkulosincidensen har alltså minskat från 310/100 1944, till 20/100 1974 och till 6,4/100 1995. Det var 20 054 nya tuberkulosfall 1944 och 564 nya fall 1995. Antalet nya fall med tuber- kulos har legat mellan 500 och 600. Andelen av de ny- insjuknade som är födda i är i stadigt minskande och var t.ex. 3,1/100 1995. Mer än hälften av de som insjuknar i tuberkulos är födda utomlands, t.ex. av samtliga fall . av de nya tuberkulosfallen har fått diagnosen efter att de utretts p.g.a. symptom som feber, hosta och ofrivillig viktnedgång. Några av dem har dock upptäckts vid miljöundersökning, dock van- ligtvis färre än . Miljöundersökning innebär att den sjukes kontak- ter, de som finns i patientens miljö, får genomgå en hälsokontroll med lungröntgen och tuberkulintest. Tuberkulos är den infektionssjukdom som orsakar flest dödsfall hos vux- na i hela världen. uppskattar att 8–9 miljoner människor insjuknar i tuberkulos och att 3 miljoner människor dör i sjukdomen, varav 300 000 barn. I , såsom Balti- kum, rapporteras en ökande tuberkulosincidens, där antalet nya fall beräknades ligga på 40/100 000 inv. i , 60/100 000 inv. i och 64/100 000 i . Som framgått ligger incidensen i på ca 6/100 000 inv. Tuberkulos har fått en än allvarligare karaktär p.g.a. att sjukdomen särskilt drabbar individer som är hiv-infekterade och att alltfler stammar av tuberkelbakterien har utvecklat resistens mot de vanliga tuberkulos-läkemedlen. Resistenta stammar av tuberkulosbakterien är ett stort problem i . Alla tuberkulosformer smittar ej. Den vanliga VPLWWNlOODQ är en tuber- kulossjuk med lungtuberkulos och med tuberkelbakterier i sina upp- hostningar. Den sjuke benämns då GLUHNWSRVLWLY, därför att tuberkelbak- terierna vid specialfärgning av slemmet, är GLUHNW synliga vid mikrosko- pisk undersökning. Alla patienter med lungtuberkulos är ej smittsam- I är 20–av tuberkulospatienterna direktpositiva och klart smittsamma. 6PLWWYlJHQ är att tuberkelbakterier från en hostande tuberkulossjuk av en person i den sjukes närhet. Man behöver ej utveckla tuberkulos, VMXNGRP, efter det att man LQIHNWHUDWV med I de fall där sjukdomen bryter ut sker det vanligen efter smittotillfället. 6PLWWlPQHW, tuberkelbak- terien, kan dock vara vilande utan att den som LQIHNWHUDWV har några som helst VMXNGRPVV\PSWRP eller är smittsam. reaktivering bryter sjukdomen ut. Tuberkulos regleras enligt Smittskyddslagen (1988:1472) och tuberku- los tillhör den grupp av de smittsamma sjukdomarna som benämns samhällsfarlig. Behandlande läkare skall göra anmälan om nytt fall av tuberkulos till smittskyddsläkaren och SMI. Anmälningsplikt föreligger även för läkare vid patologiskt laboratorium som ställer diagnosen vid obduktion och läkare vid mikrobiologiskt laboratorium som finner tu- berkelbakterier vid provtagning. De patienter som har tuberkulos har, liksom deras kontakter, samma rättigheter och skyldigheter som vid de övriga samhällsfarliga sjukdomarna. Uppdragets syfte var att ur patientperspektiv belysa hur smittskydds- lagens bestämmelser påverkar personer med diagnosticerad tuberkulos. Syftet med uppdraget innefattade därför; -hur patienterna uppfattade smittskyddslagens bestämmelser, -hur lagen påverkade patienternas beteende med betydelse för smitt- spridningen och -hur lagen inverkade på relationen mellan behandlande personal och patient. Så som enkäten är utformad, %LODJD , gavs vidare möjligheter för pati- enten att ge sina synpunkter på behandlingen och undersökaren erhöll omfattande uppgifter om sociala och kulturella faktorer i den studerade gruppen. Undersökningen är godkänd av berörda kommittéer, enligt L 472–97 (), 406–97 (/), 979–97 () och 97–471 (). I undersökningen ingående personer I undersökningen ingick i födda vuxna som fått diagnosen tuberkulos och som var bosatta i Mal- mö, , och . Dessutom har vuxna som är bo- satta i , men som ej är födda i , intervjuats med hjälp av forskningssjuksköterska och vid behov med tolk. De senare har av- slutat sin behandling eller behandlats . Totalt ingick 122 personer i undersökningen varav 35 ej var födda i . Fördelning på enkätorter, kön och ålder finns presenterad i )LJXU RFK L )LJXU . Andelen äldre personer dominerar, vilket beror på att mer än 2/3 av de som besvarat enkäten är födda i . De har oftast en reaktivering av tuberkulos och har infekterats . Några få yngre, i födda personer, finns med i den undersökta gruppen. De är närmare presenterade i resultatdelen. Betr. födelseland för de 35 personer som ej var födda i , se tabell 1. 7DEHOO (M L 6YHULJH I|GGD )|GHOVHODQG $QWDO SHUVRQHU De personer som var födda i har fått enkäten hemsänd och bi- fogat till enkäten fanns ett frankerat svarskuvert. Utskicket har skett med hjälp av smittskyddsläkarna i , , och . Svarskuverten har samlats och sänts till för sam- manställning och analys. Uppgifterna om patienterna har varit anonyma för undersökaren. Undersökaren har fört in uppgifterna från enkäterna i ett dataprogram för lagring och bearbetning. Intervjuerna av de personer som ej var födda i har skett med hjälp av en forskningssjuksköterska med utbildning för enkätundersök- ningar och intervju. Hon hade ej träffat någon av dem hon intervjuade vid tidigare tillfälle och hon var civilklädd vid intervjun. Antalet utsända enkäter var 137 och antalet som inkom för bearbetning var 87, dvs. De 35 personer som var födda utomlands och som tillfrågades om de ville deltaga i undersökningen, önskade samtliga medverka. Totalt ingår 122 personer i undersökningen. 7DEHOO )RUPHU DY & DQWDO IDOO **Ej i född Som framgår av 7DEHOO är lungtuberkulos den klart dominerande tuberkulosformen. 79 av de 122 undersökta har haft lungtuberkulos, dvs. Av dem med lungtuberkulos har 31 personer uppgivit att de har haft tuberkelbaciller i sina upphostningar och därmed varit smitt- samma. De två personer som svarat "Vet ej" avseende sin tuberkulos- form, har ändå uppgivit att de varit smittsamma. Sannolikt har även de haft lungtuberkulos. I princip alla former av tuberkulos finns represen- terade i undersökningen och även de former som bryter igenom långt efter infektionstillfället, t.ex. urogenital- och skelettuberkulos. Resultat avseende de undersökta personerna Av de 119 personer som lämnat uppgift om sitt civilstånd var 74 perso- ner gifta och 45 personer frånskilda eller ogifta. Ca 2/3 av de tillfrågade var sammanboende och ca 1/3 ensamboende. Endast 12 personer uppgav universitetsutbildning, men 45 personer hade genomgått gymnasium eller läroverk. Av de 56 personer som var var 12 personer studerande och 5 var arbetslösa. Nio personer har arbete inom hälso- och sjukvården, nämligen som mentalskötare, överskötare, undersköterska, tandläkare, läkare, arbets- terapeut, vaktmästare på enhet för patologi, och två laboratorieassisten- ter. Två av de undersökta personerna arbetade med barn, nämligen en lärare och en dagbarnvårdare. Vid insjuknandet i tuberkulos har 37 personer uppgivit att de samti- digt hade en annan sjukdom. Sju av dem hade en lunginflammation och fem personer var lungsjuka med astma och emfysem. Av tre patienter med njursjukdom var två patienter i dialys. Tre av de tillfrågade var hepatitpositiva. En av dem som insjuknade i tuberkulos hade cystisk fibros och var gravid. Ytterligare två kvinnor var gravida vid insjuknandet, men de var för övrigt friska. Den sociala och psykiska situationen var försämrad hos 38 personer. Av dem var åtta utarbetade eller mycket trötta och nio deprimerade el- ler led av oro. En person har uppgivit att han var "totalt nedsupen". I enkäten har två personer uppgivit att de dricker alkohol , 20 personer dricker alkohol och 48 personer uppger att de aldrig dricker alkohol. Av de personer som ej var födda i kom 20 från muslimska länder i vilka alkoholintag ej är allmänt accepterat. SOU 1999:51 %LODJD 55 Resultat avseende besked om tuberkulos Det vanligaste sättet att få besked om sin tuberkulos var av läkare och i samband med besök. Så var fallet . Sex av patienterna fick besked per brev och 12 fick besked via telefon. Diagnosen blev ställd patienten var inneliggande på sjukhus i 16 fall. Sjuk- sköterska uppgavs ha gett beskedet i sex fall och läkare i 113 fall. Någon annan yrkesgrupp som har lämnat besked finns ej noterad. punkter på hur beskedet gavs har 24 personer och sex patienter har uppgivit att beskedet gavs på ett mindre lämpligt sätt, %LODJD . Resultat avseende smittspårning, uppfattning om smitta och smittkällor Smittspårning, dvs. miljöundersökning, har enligt enkäten genomförts i 52 fall. Sju personer har ej besvarat frågan och tre av dem har sannolikt uppgivit kontakter, då totalt 55 personer har uttryckt hur de upplevde att omgivningen kallades till miljöundersökning. Ett antal personer, 13 stycken, uppger att de ej vet om miljöundersökning har genomförts. Reaktionen på att kontakter till patienten blev kallade för undersök- ning var positiv i 46 fall och patienten kände sig lättad. Reaktionen var däremot negativ i nio fall. Man har då instämt i meningen att "jag upp- levde det negativt att vara en möjlig smittkälla och jag ville helst ha sluppit att uppge mina kontakter". Endast tre personer har undanhållit information om någon kontakt. I syfte att informera kontakter om sin tuberkulossjukdom tog 16 perso- ner själv kontakt med personer utöver dem som läkare eller sjukskö- terska önskade kalla för miljöundersökning. Någon annan yrkesgrupp än läkare och sjuksköterskor har ej utfört smittspårning och enligt enkäten var det vanligare att läkare utförde I 7DEHOO finns resultatet av smittspårningen. I fyra fall har smitt- spårning HM genomförts vid direktpositiv tuberkulos. I två av fallen är orsaken att personen återvänt till i ett u-land och vederbörande har sökt sjukvård direkt vid hemkomsten. I två av fallen går det ej att utifrån enkäten avgöra orsaken till varför smittspår- ning ej utförts. 6PLWWVSnUQLQJ YLG WXEHUNXORV DQWDO IDOO **Ej i född .RPPHQWDU: Av de 79 fallen med lungtuberkulos, så har 66 känt till om de har haft tuberkelbakterier i upphostningarna eller ej, dvs. varit di- rektpositiva eller direktnegativa. Smittspårning har även skett vid ett fall av tarmtuberkulos och vid ett fall av skelettuberkulos () och vid ett fall av urogenitaltuberkulos och ett fall av lymfkörtel- tuberkulos (). 1En direktpositiv patient smittad i . 2Oklart varför smittspårning ej utförts i ett fall. 3En direktpositiv patient smittats i . uppgiften om smittspårning ej är ifylld. Oklart varför smittspårning ej utförts i ett fall. Som framgår av 7DEHOO varierar antalet uppgivna kontakter stort. Allt mellan 2 och 25 kontakter uppges. De med ett stort antal miljöunder- sökta kontakter var en lärare, en dagbarnvårdare, en äldre person med hemtjänst och en man som är boxare och med många nära kontakter. I materialet i sin helhet är medianantalet uppgivna kontakter 5 per- soner. I sex fall fann man någon som var sjuk i tuberkulos, dvs. bland kon- takter till 52 tuberkulossjuka patienter. De flesta visste ej hur man blev smittad av tuberkulos. I 30 fall har man bekräftat att man smittas genom att andas in tuberkelbacillen. Fyra personer har instämt i påståendet att man får tuberkulos genom kontakt med smittade kroppsvätskor. Det är 13 personer som instämmer i att man kan smittas genom dryck eller föda. $QWDO XSSJLYQD NRQWDNWHU YLG VPLWWVSnUQLQJ Antal kontakter som var 2, 3, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 10 2, 2, 3, 3, 3, 3, 4, 4, 4, 5, 5, 5, 5, 5, 6, 6, 6, 9, 25 2, 2, 2, 4, 7, 10, 14, 15 4, 18, 25 1, 6, 7, 10 Medianvärde för hela materialet är 5 angivna kontakter per patient. **Ej i född Som framgår av 7DEHOO hade 51 av de undersökta en uppfattning om vem som de blivit smittade av eller under vilka omständigheter. Nära kontakter som familjemedlemmar, släktingar och flick- eller pojkvän- ner stod för huvuddelen av smittkällorna. I 66 fall kände DOOD i patientens omgivning till att patienten hade tuberkulos och i 17 fall kände LQJHQ till att patienten hade sjukdomen. Vård av sjuk patient Resultat avseende smittskyddslagens regler De allra flesta fick upplysningar om smittskyddslagens regler vid be- handlingsstart, nämligen 83 patienter, . Det finns däremot 16 pati- enter som uppger att man HM fick denna information. Det är 13 patienter som ej minns om information gavs.