sou · GNB3130d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Det finns en mängd tänkbara nya mötesplatser där politiska bud- skap kan presenteras – ofta i konkurrens med kommersiella mark- nadsutropare. Det kan vara vid mässor/utställningar, alternativt att partiet gör egna utställningar eller att man producerar videoreklam som visas i köpcentrum eller på stormarknader. På en direkt förfrå- kap04.fm 79 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? gan om detta förekommer i partierna lokalt visar resultatet att dessa former fortfarande inte är så vanligt förekommande. Förekomst av presentationer på mässor och dylikt, reklam på och i kollektiva färdmedel, utställningar, videoreklam (t.ex. i köpcentrum och stormarknader) totalt i partierna lokalt under mellanvalsåren 1995–1997 och . Fördelning efter kommuntyp. Indexberäkning med max 2 poäng för varje form Basn- (N) Basn- (N) Videoreklam (t.ex. i Det är egentligen endast i kunskapskommunerna som vissa partior- ganisationer arbetat en del med denna typ av politisk marknadsfö- ring. I basnäringskommunerna är det endast presentationer vid mäss- sor m.m. som fått ett visst insteg, medan de andra formerna visar sig vara nära nog obefintliga i dessa miljöer. Vi frågade även hur ofta förekommande det var med dörrknack- ning, telefonkampanjer (riktade till särskilda målgrupper), skoldebat- ter (och övriga aktiviteter riktade till skolor) samt paneldebatter/ offentliga möten (där företrädare för flera partier medverkade). Dörrknackning är förvisso ingen ny form av uppsökande verksamhet men det är en aktivitet som brett upplagd kan kräva en hel del perso- nella insatser. Det visade sig att dörrknackning förekom ganska jämt fördelat mellan partierna – med två undantag när, nämligen miljöpar- tiet och som ytterst marginellt tycks ha knackat dörr för att få kontakt med väljarna under detta första personval. Telefonkampanjer fick något av ett genombrott i i sam- band med att genomförde en upp- märksammad telefonkampanj under valrörelsen . Metoden är egentligen relativt gammal men har förfinats och fått något av en renässans. Det kända fenomenet att partier tenderar att kap04.fm 80 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? vilja pröva koncept som visat sig vara framgångsrikt i andra partier får sin empiriska verifikation i förhållandet mellan och socialdemokraterna. Det visar sig att det i princip är dessa två som bedriver telefonkampanjer i större skala. De andra partierna har ytterst marginella sådana inslag; och tycks helt sakna den formen av uppsökande aktivitet. Förekomst av dörrknackning, telefonkampanjer (till särskilda målgrupper), paneldebatter (med företrädare från flera partier), skoldebatter (och övrig aktivitet riktad till skolor) i parti- erna i kommunerna . Indexberäkning med max 2 poäng för varje form Paneldebatter där medborgarna får möta flera partier tycks ha en ganska god förankring bland samtliga partier. Detta förhållande gäller även beträffande skoldebatter (och övrig aktivitet riktad till skolor) som uppenbarligen är en etablerad form i partierna. Skolan utgör en strategiskt viktig arena för partierna som har möjligheter, inte minst i samband med valen (även skolvalen) att presentera sina budskap för nya generationer. Det bör påpekas att detta verksamhetsfält i hög utsträckning även vilar på de politiska ungdomsförbunden (i före- kommande fall). Skolorna tar dessutom ofta själva initiativ till att partierna gör besök. Vi frågade frågeundersökning, liksom i motsvarande , om partiernas kommunorganisationer hade haft särskilda arrangemang eller vidtagit särskilda åtgärder för invandrare inför kommunalvalet. Resultatet, som kan studeras när- mare i tabell 4.14, visar att flera partier har haft en ganska kraftig minskning av sina aktiviteter riktade till invandrare. Totalt angav av respondenterna att de hade sådana arrangemang, motsvarande siffra (exklusive storstäder för jämförbarhetens skull) för kommunalvalet var . Endast socialdemo- kraterna har ökat sina insatser – från – medan folk- partiet dramatiskt skurit ned denna riktade valinsats från till . Om vi tar med storstäderna 1998 blir siffran något bättre – totalt av partiernas kommunorgani- kap04.fm 81 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? sationer hade någon form av aktiviteter som riktade sig till invand- rarna i kommunalvalet. Andel (i procent) kommunorganisationer som vidta- git särskilda åtgärder eller haft särskilda arrangemang för invand- rare inför kommunalvalen 1979 och 1998. Antal kommunorgani- sationer inom parentes. N 1998 (exkl. storstä- der)=273. N 1998 (inkl storstäder)=293 Särskilda arrangemang och åtgärder för invandrare 1998 (exkl storstäder) 1998 (inkl storstäder) 57 (129) 27 (74) 30 (87) Kommentar: * = ingick ej i undersökningen. ** endast två organisationer. Kvinnors integrering i politiken och i partierna är på intet sätt genomförd. Finns på lokal nivå någon ambition att mobilisera kvin- nor att rösta i valen? Vi frågade om partierna på motsvarande sätt som vad gällde invandrarna har arbetat med riktade insatser till kvin- Andel (i procent) kommunorganisationer som vidta- git särskilda åtgärder och haft särskilda arrangemang för kvinnor års kommunalval. Särskilda arrangemang och åtgärder för kvinnor 23 (68) kap04.fm 82 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? Det visar sig att i detta avseende har partierna lokalt en ännu lägre profil än motsvarande insatser till invandrare inför kommunal- valet (se tabell 4.15). av partiorganisationerna angav att de hade sådana arrangemang inför valet . Det är social- demokraterna, och som har den högsta aktiviteten för att nå kvinnor inför kommunalvalet. Den lägsta aktivi- teten därvidlag återfinns i , de lokala partierna och i folk- partiet. Denna fråga har inte ställts i tidigare undersökningar så någon jämförelse bakåt i tiden är inte möjlig att göra. Partierna lokalt tycks besitta en viss förmåga att anpassa verksam- hetsformer till delvis nya villkor. IT-användningen har startat, men den har en betydande potential i den lokala partiverksamheten. Ännu har partierna exempelvis på ett ytterst marginellt sätt utnyttjat teknikens möjligheter att specialutforma information om t.ex. kom- munala frågor till olika målgrupper. Det är också tydligt att det är i hög grad partierna i kunskapskom- munerna som har den bästa kapaciteten att utforma nya metoder för att sprida information, finna nya mötesplatser för politiska samtal med medborgarna, medan basnäringskommuneras partiorganisatio- ner har sämre förutsättningar. Resultatet visar att det finns en innovationsbenägenhet, en kreativ anpassning av arbetsformer till förändrade villkor i vissa partiorgani- sationer. I dessa finns en tydlig tendens att vilja utveckla partierna till mer allmänna diskussionsfora, dvs. att öppna organisationerna för bredare debatter med medborgarna. Detta kan ge vissa signaler om en pågående förskjutning av mötesfunktionerna vad gäller mobilisering och legitimitet. Det bör poängteras att partiernas ambitioner att för- stärka sin roll som mötesplatser där människor diskuterar aktuella och viktiga samhällsfrågor självfallet inte måste tolkas i termer av för- skjutning av mötesfunktioner utan kan och bör även ses som natur- liga inslag i en väl fungerande partiorganisation. I detta sammanhang är dock syftet att spåra utvecklingstendenser och i ett sådant per- spektiv kan tolkningen se ut på följande sätt: När de existerande par- tierna inte förmår att utgöra de viktigaste politiska mötesplatserna för olika grupper i samhället, när dessa grupper inte längre upplever några partier som livsavgörande politiska arenor, behöver partierna bredda sina baser för att kunna uppnå en tillräcklig mobiliserings- och förankringsförmåga för att överleva. kap04.fm 83 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? Vad är motbilden som skulle förändra denna tendens? En hypo- testisk möjlighet är onekligen att medborgarna i olika intressekon- stellationer får ny tilltro till partiväsendet och sam- lar sig kring partiernas utbud av verksamhet. Men om den nuvarande trenden fortsätter och förstärks är en anpassningsstrategi otvivelak- tigt att söka bredda baserna och utveckla partiorganisationerna till arenor för öppna politiska samtal. Om inte denna anpassning sker riskerar partierna att marginaliseras ytterligare till förmån för medier och mer direkta kanaler som beslutsfattare kan använda för att nå väl- jaren – utan att ta vägen över partiorganisationerna. Inte minst den pågående utvidgningen av fullmäktigegruppernas verksamhetssfär ger näring åt tesen om en pågående utveckling där verksamheter som vetter mot det offentliga beslutsfattandet får en mer central position. Med en sådan utveckling förstärks partigrup- pernas ställning i parlament och politiska församlingar. Under vissa perioder kan dessa strukturer till och med utgöra den organisatoriska basen i partiet. Detta var också fallet i de (kader)partier som bildades runt och som hade sitt ursprung i parlamenten. I och med demokratiseringen och rösträttsreformerna behövde kandi- daterna organisera sina återval, vilket gav rationalen till bildandet av rikstäckande partiorganisationer. I har partigrup- perna alltsedan begynnelsen tillskansat sig en maktposition på bekostnad av de europeiska samarbetsstrukturerna – federationer/ europeiska partier (Gidlund 1992). Med betydande offentlig finansiering av partigrupper och partior- ganisationer riskerar partierna att med viss automatik involveras allt- mer i den offentliga beslutsapparaten. Incitamenten för att vända sig till medlemmar och bedriva en aktiv partiverksamhet riskerar att för- svagas när det finns resurser att tillgå som är knutna till vad som pre- steras på väljararenan och i de politiska församlingarna. Konstruktio- nen av de offentliga anslagen till partierna kan förstärka en trend där partigrupperna får en förstärkt ställning i partiorganisationen. I de fall anslagen är konstruerade så att betydande resurser går till parti- grupperna i de politiska församlingarna främjas en utveckling där partigruppernas verksamhet expanderar och de förtroendevaldas vill- kor premieras – eventuellt på bekostnad av partiorganisationerna. Vad beträffar nomineringsarbetet och beslutsordningarna i sam- band med denna process kommer formbundenheten att bestå så länge partierna besitter nomineringsmonopolet. En diskussion pågår i vissa partier om att öppna upp nomineringsprocessen för fler än de egna medlemmarna. Men detta är endast lösa diskussio- ner. kap04.fm 84 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? När det gäller nomineringsprocessen kan införandet av personval komma att bidra till att öka uppmärksamheten på en intern kontroll över procedurerna.4 Partiorganisationernas makt över nominerings- processen kan på goda grunder antas komma att förstärkas i och med att den interna listordningen i motsats till tidigare inte spelar den självklart avgörande rollen för huruvida en kandidat i slutänden blir vald. I det gamla valsystemet var det ofarligt för partierna att ha med kandidater på listorna som man inom partierna av olika skäl ansåg vara mindre lämpliga för de förtroendeuppdrag det var fråga om; genom att placera dessa tillräckligt långt ned på listorna var man förvissade om att de ej skulle bli valda. Några sådana möjligheter finns . kan alla kandidater, som samlar tillräckligt med personröster, bli valda. För partierna är detta scenario ett hot. Kontrollen över rekryte- ringen till de folkvalda församlingarna minskar. Men effekten kan alltså förväntas bli att man försöker kompensera detta med att öka kontrollen i själva nomineringsfasen. I premiären med det nya valsys- temet 1998 märktes emellertid inte några dramatiska förändringar i detta avseende (1999b). 1Kandidaternas IT-användning under valrörelsen eller under eventuellt före- kommande personvalskampanjer har inte studerats. För närmare studie av rik- dagskandidaternas IT-användning, se 1999. 2I undersökningen 1990 ställdes följande fråga: I vilken utsträckning är Du nöjd med massmediernas (radio och TV -lokal och regionalt – dagstidningar) sätt att framföra och förmedla partiets frågor och budskap till väljarna i din kommun? Resultatet visade ett betydande missnöje från socialdemokraternas sida, av ordförandena var ganska eller mycket missnöjda med massmediasituationen i sina kommuner. Totalt för partierna var mycket nöjda eller ganska nöjda med mediernas hantering av partiorganisa- tionerna, var varken nöjda eller missnöjda , medan 38 var ganska missnöjda eller mycket missnöjda . 3Även här påverkas svaret av partiernas allmänna inställning till IT, modera- terna är mer övertygade än i uppfattningen om IT:s betydelse för kommunikationen med medierna. 4Med införandet av personval skedde en inskränkning i den fria nominerings- rätten. Motivet var att underlätta personvalet; genom att möjliggöra för parti- erna att – om de så önskade – skydda sina partibeteckningar genom att anmäla sina kandidater var avsikten att öka möjligheterna för de röstande att få över- blick över kandidaterna och därmed åstadkomma en reell personröstning. Allt- jämt finns dock kärnan i den fria nomineringsrätten kvar: en grupp väljare som kap04.fm 85 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? ställer upp under en gemensam beteckning i valet betraktas i vallagens mening som ett parti och väljarna kan fritt föra upp vilken kandidat de vill under en sådan partibeteckning; väljarna kan också skriva till kandidater på de valsedlar på vilka partierna ej anmält kandidaterna. Se 1998, s. 39 ff. kap04.fm 86 Friday, , 1999 7:58 AM