sou · GNB3110 · 2000-01-01 00:00:00 — En samordningsfunktion med fast anställda medarbetare i regerings- kansliet skulle kunna innebära att en stor enhet behöver tillskapas. En sådan skulle dessutom riskera att förlora den direkta kontakten med de forskningsföreträdare som finns i de olika organisationsenheterna och nätverken på central, regional och lokal nivå. Av det skälet är det att föredra att ha en liten kärna knuten till som i sin tur knyter till sig företrädare för de nationella och internationella nätverk som finns inom forsknings- världen. Utredningen har under sina diskussioner funnit att en funktion som chief scientist borde inrättas i och vid vissa särskilt forsknings- och teknikintensiva myndigheter som har stor betydelse för totalförsvaret. För del skulle en sådan befattning med fördel kunna förenas med rollen som sam- ordningsansvarig för totalförsvarsforskningen. Befattningen som chief scientist för totalförsvaret kräver ett stort mått av anseende i forskarvärlden och i totalförsvarsfamiljen. Ett omfattande kontakt- nät och ett stort mått av kreativitet, vidsyn och samarbetsförmåga torde också vara nödvändiga förutsättningar för att nå framgång. De totalförsvarsmyndigheter som redan har en samordnande funktion under regeringen torde också ha behov av en vetenskapligt och organisatoriskt väl ansedd befattningshavare som på respektive Överväganden och slutsatser ... myndighet kan ges rollen som chief scientist. En sådan befattning finns redan inrättad vid FMV. Vid FHS kan uppgiften för när- varande anses ligga på prorektor. Utredningen rekommenderar att motsvarande befattningar inrättas vid För svarsmakten och ÖCB. samordnare av totalförsvarets forskning skulle därmed kunna bygga det föreslagna Forum för Total- försvarsforskning kring en kärna som består av företrädare för huvudkunderna () och de forskningsmyndigheter som har en huvudsaklig inriktning mot försvarssektorn. Denna samarbetsstruktur kan översiktligt illustreras på följande sätt. 122 Överväganden och slutsatser ... Samordning och styrning av totalförsvarets kompetensförsörjning Forum för Totalörsvarsforskning (FFF) CS (Fö) + CS övr.mynd. På myndighetsnivå skall utredningen enligt direktiven föreslå hur en sammanslagning av och Flygtek niska försöksanstalten skulle kunna ske men också analysera gränsytor och rollfördelning mellan berörda myndigheter inom områdena säkerhetspolitisk forskning och NBC-forskning. Den verksamhet vid främst FOA och FHS som är inriktad på säkerhetspolitik har en delvis skild profil. FOA har sin främsta roll Överväganden och slutsatser ... som en viktig rådgivare till regering och myndigheter i säkerhets- politiska frågor, medan FHS främsta uppgift är utbildning även om rådgivningsrollen också har stor betydelse. Som en generell slutsats har utredningen funnit att det finns ett stort värde i att regeringen har flera skilda organisationer och grupper som bidrar med kun- skaper och synpunkter på den säkerhetspolitiska utvecklingen utifrån olika infallsvinklar. Vid FOA arbetar de forskare som är knutna till denna verksam- het med frågor som översiktligt kan beskrivas som vilken inverkan tekniska och ekonomiska aspekter har på säkerhetspolitiken. FHS har däremot sin utgångspunkt i kraven på utbildning av totalför- svarets chefer och ett humanvetenskapligt perspektiv. Givetvis har de båda myndigheterna nytta av varandras forskningsresultat och den kompetens som resp organisation innehåller. Det finns emel- lertid behov av att ta till vara även andra nationella och internatio- nella forskningsresultat och att utnyttja de skilda nätverk som finns. Exempel på detta är det samarbete som sker med universitet och högskolor, systemet med adjungerade professorer, doktorand- utbildning och kursutbud som tillgodoser såväl civila som militära behov. Det säkerhetspolitiska området är mycket omfattande och spänner över många samhällsverksamheter såväl i sak som geogra- fiskt. För båda myndigheterna och deras uppdragsgivare är den säkerhetspolitiska kompetensen en nödvändig plattform för att kunna styra in övrig forskning mot ett övergripande försvarspoli- tiskt mål. Det finns således inga skäl att minska ambitionsnivån i den säkerhetspolitiska forskningen – snarare tvärtom. Större pluralism och mångfald inom det säkerhetspolitiska forskningsområdet ger med säkerhet ett bättre beslutsunderlag än om man enbart förlitar sig på färre källor. Utredningen har därför funnit att det finns starka skäl som talar för att bibehålla nuvarande uppgiftsfördelning i stort. Alternativet att föra all säkerhetspolitisk forskning vid FOA och FHS till en gemensam organisationsenhet bör därför inte diskuteras vidare. 124 Överväganden och slutsatser ... För NBC-området gäller att risken för medveten användning mot en motståndare är knuten enbart till krigssituationer. Nya grupper kan exempelvis i terror- eller utpressningssyfte hota med användning av sådana vapen. Till detta kommer risker för ofri- villiga utsläpp från olika nationella eller utländska anlägg ningar som arbetar med sådana material. Kunskap om verkan av och skydd mot NBC-insatser torde därför alltjämt tillhöra de forsk- ningsområden som har en strategisk betydelse för . Det finns olika möjligheter att organisera och lokalisera den kompetens på området som bör finnas inom landet. Exempelvis finns det skäl som talar för att samla den nödvändiga kompetensen till ett fristående NBC-centrum. Det skulle kunna lokaliseras till , där mycket av kompetensen finns eller till där mycket av den medicinska forskningen kring skydd, behandling och rehabilitering genomförs. Det finns även andra platser där det skulle kunna bli möjligt att skapa en kreativ och livskraftig forskningsverksamhet för hithörande frågor. Försvarsforsknings- utredningen har översiktligt studerat olika handlingsalternativ och har kommit till slutsatsen att det nu inte finns skäl att på tillgäng ligt underlag frångå den organisationsmodell och rollfördelning i stort som gäller. Däremot finns det möjligheter att ytterligare förbättra samarbetet över myndighetsgränserna och att gemensamt utnyttja den tillgängliga kompetensen. Detta kan vara ett område där den föreslagna samordningsfunktionen kan spela en viktig roll. Utöver den forskning som bedrivs vid FOA erfordras, som beskrivits ovan, en förstärkning av den praktiskt-kliniska sjuk- vårdsinriktade forskningen inom NBC-området i form av särskilda kunskapscentra. Frågan om lokaliseringen av Totalförsvarets skyddsskola hänger samman med hur de sammantagna resurserna för NBC-verksamhet i utvecklas. Eftersom utredningen har kommit till slutsatsen att nuvarande i bör bibe hållas inom en organisatorisk ram bör även SkyddS bibehålla nuvarande lokalisering. Utredningen har också prövat förutsätt ningarna att Överväganden och slutsatser ... som alternativ till nuvarande organisatoriska hemvist i Försvars- makten antingen knyta SkyddS till FHS eller till FOA. Skälen för ett FHS-alternativ är självfallet att båda har utbildning som sin huvuduppgift. Utbildningsverksamheten har emellertid något olika inriktning. SkyddS har visserligen inslag av akademisk utbildning i samarbete med i sitt kursutbud men målgruppen ligger mer mot förbandsnivå och speciella stabsmedlemmar för främst Försvarsmaktens behov. Det gör att en organisatorisk sammanläggning med FHS bedöms vara av mindre intresse. En knytning till FOA är i så fall bättre men har nackdelen att FOA då får en utbildande roll för en del av Försvarsmaktens förband vilket egentligen inte ingår i FOA:s kärnverksamhet. Det skälet talar för att SkyddS kvarstår som en del av Försvarsmakten men med uppgifter för hela totalförsvaret. Å andra sida bedriver SkyddS prov- och försök avseende skyddsutrustning, taktisk utveckling m.m. som har påtagliga beröringspunkter med verk samhet inom FOA och FMV. I den rollen finns det skäl att finna former för ett närmare sam- arbete mellan SkyddS, FOA och SRV. med sina fyra räddningsskolor bör eftersträva att lägga uppdrag på både SkyddS och FOA för utbildning men också utveckling och utprov- ning av skyddsmateriel. En viktig utgångspunkt för att finna en så optimal lösning som möjligt för en framtida försvarsforskningsorganisation är att kunna pröva olika handlingsvägar och dellösningar mot väl definierade värderingskriterier. Enligt direktiven efterlyses en beskrivning av synergieffekter och rationaliseringsvinster vid en organisationsförändring. Dessa kriterier är självfallet viktiga men också sådana som beskriver statens ansvar och behov, plats i det nationella forskningspro- grammet, samverkansförutsättningar med nationella och interna- 126 Överväganden och slutsatser ... aktörer, affärsmässighet, konkurrenskraft, finansierings- former, investeringsbehov, kompetensförsörjning m.m. måste vägas in i den totala värderingen. Ett stort antal kriterier har sålunda övervägts och de som bedömts viktigast har fördelats till sex olika huvudgrupper beroen de på ur vilket perspektiv värderingen görs. Syftet har varit att få en bred genomlysning av effekterna av olika förändringsalternativ och en konsekvent och enhetlig värderingsmodell. Den har utnyttjats för att pröva om möjliga förändringar leder till en bättre orga nisation och effektivare verksamhet samt för att ge vägledning inför den slutliga utformningen av hur en organisatorisk sammanläggning av FOA, FFA och eventuellt andra verksamhetsområden, som berörs av utredningen, bör göras. Kriterierna har fördelats till följande huvudgrupper även om några dem skulle kunna hänföras till flera. Överväganden och slutsatser ... 128 Överväganden och slutsatser ... Utifrån ägarens perspektiv har följande parametrar ansetts vara viktiga. De har i sin tur indelats i fyra undergrupper. ·Förmåga att vidmakthålla och utveckla nationell kompetens inom viktiga forskningsområden ·Långsiktigt stabil kunskapsorganisation med allmänt bred kompetens och hög kompetens inom stategiskt viktiga forsk- ningsområden ·Stor rekryteringskraft på framstående forskare ·Uttvecklingsbefrämjande för anställd personal ·Myndigheters/industriers behov av att identifiera förändringar på marknaden ·Möjlighet att identifiera säkerhetspolitikens och totalförsvarets krav inkl. internationella insatser ·Flexibilitet att möta sådana nya/förändrade behov ·Säker och effektiv materielförsörjning ·Lämplig organisationsmodell för ägarens styrning ·Tydlig och avgränsad vision för hela eller delar av forsknings- området ·Tydliga och mätbara mål för verksamheten Överväganden och slutsatser ... ·Del av den nationella forskningsstrategin ·Möjlighet till sambruk av forskningsorganisationens kompetens Från myndighetsperspektiv bedöms följande kriterier vara av pri- märt intresse: ·Tydligt avgränsat ansvar och väl definierade uppgifter ·En organisatorisk uppbyggnad och ledningsmodell som gör att verksamheten kan hänföras till väl avgränsade och styrbara verksamhetsområden ·Styrnings- och uppföljningsmetoder som är effektiva och ade- kvata för verksamheten och som ger frihet under ansvar i förhållande till ägaren ·Verksamheten skall kunna hänföras till reella behov och upp drag från kunder och samverkansparter ·Väl strukturerade samarbetsformer nationellt och internationellt ·En länk mellan grundforskning och objektsnära tillämpad forskning ·Högt anseende i nationella och internationella forskarkretsar Från kundperspektiv bedöms följande kriterier vara viktiga: ·Forskningsresultaten skall ha hög relevans, kvalitet, trovärdig het och tillämpbarhet för såväl myndigheter som industri och andra kunder/samverkansparter ·Resultatrapporteringen från forsknings- och provningsverk- samhet skall ske i rätt tid, i överenskommen form och till avta lat pris ·Forskningsorganisationen skall ha en god förankring och accep- tans inom externa branschvisa forskningsenheter såväl nationellt som internationellt 130 Överväganden och slutsatser ... För samverkande parter bedöms att kriterierna från att kund- perspektiv gäller även här. ·Krav på god samarbetsförmåga ·Tydlig ansvarsfördelning inom organisationen ·Tydlig nationell rollfördelning mellan departement, myndigheter och forskningsorgan ·Stor kontaktyta och smidiga kontaktvägar Ur ett medarbetarperspektiv bedöms följande kriterier vara vik tiga: ·Intressanta forskningsuppdrag och övriga arbetsuppgifter ·Professionell organisation där kompetenta medarbetare med spetskompetens ger nationellt och internationellt erkänd kon- kurrenskraft ·Långsiktig och stabil verksamhetsinriktning ·Verksamhetsmål och långsiktig inriktning som är kända och accepterade av medarbetarna ·Goda förutsättningar för rekrytering och vidareutveckling av anställd personal ·Goda relationer med kunder och samverkande parter ·Bra stödorganisation anpassad till lokala förhållanden Därutöver finns det ett antal kriterier som kan definieras utifrån ett organisatonsteoretiskt perspektiv. ·Synergieffekter av en organisatorisk förändring ·Bättre överskådlighet genom effektiva styrnings och kontroll- metoder ·Goda förutsättningar för kunskapsöverföring Överväganden och slutsatser ... ·Goda förutsättningar för kommersialisering av forsknings- resultat De olika huvudgrupperna har även rangordnats inbördes i följande ordning: ·Ur ägarperspektiv bör kundperspektivet vara högst prioriterat ·Därefter bör myndighetsperspektivet samt medarbetarperspek- tivet prioriteras ·Det organisationsteoretiska perspektivet följer därefter och slut- ligen Utredningen har funnit att förslaget om att inrätta ett Forum för totalförsvarsforskning tillgodoser flertalet av de kriterier som är relevanta för detta organ bättre och i flera fall betydligt bättre än nuvarande ordning. Beträffande en sammanslagning av de nuvarande myndigheterna Flygtekniska försöksanstalten och Försvarets forsknings anstalt till en ny myndighet – – har utredningen inte funnit några omedelbara, större besparings effekter uppstår på kort sikt. Redan nu uppfyller de två skilda myndigheterna väl ett flertal väsentliga kriterier. På visar emellertid den värdering som gjorts att en sammanslagning torde kunna leda till såväl vissa rationaliseringseffekter som påtagliga synergieffekter både internt i myndigheten och gentemot nationella och internationella samverkanspartners. De övriga utredningar som pågår och som kan ha inverkan på försvarsforskningens omfattning och organisation kan komma att lämna förslag som gör att ytterligare verksamhet kan komma att föras till TFI. De kan också komma till slutsatser som gör att vissa delar av nuvarande verksamhet kan komma att föras ut ur försvars- forskningsorganisationen eller läggas ner. Innan ställning tas till 132 Överväganden och slutsatser ... sådana förslag är det enligt försvarsforskningsutredningens mening rimligt att pröva dem mot samma kriterier som har varit vägledande för de förslag som lämnas i detta betänkande. 5.1.1Hänsynstagande till andra utredningar har diskuterat med en del av de pågående utredningarna och några ledningar för myndigheter, organisationer och företag som överväger eller har påbörjat för- ändringar i sin organisation. På grund av att några utredningar ännu befinner sig i skeden av kunskapsuppbyggnad och överväganden har de förslag som läm nar inte kunnat avstämmas mot andra utredningar på det sätt som vore önskvärt. Av likartade skäl har det inte heller varit möjligt att i alla stycken ta hänsyn till de organisationsförändringar som kan komma att inträffa som en följd av de förändringar som övervägs på vissa håll. Om regeringen fullföljer sin inriktning att ändra i nuvarande organisation skulle frågan kunna anmälas i den till aviserade propositionen så att ett tidigt principbeslut kan fattas av . I så fall bör även ett på denna proposition grundat detaljerat organisationsarbete kunna inledas i syfte att en ny forsk- ningsmyndighet skall kunna inrättas under andra halvan av . Det förutsätter att ett längre remissförfarande av Försvars- forskningsutredningens betänkande inte anses erforderligt. Det förutsätter också att organisationsarbete och tidpunkter kan anpas- sas till de förslag som kommer att lämnas av övriga utredningar m.m. vilka på regeringens uppdrag behandlar frågor som har bety- delse för försvarsforskningens innehåll och omfattning. anledning av dessa utredningar bör i så fall inte läggas senare än . 5.1.2Anpassning till en ny forskningspolitik har inte underlag för att ta ställning till vad det slutliga målet för de framtida organisationsförändring- arna bör vara och heller inte till hur de olika organisations enheterna i detalj bör utformas och verka. Det är emellertid ange läget att de förändringar i försvarsforskningsorganisationen som kan komma att vidtas på kort sikt och de som kan komma senare är i samklang med den nationella forskningspolitiken, med totalförsvarets forskningsbehov och med de framtida internationella samarbetsstrukturerna. Utredningens förslag om en successiv övergång till en ny organisation för försvarsforskningen har utformats även med hänsyn till detta. Syftet är att så långt möjligt kunna bibehålla handlingsfrihet att anpassa försvarsforskningens organisation och verksamhet till de övergripande nationella målen för forskningspolitiken. bedömer dock att den organisa- tionsram och den rollfördelning i stort som föreslås i det följande bör kunna ge en bättre samordning av den totalförsvarsinriktade forskningen i ett närtidsperspektiv. På skapas förutsätt- ningar att välja en inriktning som stämmer med de övergripande säkerhetspolitiska och forskningspolitiska målen. Det skulle på lång sikt kunna vara av intresse överväga mer långtgående förändringar. Tre principiellt skilda handlingsvägar bedöms då kunna vara möjliga som alternativ till den myndighets- struktur som föreslår nämligen att tillskapa ett försvarsuniversitet, att bedriva åtminstone en del av försvarsforskningen i stiftelseform – inom ramen för redan befint- liga eller nyskapade stiftelser – eller att låta (en del av) verksam- heten bedrivas i bolagsform. En utveckling av väl fungerande nätverk för försvarsforsknings- området bedöms ge påtagliga synergieffekter enligt Försvarsforsk- ningsutredningens uppfattning. Utredningen har också bedömt att de omedelbara rationaliseringsvinsterna av en organisatorisk sam- manslagning av de två nuvarande forskningsmyndigheterna Flyg- tekniska försöksanstalten och är för- hållandevis små. På skulle en sammanslagen organisa- tion kunna skapa bättre förutsättningar att vidmakthålla starka kompetenser inom de områden där en kvalificerad, nationell forskningskompetens bör bibehållas. Åtgärder för att på regeringsnivå åstadkomma en bättre sam- ordning av den totalförsvarsinriktade forskningen bör inledas sna- rast och kunna beslutas oberoende av vilken organisationsstruktur som gäller för de forskningsorgan som är huvudsakligen inriktade mot uppgifter för totalförsvaret. Utredningen anser att de åtgärder som erfordras för att skapa en ny organisationsstruktur för totalförsvarsforskningen bör genom- föras stegvis. 5.1.4Delegerat ansvar för detaljplanering och successiv anpassning av organisationen Statsmakterna skall ange ramar och riktlinjer för försvarsforsk- ningens mål, uppgifter, rollfördelning och resurstilldelning. Det bör inom ramen för detta ges uppdrag åt berörda myndigheters och organisationers ledningar att kontinuerligt anpassa verksamheten till en ny forskningsstruktur för totalförsvarsområdet och andra ändrade förutsättningar. Enligt direktiven skall utredningen föreslå åtgärder för att skydda de ekonomiska värden som ligger i väl etablerade namn. Om rege- ringen fullföljer intentionen att slå samman de två myndigheterna FFA och FOA föreslår utredningen att de organisationsenheter som förs in i den nya myndigheten får fortleva med sina beteckningar så länge de är relevanta för verksamheten eller tills dess den nya myndigheten har blivit en välkänd forskningsinstitution. I ett nybildat institut bör FFA:s och FOA:s nuvarande kompe- tensgrupper vara den stomme kring vilken detaljorganisationen utvecklas. Lokalisering bör främst sökas i anslutning till högsko- lor/universitet i , och . Finansieringen av en ny forskningsmyndighet bör enligt utredningen ske via två olika vägar. Den ena är de intäkter som kommer från den uppdragsforskning som genomförs på beställning av totalförsvarets myndigheter, försvarsindustrin samt övriga natio- nella och internationella kunder. Den andra är de anslagsmedel som staten särskilt avdelar för sådan strategisk forskning och kompetensuppbyggnad som ur ett nationellt säkerhetsperspektiv måste bevaras och utvecklas inom landet. Utveckling av strategiska kompetenser 5.2Förändringar i den nuvarande organisationen för försvarsforskning rekommenderar att övergången till en ny organisationsstruktur för försvarsforskningen genomförs stegvis. Om regeringen fullföljer sin inriktning att slå samman FFA och FOA till en ny myndighet anser utredningen att föränd ringen bör omfatta fem steg enligt följande övergripande skiss. av FFA och FOA till en framtida nationell forskningspolitik Steg 1, som senast bör avslutas , innebär: ·att ett Forum för totalförsvarsforskning (FFTF) inrättas, ·att detta organ förestås av en samordnare av totalförsvarsinrik- tad forskning, en s.k. chief scientist, enligt internationellt språkbruk, med placering i Försvarsdepartementet, ·att den FoT-process som tillämpas i det militära försvaret utvecklas att omfatta hela totalförsvaret, ·att en befattning som chief scientist inrättas även vid Försvars- makten, ÖCB och vid FFA respektive FOA (alt. den nya forsk- ningsmyndigheten), ·att nätverken inom FFTF etableras. Steg 2, som bör kunna inledas när propositionsförslag om en ny forskningsmyndighet för totalförsvaret lämnats till och avslutas när har fattat beslut i ärendet. Steg 2 innebär: ·att en organisationskommitté tillsätts, ·att relevanta hyres- och servicekontrakt sägs upp, ·att styrelse nomineras, ·att myndighetschef nomineras, ·att aktuella förslag från andra utredningar utvärderas, ·att verksamhetsplan utarbetas, ·att bemanningsplan fastställs. Steg 3, som formellt skulle kunna gälla per medan den faktiska sammanläggningen bör kunna vara helt genomförd , innebär: ·att () inrättas genom en sammanslagning av de nuvarande myndigheterna Flygtekniska försöksanstalten och , ·att en ansvarsstyrelse utses för Totalförsvarets forsknings- institut och ·att ett vetenskapligt råd utses och knyts till styrelsen och insti- tutet. Steg 4, som tidigast kan genomföras –2002, inne- bär: ·att verksamhet och intern organisation för Totalförsvarets forskningsinstituts olika delar samordnas och anpassas till de förslag som kommer att lämnas av , utredningen om strategiska kompetenser och Försvarsindustri- utredningen, ·att FOA nuvarande etablissement i Ursvik lämnas. Lämpliga delar av TFI samlokaliseras med KTH, vid FFA:s nuvarande anläggningar i eller med andra institutioners forsk- ningsenheter som sedermera kan visa sig vara lämpliga, ·att en samordning med den nationella forskningspolitiken för- bereds, varvid ett långsiktigt mål för försvarsforskningen fast- ställs, ·att en revision genomförs avseende uppnådda effekter. Steg 5, som senast bör påbörjas i början av nästa mandatperiod för , innebär: ·att försvarsforskningsorganisationen förändras i de avseenden som blir en följd av inriktningen av den nationella forsknings- politiken, av totalförsvarets forskningsbehov och effekterna av ett utökat internationellt samarbete. 5.3Uppgifter och organisation för Forum för totalförsvarsforskning Totalförsvaret har behov av kunskap samt forskning, provning och utbildning inom ett stort antal kompetensområden. En del av dessa är av strategisk betydelse för totalförsvarets utveckling och vid- makthållande. En särskild utredning kommer att på regeringens uppdrag redovisa sin syn på vilka strategiska kompe- tenser som skall ha tillgång till, hur dessa skall säkerstäl las, omfattningen av dem och var de skall finnas. vill betona vikten av att det skapas bästa möjliga förutsättningar för att dessa strategiska och andra kompetensområden skall kunna utvecklas.