sou · GNB39 · 2000-01-01 00:00:00 — Det olycksaliga djuret måste erhålla bästa tänkbara behandling, få mat och vatten liksom att lugnas innan det dödas. 70Sahih , 21, 4845. 71Hussaini, (1993) Islamic Dietary Concepts & Practices. Al-Qaradawi (1990) s. och Siddiqi (u.å.) För slakt av kamel gäller särskilda regler. ATT SLAKTA ETT FÅR I Att äta hos Bokens folk I islam betecknas judarna och de kristna som , Bokens folk, utifrån att man har skrift, tror på gudomlig uppenbarelse och profeter. För de av Bokens folk som lever under islam gäller sär- skilda regler. Enligt islam finns på ett motsvarande sätt särskilda påbud för muslimer som valt att leva bland Bokens folk. Detta innebär att muslimer i Västvärlden söker tillämpa det muslimska levnadssättet trots att de inte lever i ett muslimskt samhälle. Som en konsekvens har olika muslimska grupperingar och enskilda muslimer i praktiken kommit att finna olika lösningar på frågan om slaktmetod. Ett alternativ är att betona det traditionella slaktsättet utan be- dövning och att inget kött som inte är halalslaktat är tillåtet. Kon- sekvensen i blir att muslimen som följer denna inställning blir helt beroende av importerat kött. Motsatt slutsats bygger på ett resonemang att många muslimer inte är så insatta i frågan. Då tillämpas rukhsah, tillåtelse-principen. Den ut- går från den femte Suran, Den himmelska måltiden: Om någon drivs [att bryta mot förbuden ovan] av hunger, inte av lust att överträda dem, [skall han finna] ständigt förlåtande, barmhärtig.72 Så länge man inte vet, handlar man i god tro. Slutsatsen blir att kött, undantaget griskött, kan ätas i god tro. Mellan dessa olika positioner finns ett antal andra lösningar på dilemmat. Denna dag har all god, hälsosam föda blivit tillåten för er; och födan hos dem som fick del av uppenbarelsen [i äldre tid] är tillåten för er och er föda är tillåten för dem.73 Eftersom judar och kristna som bokens folk upplevs stå nära muslimerna tillåts deras mat som halal med undantag av det som i grunden är haram. Olika tolkningar gäller i de fall de kristna vid slakten nämnt ett annat namn än , exempelvis , ett eller en kyrka. Vissa menar att det då blir haram på grund av ett annat namn än medan andra säger halal då slakten gjorts av Bokens folk. Frågan blir då om skall betraktas som en sekulär stat. Konsekvensen av ett jakande svar blir att kött slaktat vid slakthusen inte kan ses som kristet. Dilemmat löses genom en analogislutledning. På samma sätt som muslimska stater oavsett styrelseform betraktas som muslimska länder kan och andra västländer ses som kristna. Därmed blir det tillåtet att i dessa länder äta kött från affärerna även om det inte är halalslaktat. Muslimska rättslärde enligt Malikiskolan menar att slaktmetoden inte behöver vara den muslimska när Bokens folk slaktar. skriver att importerat kött som kyckling och biff från tamboskap är halal även om Bokens folk dödat det med elektrisk chock eller liknande. Så länge de anser det lagligt i enlig- het med deras religion är det halal för oss.74 En majoritet rättslärda menar dock att metoden måste vara den muslimska. Det innebär i så fall i praktiken stora begränsningar i tillämpningen av slakt enligt Bokens folk. för älgjakt engageras stora delar av det svenska samhället i jakten. Traditionen, berättelserna och myterna om be- drifter, lyckade skott och grandiosa älgkronor är många. Några steg mellan de nysatta tallplantorna är det sista kalven hinner med. Kon ökar travtakten vid skottet mot kalven och jag ser hur en kula från studsare slår in i bogen. Ytterligare ett skott avlossas men älgkon rusar vidare i en vid cirkel runt några frötallar. ställer sig nu upp i tornet och matar fram en ny kula. Älgkon vänder av någon anledning upp rakt mot skytten. Då ser man den röda blodfläcken runt utgångshålet. gör en ny anläggning men älgkon vacklar plötsligt till. Hon bromsar in och välter stendöd till vänster i hyggeriset med ett brak. upp- täcker plötsligt att älgkalven är vid liv. 74 Al-Qaradawi (1990) s. 62. ATT SLAKTA ETT FÅR I sparkar med vänster bakben. Snabbt kliver ner för jakttor- net och smyger sig långsamt fram med studsaren beredd. avfångar han kalven med ett halsskott.75 Denna berättelse ur en jakttidning är inramad av trollstenar och mossbeklädda granar i en gigantisk pelarsal med drömska älgjakts- pass. Det är en del av jägarens vardag som återges med idylliska beskrivningar. Situationen med älgkon som susar fram efter skottet och kalven som ligger och sparkar är inte helt ovanlig i älgskogen. Jakt i svenska skogar Ett vilt djur i språng är svårt att träffa i huvudet och hjärnan. Risken för skador i mun och till huvudet angränsande delar är stort. Det medför att en jägare som regel siktar på djurets bog där lungor och hjärta ger en större och säkrare träffyta. En älg för- flyttar sig i medeltal efter ett lungskott. Det har då gått och älgen blir medvetslös efter syrebrist till hjärnan. Skulle skottet träffa aortan eller hjärtat kan älgen springa under sex till tio sekunder.76 Ett lungskott i en kan tillåta bocken att springa innan den faller.77 Att vissa djur faller knall och fall kan förklaras. Den omedelbara knall och fall-verkan som ses vid bra hagel- träffar samt vid vissa kulträffar med hög anslagshastighet, beror på den ögonblickliga funktionsstörning som uppkommer i ryggmärg eller hjärna vid dessa typer av skottskador varvid djuret inte vilje- mässigt kan röra sig från platsen.78 75Lewenhaupt, (1995) Språngspår i trollskog i Svensk Jakt nr. 10, s. 76Röken, (1996) Därför stannade inte bävern på skottplatsen i Svensk Jakt nr. 3, s. 20. 77Lundvik, (1996) Hyggesbock med vittne i Svensk Jakt nr. 6/7, s. 38. 78Röken (1996) s. 20. Veterinären vid djur- och naturpark förklarar också djurens sparkrörelser. Alla djur som avlivas genom skott mot hjärna och halsryggmärg reagerar med kraftiga sparkrörelser, framför allt med bakbenen, efter det djuret träffats och . Vid dessa skador inträder andningsstillestånd direkt, medan hjärtfrekvensen ökar och upphör efter tre till fem minuter.79 Snabba dåliga skott i älgjakten brukar sitta i benen. Om det är ett framben som är avskjutet stoppar det älgen betydligt snabbare än om det är ett bakben.80 En ny bestämmelse för älgjakt medför att en påskjuten älg som visar blodspår, mot tidigare livshotande skada, skall avräknas från licensen. Detta innebär förmodligen krav från den egna jaktgruppen på större säkerhet i skjutningen efter- som jakten annars teoretiskt kan ta slut innan kvoten fyllts med fällda älgar.81 Dovhjortsjakt med stöthundar tillhör säkerligen inte vanlig- heterna. Dovhjortarna jagas upp i en ansenlig fart innan jägaren får dem inom synhåll. Det innebär ofta många chansartade skott och en hel del skade- skjutningar ... Å andra sidan är några av de här hundarna väl fungerande attackhundar. De hinner ifatt skadeskjutna djur och skäller antingen ståndskall eller dödar dem själva.82 Ett särskilt förhållande gäller för de så kallade trofébockarna, medelålders eller äldre råbockar med stora medaljhorn. Den skick- liga jägarkåren sätter säkerligen det dödande skottet redan vid första tillfället. En skadeskjuten med horn får förmodligen 79Röken (1996) s. 20. 80Ekeström, (1996) Jaktgäst i i Svensk Jakt nr. 9, s. 6. 81Andersson, (1996) En bloddroppe räcker ... i & vapen nr 1, s. 17. 82Thörnquist, (1996) Dovhjortsjakt på överväxeln i Svensk Jakt nr. 1, s. 53. ATT SLAKTA ETT FÅR I inte det dödande nådaskottet i huvudet eftersom det kan skada hornet vilket ska sparas och bli en eftertraktad trofé. skall sägas att svenska jägare är bra utbildade och skickliga i sitt värv att verkställa det årliga behovet av avskjutning. Det tillhör jaktens förutsättningar och konkreta verklighet att inte alla skott träffar exakt där jägaren avsåg. Den stora diskussionen gäller ingalunda djurets eventuella lidande genom dödssätt eller i hur hög grad ett djur upplever stress innan avskjutning. Viktigt är däremot hur man kan minimera skadeskjutningar och därmed medverka till färre slarvskott. Jakt för judar och muslimer och sunnah tar upp en rad frågor kring muslimers jakt. Detaljerade regler finns för hur jakten ska gå till och med vilka vapen den kan ske. Viktigt är dock att jakt endast får ske i syfte att få föda eller annan nytta av djuret. Om någon dödar en sparv för nöjes skull kommer sparven att ropa på O Herre! Den personen dödade mig i onödan! Han dödade mig inte för något nyttigt ändamål.83 Det innebär att jakt för nöjes skull eller som sport inte tillåts för muslimer. Jakt utifrån judisk ståndpunkt är enkel. Jakt för föda är inte tillåten eftersom de djur som kan utgöra föda är strikt begränsade. En möjlighet är jakt för nöjes skull. Rabbinska utsagor motsätter sig starkt tanken på jakt av djur och det har till och med hävdats att den som jagar är inte värd namnet jude.84 83Berättat av al-Nisai. Al-Qaradawi (1990) s. 64. 84Hunting (1971) i Encyclopaedia Judaica. : Keter Publ. House, s. 1111. Människan i ett idealtillstånd i efterföljd skulle kunna be- tecknas som vegetarianer. Inom den muslimska sufismen har emellanåt ett vegetariskt levnadssätt valts då de uppfattat detta som ett högt andligt ideal. Också i judiska kretsar har en vegeta- risk livsstil varit en möjlig väg. Detta har för den fromme inte helt uteslutit slakt av djur då behovet fortfarande finns för vissa liturgiska föremål som kommer från rätt slaktade djur. En dylik vegetarisk livsstil vore det bästa sättet att förverkliga tanken om att inte tillfoga djuren lidande och inplacera människa och djur i det större biologiska systemet.85 Också när människan använder djur till föda finns samma bärande idé kvar, uttryckt som att tillfoga djuren så lite lidande som möjligt. Både religionernas syn på djur och den svenska djur- skyddslagen ger uttryck för denna önskan. Det mest kritiska i relationen mellan djur och människa kommer då i behandlingen av djur inför och under slakt. Att den konventionella slakten inom EU väcker frågor och starka känslor inför behandlingen av djuren under transporter till slakt, under stressmomentet inför slakt och under själva slaktögonblicket visar reaktionerna på TV-reportage om . Att rubricera denna hantering som grym misshandel av djur utgör en självklarhet. Givetvis gäller detta på intet sätt all hantering i samband med konventionell slakt som utföres med hjälp av bedövning. En vegetarisk livshållning skulle givetvis komma förbi frågan om slaktsätt men detta gäller ju i samma utsträckning inför all slakt av djur vare sig på konventio- nellt sätt eller enligt judiska och muslimska föreskrifter. Både judendomen och islam har alltså starka traditioner av medlidande med djur och en högt hållen djuretik. Den som är grym mot ett djur kan inte ses som rättfärdig. Det blir då inte endast en fråga om hur djur på minst plågsamma sätt slaktas utan också hur djur behandlas medan de lever och hur aveln går till. Här är också viktigt att påpeka ytterligare en aspekt. I de länder där kosher och halal är tillåten som slaktmetod är det givetvis så att 85 Exempel här är Tefillin och shofar-hornet. ATT SLAKTA ETT FÅR I hanteringen helt är underställda övriga sanitära och djurskydds- aspekter i respektive land. Så har exempelvis jordbruksministern i kritiserat vissa slakterier med kosherslakt för att de inte har tillräcklig sanitär standard.86 Det handlar om att ha respekt och medlidande! Att tillfoga så lite lidande som möjligt både när det gäller djurhållning och hantering av slaktdjur. Intentionen bakom judiska och muslimska slaktmetoder är att skydda djuret och utsätta det för så lite lidande som möjligt. I detta sammanfaller intentionen med den svenska djurskyddslag- stiftningen. 1937 förbjöds skäktningen i . Beslutet fattades enligt slakt- lagen som gjorde frågan till en djurskyddsfråga. Vilka var då be- vekelsegrunderna för denna lag? I propositionen inför beslutet skrev departementschefen: Oavsett hur det förhåller sig med graden av lidande som vid skäkt- ningen tillfogas djuret, föreligger även andra omständigheter som tala för ett skäktningsförbud. Man kan således inte bortse från att skäktningen gör ett mera motbjudande och råare intryck på åskå- daren än bedövningsslakten. ... Vidare måste beaktas, att det otvivelaktigt för stora delar av vårt folk framstår såsom stötande att en sådan slakt är lagligen tillåten, och att en kraftig opinion kräver att skäktningen förbjudes.87 Detta tyder, enligt , på att en opinion ledde till att lagen gick igenom snarare än belagda djurskyddsaspekter.88 86Business Brief (1996) . 87Proposition 1937:188, s. 59. 88Ögren, (1994) tillåts ? Europakonven- tionen, religionsfriheten och skäktningen. i Multiethica nr. 14, s. 11. Från judiskt håll har rätteligen påpekats att lagen insatt i ett internationellt mönster kan ses i ett anti-shechita perspektiv.89 växte ett motstånd mot den judiska slakt- formen fram i . förbjöd slaktformen medan och införde förbudet 1930, 1933, 1937 och året därpå. Under var shechita förbjudet i alla områden underställda . Diskri- mineringsombudsmannen har påpekat att i samband med krigs- slutet upphävdes förbudet i alla länder där det införts under den nazistiska eran utom i , och . Djurskyddslagen (SFS 1988:534) Lagen upphörde i och med att en ny lag utfärdades 1988- 06-02 med grundläggande bestämmelser om hur husdjur och djur i fångenskap skall hållas och behandlas. I § 2 läggs basen genom att Djur skall behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Det lagrum som berör slakt återfinns i §§ 13 och 14: 13 § När djur förs till slakt och när de slaktas, skall de skonas från onödigt obehag och lidande. 14 § Husdjur skall vid slakten vara bedövat när blodet tappas av. Andra åtgärder vid slakten får inte vidtas innan djuret är dött. Första stycket första meningen gäller inte om ett djur till följd av sjukdom eller olycksfall måste slaktas genast. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, jordbruksverket får meddela föreskrifter om undantag från första stycket första meningen för fjäderfä och kaniner.90 Lagen är här tydlig i sitt krav på bedövning innan blodet tappas av. Därmed är kosher- och traditionell halalslakt utesluten. I för- arbetet till lagen talas i propositionen enbart om kosherslakt. 89Shehitah (1971), s. 1340. 1987/88:93, JoU 1987/88:22, rskr 1987/88:327. ATT SLAKTA ETT FÅR I Europeiska konventionen om skydd av djur som förs till slakt har godkänts av Europeiska unionens råd.91 Därmed är också anslutet till bestämmelserna om bedövning av djur före slakt. Här finns också en passus om möjlighet att bevilja avvikelser i samband med slakt enligt religiösa ritualer. I sista momentet i § 14 öppnas för ett undantag för fjäderfä och kaniner. Detta finns reglerat i lag 1991:404 som fastslår att dessa får slaktas utan föregående bedövning genom att huvudet skiljs från kroppen. I Djurskyddsförordningen från Jordbruksdeparte- mentet 1988 föreskrivs: 30 § Bedövning före slakt skall ske så att djuret snabbt blir med- vetslöst. Medvetandet får inte återkomma. får meddela föreskrifter om vilka bedövningsmetoder som får an- vändas. Förordning (1991:1455). 31 § får meddela föreskrifter om undantag från kravet på bedövning i 14 § första stycket djurskyddslagen (1988:534) för fjäderfä och kaniner. Förordning (1991:1455). (SFS 1988:539). 32 § får meddela ytterligare föreskrifter om slakt och om avlivning av djur i andra fall. Förordning (1991:1455).92 Detta innebär att den svenska lagen är tydlig. Ingen slakt av djur större än fjäderfä och kaniner, vare sig enligt judisk eller muslimsk föreskrift, kan äga rum utan att djuret bedövats före slakten. 91Council Directive 93/119/EC. Främmande trosbekännare – ett historiskt nedslag Religionsfrihet, människorätt, främmande trosbekännare, plurali- tet är begrepp som känns igen i . Ändå är här begreppen hämtade ur dokument som härrör från slutet av 1860- talet. Dessa år kan sägas vara en nyckelperiod för svensk religions- frihet och relationen till främmande trosbekännare. 1866 hade hemmansägaren Per i Höle invalts i Andra Kammare. Därmed hade Riksdag fått sin första . erkändes 1868 som den första (och enda) av staten godkända lokala baptistiska dissenterförsamlingen i . I anordnades ett stort religionsfri- hetsmöte, skrifter publicerades till försvar av religionsfriheten och religionsfrihetens omfattning diskuterades flitigt i båda kamrar. har i sin licentiatavhandling lyft fram att judar och muslimer kristnades och tvångsdöptes för att assimileras.93 Blev man lutheran blev man svensk. När en judisk församling med några få personer bildades upplöstes försam- lingen och judarna landsförvisades av statsmakten.94 Juderegle- mentet 1782 betecknade judarna som skyddsjudar med rätt till egen gudstjänstutövning och en rabbinsk domstol. För detta skydd fick man betala och det är uppenbart att de inte betraktades som riktiga svenskar. Toleransediktet 1838 var första steget till religionsfrihet för judarna och 1873 hade man nått dithän att den första juden blivit invald i Riksdag.95 Genom särskilda dekret kom utländska främmande trosbe- kännare som arbetade i och bildat församlingar att er- kännas av staten. Anglikaner och reformerta erkändes 1741 och katoliker 1781. 1860 beräknades antalet främmande trosbekännare 93Alwall (1996) s. 69. 94Dissenterskattekommitténs utlåtande och förslag (1907) : P , s. 55. 95För närmare uppgifter om judisk invandring och judarnas rättigheter se Alwall (1996) s. ATT SLAKTA ETT FÅR I omfatta 1.155 judar med församlingar i , , och . Antalet främmande kristna trosbe- kännare angavs till 525 varav 105 var engelsk-reformerta i och 319 katolska i Stockholm.96 Det var alltså relativt små grupper som tydligt definierades genom att de eller deras föräldrar invandrat till under . För vanliga svenskar gällde den rena evangeliska läran som allenarådande. 1858 hade t.ex. sex stockholmsdamer som konverterat till katolicismen blivit landsförvisade.97 Det som förorsakade problem för religionslagstiftningen var dock den växande gruppen av läsare – baptister, separatister och nyevangeliska – som bildade egna församlingar och skaffade egna gudstjänstlokaler. Främmande trosbekännare och deras religionsöfning 1860 utfärdades en förordning om Främmande trosbekännare och deras religionsöfning. Rätten att bilda dissenterförsamlingar fast- slogs. Svenska medborgare fick därigenom rätten att utträda ur statskyrkan för att ansluta sig till av konungen godkänd församling. För församlingsbildning skulle trosbekännelse och församlingsordning medsändas i ansökan till konungen. För indi- viden skulle förmaningar från präst och domkapitel föregå rätten till utträde. antogs en förordning om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära. Genom denna togs bestämmelsen bort som föreskrev landsförvisning och förlust av arv och borgerliga rättigheter i för den som avföll från den rena evangeliska läran. Den som förkunnade en lära i strid med den rena evangeliska läran skulle dock straffas med böter eller fängelse . Den nya lagen 1860 är givetvis ett viktigt steg på vägen till religionsfrihet i . Det var inte längre kriminellt att utträda 96Dissenterskattekommitténs utlåtande och förslag (1907) s. 57. 97Svärd, (1954) Väckelserörelsernas folk i Andra kammaren 1867-1911. : Svenska Missionsförbundets förlag, s. 201. ur även om själva utträdet kringgärdades av före- skrifter. fanns sannolikt bakomliggande syften att genom de strikta bestämmelserna kringgärda separatisters och baptisters verksamhet. Baptisterna reagerade negativt på den nya lagen. Anledningen var att man uppfattade rätten att bilda av staten erkända församlingar som en inskränkning eftersom man då underkastade sig begränsningar av sin frihet och verksamhet med risk för påföljande bestraffning. I en lång och utförlig skrivelse med 4.116 namnunderskrifter till justitieministern den 29 decem- ber 1862 klargjorde baptisterna sina ståndpunkter. Bland påpekade inskränkningar var att rätten till kyrkobruk och andaktsutövning endast fick ske inom församlingens kyrka, bönehus eller kyrkogård liksom att främmande trosbekännare inte hade rätt att inrätta skolor och undervisningsanstalter.98 De främmande trosbekännarna i erhöll inom rätt till fri religionsutövning i överensstämmelse med dissenterlag. inlämnas en ansökan från församlingen om att få bilda samfundet Svenska Frikyrkan.99 Det är intressant att se att skrivelsen är undertecknad av exakt lika många kvinnor som män, totalt 54. har ansökan be- handlats av regeringen och avslås med motivering att de sökande inte tilldelats de tre varningar dissenterlagen föreskrev. Efter att baptisterna sett till att erhålla erforderliga varningar inlämnas en ny ansökan , nu underskriven av 31 kvinnor och 31 män. Efter underhandskontakter inlämnades en ny skrivelse i vilken klart angavs att ansökan nu avsåg en lokal dissenterförsam- ling, . Mot inrådan god- kände regeringen ansökan. 98Baptisternas petition till kungl. Maj:t med anledning av 1860-års dissenterlag. Återfinns i sin helhet i , N.J. (1928) Svenska historia. B.-M:s Bokförlag, s. 20-43. 99Nordström (1928) s. ATT SLAKTA ETT FÅR I främmande trosbekännare som blivit godkänd av staten bestod alltså av dalmasar och kullor från byarna runt . Därmed framstod det också klart att med främmande inte menades främling utan oliktänkande i religiösa frågor. 1890 ansökte församlingen till konungen om att bli befriad från kravet på att föra kyrkbok alternativt att upplösas. Beslutet innebar att dissenterförsamlingen upplöstes och övergick till att bli en vanlig baptistförsamling. finns befolkningsstatistik som redovisar främmande trosförvanter i legaliserade församlingar med egen kyrkobok- föring. Förutom församlingen i med 275 medlemmar anges:100 Romersk-katolska (i , och ) Rysk-grekiska (i ) Fransk-reformerta (i ) Engelsk-reformerta (i och ) Mosaiska (i , , och Därtill angavs främmande trosförvanter på skilda orter som registrertas i kyrkböcker förda av präster. De större samfund som på detta sätt redovisas var:101 (utan angivet trossamfund) Medan den förra gruppen var noga angiven bestod den senare av de främmande trosförvanter prästerna kommit i kontakt med i sitt lokala arbete. Som en jämförelse kan nämnas att 100Dissenterskattekommitténs utlåtande och förslag (1907) s. 59. egen statistik för noterar 217 församlingar med totalt 8.617 medlemmar. Det innebär i stort sett en fördubbling och var man över 19.000 registrera- de medlemmar.102 var helt klart den stora majoriteten av främmande trosbekännare i baptister spridda över hela landet och som anslutit sig till rörelsen. Ett lagförslag från Lag-Utskottet 1868 föreslog flera reformer gällande religionsfriheten. Invändningarna i Riksdagsdebatten mot förslaget målade varningar för de främmande trosbekännarna. En ledamot argumenterade med att man i inte vill ha jesuit- skolor eller föredrag av anabaptister eller mormoner i försam- lingarna.103 De främmande trosbekännarna var alla som avvek från den officiella beteckningen den rena evangeliska läran, vilket liggande förslag mildrat till den evangeliskt-lutherska. Före- språkarna för utvidgad religionsfrihet argumenterade med ord som: Den tid borde likväl vara förbi, då det ena kyrkosamfundet kan förkättra det andra, då det ena kyrkosamfundet kan tilltro sig att inom sig ega den allena saliggörande kyrkan, som kan säga sig ensamt hafva absolut rätt uppfattat den kristna läran.104 Dessa bekännare af särskilda religionsåsigter känna sig för när- varande kränkta i sina heligaste rättigheter och skola icke känna sig tillfredsställda och belåtna förr, än de erhållit full trosfrihet och rättighet att på det sätt, som öfverensstämmer med deras åsigter, utöfva sin gudstjenst.105 Jag ber derföre att få fästa Eder uppmärksamhet, mine Herrar, derpå, att rättigheten att komma tillsammans med lika tänkande 102Nordström (1928) s. 339. 103Herr i Första kammaren . Kammarens förhandlingar , IV:396. 104Herr Hasselrot i Första kammaren . Kammarens förhand- lingar 1868, IV:394. 105Friherre , i Första kammaren . Kammarens för- handlingar , IV:412. ATT SLAKTA ETT FÅR I