sou · GNB375d2 · 2000-01-01 00:00:00 — I en annan rapport från uppges att av de flyttfåglar som flyger genom en vindkraftspark kolliderar. Räknar man med även dagflyttande fåglar beräknas antalet kollisioner till mindre än i samma vindkraftspark. I ytterligare en annan holländsk rapport beräknar man att av alla fåglar som passerar genom en vind- kraftverk i rotorhöjd kolliderar. Denna senare undersökning gäller ett område med relativt liten mängd sträckande fåglar. 210 Bilaga 7 Effekter på djurlivet I flera danska undersökningar från kusterna har man inte funnit några döda fåglar medan tyska undersökningar visar siffror från noll till 14 döda fåglar/år och vindkraftverk. I en svensk undersökning från fann man 49 kollisioner varav 43 hittades efter en katastrofnatt då verket var ur drift men en lampa lyste . Från uppges att frekvensen kan vara 2.3-5.8 rovfåglar/100 vindkraftverk och år. De europeiska undersökningarna visar att effekten av kollisioner mellan vindkraftverk och fåglar i allmänhet är liten vid de platser som har unde r- sökts. Kollisionsrisken kan emellertid vara större för vissa sjöfåglar, och förmodligen även andra arter, som i dåligt väder eller flyttar på låg höjd. Kollisionsrisk föreligger också med luftledningar, radiomaster, höga byg g- nader, bilar, fönster och glasfasader. Antal dödade fåglar genom kollisioner med tex högspänningsledningar och bilar har undersökts i olika europeiska studier och befunnits vara betydligt högre än antalet dödade fåglar vid vindkraftverk. Emellertid är kunskaperna dåliga och de gjorda studierna säger mycket litet om hur det kan komma att se ut om vindkraf- ten är mer utbyggd. För de flesta arter kommer en utbyggnad troligen inte att ha någon större inverkan på populationsnivån men för vissa arter, inte bara rovfåglar, kan det vara allvarligt. Ett antal undersökningar har också gjorts om flyttfåglars reaktioner på vindkraftverk och därmed konflikter mellan vindkraftverk och flyttfå- gelstråk. Detta gäller såväl fåglar som flyttar som . Flyttfågelsträcken går ofta längs kusterna och sammanfaller således till vissa delar med områden som är lämpliga för vindkraft. Kunskaperna i ämnet är bristfälliga men det finns uppgifterna som pekar på att dagflytta n- de fåglar sällan iakttas närmare än från verken, att vissa fågela r- ter, tex gäss och svanar, regerar redan från verken, att fåglarna reagerar mindre på stillastående verk än på verk i drift och att fåglarna oftare väjer i horisontalplanet än i vertikalplanet. En undersökning visar att en linje verk som placeras vinkelrätt mot flygstråket kan upplevas som en barriär för fåglarna men att ett avstånd på mer än mellan verken kan vara tillräckligt för att vissa fågelarter flyger mellan verken. Studier om nattflyttande fåglar är färre men det finns uppgifter om att nattflyttande fåglar reagerar bättre i motvind än i medvind vilket möjligen kan bero på att de då hör ljudet bättre och andra uppgifter pekar på att de oftare väjer i vertikalplanet än i horisontalplanet. I flera undersö k- Effekter på djurlivet Bilaga 7 211 ningar har man försökt skydda flyttfåglar genom olika skrämmande ljud- och ljuseffekter men resultaten är begränsade och ibland motsägande. Vindkraftverkens effekter på fåglarnas häckningsplatser och födosökomr å- den är betydligt mindre utredda än kollisionsrisken. Alla undersökningar som berört dessa frågor har haft svårigheter att finna bra metoder för att mäta och bedöma störningseffekterna. Det finns inga undersökningar som försöker kvantifiera störningseffekten i förhållande till överlevnad och reproduktion. Den naturliga metoden är att värdera förhållandena före och efter installationerna, men olika mänskliga aktiviteter eller förändring i födotillgången gör att jämförelserna haltar. Ett flertal undersökningar rapporterar att vindkraftverk har ingen eller ringa effekt på häckande fåglar. Vissa arter kan störas men tycks flytta sina häckningsplatser till ett annat område, förutsatt att andra lämpliga häc k- ningsplatser finns. Undersökningar av rastande fåglar som söker föda visar att vindkraftverken har en skrämseleffekt men också att fåglarna antingen undviker platsen eller anpassar sig. Man har i flera undersökningar registrerat det avstånd inför vilket fåglarna reagerar. Reaktionsavståndet är olika för olika arter men är oftast men upptill har registrerats. Få undersökningar har gjorts om huruvida fåglar vågar söka föda nära vindkraftverk eller ej. har vissa internationella åtaganden som gör att vindkraftetablering kan vara olämplig i vissa områden. Det kan gälla de områden som ingår i ett europeiskt ekologiskt nät (Natura 2000) i enlighet med EG:s fågeldirektiv (artikel 4), de områden som är våtmarker av internationell betydelse enligt Convention on Wetlands (Ramsarkonventionen) eller åtaganden enligt Afro- Euroasian migratory waterbird agreement (AEWA). har i sina rekommendationer för tillämpningen av Ramsarkonventionen angett att vindkraftverk bör placeras utanför de utpekade områdena så länge inverkan på fågellivet är oklart. (Svenska våtmarker av internationell betydelse. informerar, 1989.) Planering för att minska negativa effekter på fåglarna bör omfatta vin d- kraftverkens alla faser, dvs projekteringsfasen, anläggningsfasen och driftfasen. 212 Bilaga 7 Effekter på djurlivet Projekterings- och planeringsfasen är den viktigaste fasen i ansträngningar- na att minimera konflikter med fågellivet. I områden som är kända för ett rikt fågelliv bör en bedömning ske i varje enskilt fall och eventuellt en buffertzon fastläggas. I finns inga generella regler för buffertzoner men regler finns om att fågelutvärderingar måste göras om tillstånd söks för vindkraftverk i områden med stora fågelkoncentrationer. I har förslag på buffertzoner om nämnts i litteraturen. Avstånden skulle vara beroende på vilka fågelarter som man vill skydda men också beroende på verkens storlek. Tider för installationer av anläggningar samt besök för service och unde r- håll bör väljas med omsorg för att i minsta möjliga mån störa fågellivet främst med tanke på häckningstid men även i viss mån på flyttningstid. Sammanfattningsvis pekar uppgifter på att risken för att fåglar ska kollidera med vindkraftverk är relativt liten men att för vissa arter, vid olyckliga väderförhållanden och , kan kollisionsrisken vara stor. Kunskaperna om vindkraftverks inverkan på fåglarnas häckningsplatser och födosöko m- råden är bristfälliga. Vissa studier pekar emellertid på att vindkraftverk har liten inverkan på många arter av häckande fåglar och att fåglar som rastar och söker föda tycks vara relativt opåverkade i närheten av vindkraftverk. Många oklarheter finns, tex kan det bli konflikter mellan fåglar och vind- kraftverk, om man vill exploatera grunda områden i svenska farvatten, områden som är födosökområden för sjöfågel. Andra förhållanden som behöver studeras om en större utbyggnad till havs blir aktuell är t.ex. sjöfåglarnas flyttningshöjd vid olika vädertyper och deras flyttningshöjd samt effekterna av belysning på anläggningarna. Effekter på djurlivet Bilaga 7 213 *Fiskeriundersökningar vid havsbaserat vindkraftverk . , , Rapport 5,1994. *Undervattensbuller och fisk, , , TemaNord 1995:513. *Effekter på fisk av ljud från havsbaserade vindkraftverk. , , 1992. *Utredning om konfliktrisker med sälar vid etablering av vindkraftverk på . , , och Gruppen för miljögiftsforskning, , Stoc k- holm, 1996. *på Fuglelivet, Miljö-och Energimin i- steriet, Miljöundersögelser, rapport nr 209, 1997. *Vindmöllers indverkning på fugle, Miljö-och energiministeriet, Miljöundersögelser, rapport nr 147, 1995. *Fåglarna i hamn. Still, Border , et al, 1994. *The impact of the Sep wind park near Oosterbierum, The , on birds. J.E.Winkelman, DLO-Institut voor Bos- och Naturunderzoek, , , RIN-rapporter 92/2-5, 1992. *En 90meter/2 MW vindmöllas indvirkning på fuglelivet. M. Brinch och , , Miljöundersögelser, rapport nr 47, 1991. *turbine effects on avian activity, habitat use and mortality in Ala- mont Pass. Energy Commission, 1991. *Svenska våtmarker av internationell betydelse, , 1989. *Vindkraft – Fåglar, Underlagsrapport till Läge för Vindkraft (SOU 1988:32), , , 1988. *Tidningsartiklar, tex från Vår Fågelvärld, , Danish Environment och Renewable Energy World. *Svar på enkät angående lokalisering av vindkraf t- verk i , 1998. *Yttranden över (SOU 1998:152), 1998. Yttranden i samband med ansökan om tillstånd enligt miljöskyddsl a- gen för att bygga och driva vindkraftverk. *Samtal med representanter från , , , ECOFYS i m fl. Ytåtgång Bilaga 8 215 Ytåtgång Bilaga 8 217 Vindkraftutbyggnad och effektstorlekar........................ Produktionsberäkningar och energiinnehåll i vinden....... Beskrivning av ytåtgång ................................ Ytor på land och till havs för de enskilda grupperna....... Gruppernas ytbehov på kartan................................ Minsta avstånd till kustlinjen................................ Total yta för vindkraft ................................ Gruppernas ytbehov på kartan................................ Gruppernas ytbehov på kartan Ytåtgång Bilaga 8 219 Ytåtgång för framtida utbyggnad vindkraftverk Detta arbete har utförts av MiljöEl som ett uppdrag åt Vind- kraftutredningen. har varit underkonsult för bland annat energi- och ljudberäkningar. Resultatet av arbetet är en bedömning av de arealer som kan komma att krävas för en framtida land- och havsbaserad vindkraftutbyggnad i , för en utbyggnad som skulle kunna ge totalt vindkraftproducerad el . Till grund för resultatet ligger vissa antaganden och beräkningar som läsaren måste ha i åtanke när rapporten läses. Samtliga förutsättningar redovisas i kommande avsnitt. Den utbyggnad av land- och havsbaserad vindkraft som har studerats i uppdraget är en stegvis utbyggnad som ger totalt vindkraftpro- ducerad el , varav på land och till havs. Ytbehoven är beskrivna i fyra steg, 3 – 6 – 10 – /år, både på land och till havs. Syftet med att beskriva utbyggnaden stegvis är att försöka illustrera tänk- bara etappscenarier för utbyggnad av vindkraft i . Utbyggnaden kommer troligen att ske löpande . De storlekar på vindkraftverk som har beaktats på land är en mix av verk med effekterna 600, 1500 respektive 3000 kW. Till havs har en mix av 220 Bilaga 8 Ytåtgång 1500 respektive 3000 kW aggregat studerats. En sådan tänkbar mix av land- samt havsbaserad vindkraft visas i tabellerna nedan. Tabellerna är baserade på antagande om vindkraftverkens storlek och utbyggnad under ett längre tidsperspektiv. Energiandel av olika vindkraftverk som antas användas vid en utbyggnad på land Energiandel av olika vindkraftverk som antas användas vid en utbyggnad till havs finns de mest kostnadsoptimala vindkraftverken i effektinter- vallet 500 - 1500 kW. Om ligger den övre gränsen för det optimala troligen högre. Därför har en kombination av vindkraftverk med effekterna 600 kW (endast på land), 1500 kW och 3000 kW använts. Det är inte realistiskt att koncentrera sig endast på en effektstorlek. Storleken på de vindkraftverk som har studerats visas i tabell 3. Navhöjd och rotordiameter på de vindkraftverk som har studerats i uppdraget Navhöjd (m) Rotordiameter (m) Dessa mått antas vara genomsnittliga mått för vindkraftverk på land och till havs. Ytåtgång Bilaga 8 221 2.2Produktionsberäkningar och energiinnehåll i vinden Produktionsberäkningar har gjorts i programmet WAsP som är utvecklat av Risø Forskningscenter. Beräkningarna har gjorts för en medelvind till havs och en medelvind på land. Medelvärde för energiinnehållet i vinden på land har ansatts till 3000 kWh/m2 år , vilket motsvarar ett läge i mellersta , in från kusten. Uppskattningen om medelvärde för vind- energin har gjorts med hjälp av vindenergikarteringar1 och de vindenergivärden som där finns angivna utmed kustlinjen. Energiinnehållet i vinden till havs är 5300 kWh /2mår , vilket motsvarar det område i , som är utpekat som intressant för vindkraft i kommuns översiktsplan . Produktionsberäkningarna baseras på prestandakurvor för , samt II. Uppförda vindkraftverk i är huvudsakligen eller , varför i detta fall har valts som standardverk vid produktionsberäkningarna2. II är en pro- totyp, men har använts i detta sammanhang ändå eftersom det inte finns några serietillverkade vindkraftverk på marknaden med effekten För vindkraftverk på land har följande produktionsvärden beräknats, se tabell 4. Motsvarande siffror för vindkraftverk till havs redovisas i tabell 5. 1Vindenergikartering för , Länsrapport 1 till 17, R1997:57-73. 2Driftuppföljning av vindkraftverk över 50 kW, Årsrapport , ELFORSK rapport 99:6, 222 Bilaga 8 Ytåtgång I uppdraget beaktades ytåtgång för olika förutbestämda gruppstorlekar. Storleken på grupperna är valda av beställaren och konsulten i samråd. På land valdes att studera grupper om 6 respektive 12 vindkraftverk. Dessa antogs ha en inbördes placering i räta linjer om antingen 1x6, 2x3, 2x6 eller 3x4 verk, se figur 1 nedan. Figur 1 Grupper av vindkraftverk på land Den inbördes placeringen baseras på liksidiga trianglar (gruppen får romb- form) för att ge en ytoptimal vindenergiproduktion. I grupperna är av- Ytåtgång Bilaga 8 223 ståndet mellan vindkraftverken 5 rotordiametrar i de fall gruppen består av en eller två rader och 6 rotordiametrar när gruppen består av 3 rader. Till havs valdes att studera större grupper, med 30 respektive 60 vindkraft- verk, i linjer om 3x10 respektive 6x10 vindkraftverk. I figur 2 visas exemplet med 3x10 vindkraftverk. Avstånden mellan vindkraftverken i en rad antogs här vara 5 rotordiametrar och mellan raderna 10 rotordiametrar. Avstånden mellan vindkraftverken till havs hänförs till ett medelvärde av de inbördes avstånd som används i Havmølle-Handlingsplan for de Danske . Även för havsbaserade grupper är den inbördes placeringen för att ge en ytoptimal energiproduktion. Figur 2 Grupper av havsbaserade vindkraftverk För varje utbyggnadssteg har därmed totalt 12 olika gruppkonfigurationer på land studerats; fyra olika gruppformationer enligt figur 1 för tre olika effektstorlekar. Till havs är det totalt 4 olika gruppkonfigurationer som har studerats; två olika gruppstorlekar (30 eller 60 aggregat) med två olika effektstorlekar. 3 Havmølle-handlingsplan for deDanske farvande, Elselskabernes og Energistyrelsensarbejdsgruppe forhavmøller, 224 Bilaga 8 Ytåtgång Ljudberäkningar är gjorda med programmet Decibell från Energi og Miljødata. Ljudvärden, källbullret, för 600 kW, 1500 kW samt 3 MW verken är 99, 102 respektive (A). Ljudet från de största verken (3 MW) kommer troligen att sänkas då serie- tillverkning kommer igång. Detta leder i sin tur till lägre ytåtgång än vad som redovisas i denna utredning. För att illustrera den skillnad som skulle kunna bli resultatet av att källbullret sänks och att det indirekta arealbehov- et därmed minskar för vindkraftverk med effekten 3 MW, redovisas ett sådant exempel i resultatavsnittet i slutet på denna rapport. I exemplet med sänkt källbuller från en 3 MW:are har antagits ett källbuller på (A) istället för (A). Den lägre nivån baseras på antagande om den tekniska utvecklingen för stora vindkraftverk under ett längre tidsperspektiv. Jämförelsen har gjorts i utbyggnadssteg fyra (/år) och redovisas för gruppkonfigurationen 3x4 verk, se vidare sidan 14 avsnitt 3.1.3 . De ytor som beskrivs är gruppernas ytbehov på kartan samt indirekt arealbehov. Vid etablering av vindkraftverk tas även ytor i anspråk för vägar och andra anläggningar. Dessa ytor beaktas dock inte i denna över- siktliga studie. Figur 3 IIlustration av gruppernas ytbehov på kartan, vilket är ytan innanför en tänkt linje, som omskriver de yttersta vindkraftverken i en grupp Ytåtgång Bilaga 8 225 Med gruppernas ytbehov på kartan avses ytan innanför en tänkt linje, som omskriver de yttersta vindkraftverken i gruppen, se exempel i figur 3. Denna definition gäller både land- och havsbaserad vindkraft. fallet med sex stycken vindkraftverk i en enkel rad (1x6) har beräkningarna av gruppens ytbehov på kartan utförts som diametern på tornfoten multiplicerat med längden på raden, för att erhålla en yta. Diametern på tornfoten är ansatt till 4, för de olika effektstorlekarna 600, 1500 samt 3000 kW. Med indirekt arealbehov avses den yta inom vilken viss markanvändning kan bli begränsad p.g.a. av ett vindkraftverk har lokaliserats till platsen. Bostadsbebyggelse bör till exempel inte finnas / uppföras inom ett område med ljudnivåer över (A), enligt riktlinjer för externt industribuller som tillämpas för vindkraft i . Vanligtvis kan dock annan markanvändning huvudsakligen fortsätta i samma om- fattning som innan vindkraftverket uppfördes. Det indirekta arealbehovet har beräknats utifrån de gruppstorlekar för respektive effektstorlek som nämns i avsnitt Gruppstorlekar ovan. Det är således beroende av gruppens storlek och utformning. Den yta som finns innanför (A) linjen har beräknats som indirekt arealbehov. Indirekt arealbehov har beräknats enbart för landbaserad vindkraft. Att beräkna en sådan yta för havsbaserad vindkraft är inte intressant eftersom det till havs finns få fasta objekt, tex. bostäder, som kan störas av ljud från vindkraft- verk. Därmed finns ingen yta vars användning indirekt begränsas pga. ljudet. Istället har detminsta avstånd till land tagits fram som måste hållas för respektive gruppstorlek, för att inte gällande riktlinjer om externt industribuller ska överskridas inne vid land, dvs. (A). 226 Bilaga 8 Ytåtgång 2.6Ytor på land och till havs för de enskilda grupperna 2.6.1Gruppernas ytbehov på kartan I tabell 6 och 7 redovisas de ytor för land- respektive havsbaserade grupper som åtgår för gruppernas ytbehov på kartan. Gruppernas ytbehov på kartan för landbaserade Gruppernas ytbehov på kartan för havsbaserade I tabell 8 visas de indirekta arealbehov som tas i anspråk för landbaserad vindkraft. Värdena har tagits fram genom mätning från plottar på papper. Indirekt arealbehov för vindkraft på land Ytåtgång Bilaga 8 227 2.6.3Minsta avstånd till kustlinjen Tabell 9 visar minsta avstånd till land från en vindkraftgrupp för att ljudet vid strandkanten garanterat ej ska överstiga (A). Minsta avstånd i meter till land för havsbaserade vindkraftgrupper, för att ljudnivån (A) inte ska överskridas vid kustlinjen Avstånden har uppskattats utifrån beräkningar med Decibell från Energi- og Miljødata. Denna programvara är dock utvecklad för beräkningar av ljud från landbaserade vindkraftgrupper. Ljudnivån för en offshore lokalisering beror ganska kraftigt av lokala väderförhållanden i jämförelse med en landbaserad grupp, vilket gör att det behövs bättre meteorologiska data än normalt. finns inga ljud- utbredningsmodeller, varken i eller utomlands, som matematiskt kan beskriva utbredningen4. För att kunna göra ett uttalande om hur stor inverkan det har att vind- kraftverken placeras i grupper i stället för som enstaka verk har grupp- verkningsgrader för varje gruppkonfiguration också genomförts. Dessa är beräknade med hjälp av programmet Park från Energi og Miljødata. Grupperna har vid beräkningarna vinklats , det vill säga den längsta sidan i gruppen är i nordväst – sydost riktning, se figur 4. Denna placering bör representera den maximala gruppverkningsgraden eftersom den dominerande vindriktningen i generellt sett är syd – sydväst. 4 Uppgift från , för Byggnader och Installation. 228 Bilaga 8 Ytåtgång Vindkraftgruppernas placering i förhållande till för- I tabell 10 visas gruppverkningsgrader för vindkraftgrupper på land. Gruppverkningsgrader för landbaserade grupper av Dessa beräkningar ger att en grupp vindkraftverk i genomsnitt ger cirka lägre energiproduktion än om vindkraftverken i gruppen hade placerats var för sig på land. Värt att notera är att gruppverkningsgraden skiljer beroende på gruppens konfiguration. När vindkraftverken placeras i tre rader med fyra verk i varje rad minskar produktionen på grund av antalet verk och den inbördes placeringen. Vid en enkel rad om sex vindkraftverk är påverkan från gruppen betydligt mindre, som minst . Ytåtgång Bilaga 8 229 Gruppverkningsgrader för vindkraftverk till havs Till havs ger således en grupp av vindkraftverk i genomsnitt lägre energiproduktion än 30 alternativt 60 verk placerade var för sig. Anledningen till att gruppverkningsgraden i beskrivna fall ovan är större för vindkraftgrupper till havs än på land, är att grupperna till havs är betydligt större än de grupper som har studerats på land. För havsbaserade vindkraftverk är inte spannet för gruppverkningsgraderna så stort som för de landbaserade grupperna. I de exempel som har stu- derats för en offshore lokalisering varierar det bara med cirka två procent- enheter. Ingen hänsyn har tagits till dessa gruppverkningsgrader i det fortsatta arbetet. Detta på grund av de stora uppskattningar som ändå föreligger, till exempel genom att endast ansätta ett medelvärde för vindens energiinne- håll på land och till havs. Men det är ändå intressant att visa hur stor in- verkan vindkraftverken kan ha på varandra då de placeras i grupp. Med hjälp av de data som har tagits fram och som har presenterats ovan samt angivna förutsättningar, har antalet vindkraftverk för land- respektive havslokalisering beräknats. Resultatet, som visar totalt antal vindkraftverk som behövs i varje utbyggnadssteg av respektive effektstorlek, redovisas i tabellerna 12 och 13. Det totala antalet vindkraftverk i varje utbyggnadssteg av vindkraftverk på land 230 Bilaga 8 Ytåtgång För att uppnå en energiproduktion på / år behövs således cirka 3600 vindkraftverk med effekten 600 kW, drygt 1200 verk med effekten 1500 kW samt nära 740 vindkraftverk med en effekt på 3 MW. Samman- lagt cirka 5600 stycken. Det totala antalet vindkraftverk i varje utbyggnadssteg För att uppnå full energiproduktion i utbyggnadssteg 4, det vill säga en årlig produktion på till havs, behövs således nästan 1400 vindkraftverk med effekten 1500 kW samt drygt 780 verk med en effekt på 3 MW. Sammanlagt cirka 2200 stycken. 3.1Total yta för vindkraft 3.1.1Gruppernas ytbehov på kartan I tabellbilaga 1redovisas samtliga av de ytor som kallas för gruppernas ytbehov på kartan. Där finns redovisat hur många grupper av respektive gruppkonfiguration som blir fallet i samtliga fyra utbyggnadssteg. Redovisningen av ytorna sker för varje gruppkonfiguration och för varje effektstorlek i de fyra utbyggnadsstegen. Redovisningen är uppdelad på land- och havsbaserad vindkraft. I tabellerna för landbaserad vindkraft redovisas gruppstorlekarna av- rundade till heltal och ytorna visas med en decimal. För havsbaserad vindkraft har både gruppstorlek och yta redovisats med en decimal. Anledningen till att även visa gruppens storlek med en decimal är att grupperna är så pass stora och att felet i ytbehov annars skulle bli oacceptabelt stort. Ytåtgång Bilaga 8 231 I tabellbilaga 2visas indirekt arealbehov för vindkraftverk på land. Upp- ställningen är den samma som för gruppernas ytbehov på kartan. I tabellen redovisas gruppstorlekarna avrundade till heltal och ytorna visas i kvadratkilometer med en decimal. Beroende på vilken konfiguration av grupper som studeras blir den totala ytåtgången för gruppernas ytbehov på kartansamt indirekt arealbehovolika stort. Vid en utbyggnad på land upp till steg 4, det vill säga15 TWh/år, behövs till exempel en areal för gruppernas ytbehov på kartan, om det antas att vindkraftverken byggs i grupper om totalt 12 verk (3x4) vardera. Produktionen är då fördelad på 300 grupper med vindkraftverk som har en effekt på 600 kW, 106 grupper med effekten 1500 kW samt 61 grupper med verk som har effekten 3 MW. Ytan motsvarar drygt 37 200 fotbollsplaner. Det indirekta arealbehovet i samma utbyggnadsexempel blir cirk1850a km2, vilket motsvarar nästan 257000 fotbollsplaner. Vid beräkningar med ett antagande om lägre källbuller från 3 MW aggregaten, närmare bestämt (A) istället för (A) se avsnittet om Ljudberäkningar , kan konstateras att det indirekta arealbehovet minskar från totalt .