sou · GNB355d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Presstöd: Det bör närmare övervägas i vilken utsträckning elektro- niska medier kan omfattas av presstödet och vilka behov av förändring- ar i presstödsförordningen detta kan medföra. Jag syftar här dels på tidningsföretag som ger ut driftsstödsberättigade dagstidningar och dessutom framställer elektroniska utgåvor tillgängliga som webb-sidor på Internet, dels på dagstidningar, som kan komma att framställas enbart i elektronisk form och som bedöms värdefulla från de synpunkter, som ligger bakom presstödet. 13Det fortsatta arbetet med konvergensfrågorna Enligt direktiven skall jag lämna förslag till hur det fortsatta arbetet med konvergensfrågorna bör bedrivas. Jag har tolkat mitt uppdrag i huvudsak som en uppgift att kartlägga och identifiera problem men också anvisa möjliga lösningar. Med denna utgångspunkt har jag i mina överväganden konstaterat att det föreligger behov av samordning av lagstiftningen för ljudradio, television och televerksamhet. Jag gör i samband härmed be- dömningen att utveck-lingen mot konvergens kommer att fortsätta. I vilken utsträckning och riktning detta kommer att ske avhåller jag mig från att ha en bestämd uppfattning om. Jag nöjer mig här med att kon- statera att de rättsliga problem som konvergensutvecklingen medför, och som påvisas vid genomgången av gällande rätt, snarare kommer att förstärkas än att avta. Syftet med en samordning bör vara att avhjälpa de gränsdragnings- och tolkningsproblem som påvisats vid tillämpningen av gällande rätt och att om möjligt utveckla en regelstruktur som på ett bättre sätt än främjar utvecklingen och utgör ett mer effektivt instrument för att uppfylla de politiska målsättningar som är aktuella i detta samman- hang. Mot bakgrund av de gränsdragningsproblem som konvergensut- vecklingen medför anser jag att detta syfte bäst främjas genom en strä- van mot att åstadkomma en så långtgående gemensam (horisontell) reglering av ljudradio, TV och televerksamhet som möjligt. Jag har härvid funnit att de bästa förutsättningarna för en horisontell reglering torde föreligga på området för infrastruktur (vilket även sy- nes ligga i linje med vad som framgår av kommissionens meddelande om konvergens och vad flertalet av de svenska remissinstanserna har gett uttryck för, se avsnitt 11.6.6). Detta ställningstagande bygger på en analys där jag tagit utgångspunkt i utformningen av gällande rätt och att rådande regleringsbehov kvarstår. Konvergensutvecklingen kan emel- lertid påverka såväl förutsättningarna för dessa regleringsbehov som de medel med vilka regleringens syften skall uppnås. Det har dock inte funnits utrymme inom ramen för den föreliggande utredningen att i detta avseende närmare pröva alternativa regleringsmodeller. Detta bör gö- ras, bl.a. för att närmare utreda möjligheterna att, utöver det infrastruk- 280 Det fortsatta arbetet med konvergensfrågorna SOU 1999:55 turella regleringsområdet, åstadkomma en gemensam reglering för tjänster. Regleringen av innehåll berör inte möjligheten att samordna telela- gen med radio- och TV-lagen. De problem som konvergensut- vecklingen medför i detta avseende berör i stället utformningen av och förhållandet mellan YGL, innehållsrelaterad medielagstiftning och inne- hållsrelaterad allmän lagstiftning. De konvergensproblem som uppstår i detta sammanhang förutsätter framför allt att rådande begreppsstruktu- rer och definitioner ses över så att respektive tillämp-ningsområde över- ensstämmer med de ändamål som avses. Några reella förutsättningar för en samordning av den nu gällande innehållsrela-terade medielagstift- ningen i gemensamma bestämmelser föreligger inte enligt min mening. Däremot kan konvergensutvecklingen förväntas medföra stora föränd- ringar av medielandskapet, bl.a. de sätt som olika typer av innehåll för- medlas och blir tillgängligt på. Detta kan i sin tur förändra förutsättning- arna för hur de här aktuella behoven skall tas tillvara. Mot bakgrund av de starka skyddsintressen som här gör sig gällande anser jag det därför som angeläget att noga följa denna utveckling. Detta för att närmare förstå vilka konsekvenser konvergensutvecklingen har i detta avseende och för att kunna anpassa lagstiftningen därefter. När det gäller behovet av ytterligare lagstiftning för att säkerställa yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald samt för att motverka skadliga konkurrensbegränsningar, har jag inte funnit tillräckliga skäl för att inom ramen för den föreliggande utredningen föreslå konkreta lagstiftningsåt- gärder. Däremot bör den fortsatta utvecklingen på de här aktuella om- rådena noga följas. Olika utredningar arbetar med frågor som i flera avseenden är relevanta i detta sammanhang. Vad gäller till- gänglighet och mångfald anser jag att det finns särskilda skäl att närma- re utreda dels vilka krav konvergensutvecklingen ställer på utformning- en, omfattningen och finansieringen av public service och med vilka verkningsmedel detta skall åstadkommas, dels i vilken ut- sträckning elektroniska medier kan omfattas av presstödet och vilka behov av förändringar i presstödsförordningen detta kan medföra. I det fortsatta arbetet med konvergensfrågorna måste särskild hän- syn tas till de begränsningar i möjligheten att lagstifta som följer av överordnade regler och internationella förpliktelser. Det handlar här främst om de begränsningar som följer av YGL samt förplik- telser enligt EG-rätten och, i fråga om användningen av radiofrekvenser, den internationella telekonventionen och radioregle-mentet. I förhållande till EU gäller detta särskilt det intensiva arbete med konvergensfrågor som ur olika perspektiv bedrivs inom kommissionen. Detta arbete har naturligtvis till yttersta syfte att lägga en gemensam grund för behand- lingen av konvergensfrågorna inom hela unionen. Detta innebär att det Det fortsatta arbetet med konvergensfrågorna 281 fortsatta arbetet med konvergens-frågorna i i stor utsträckning måste relateras till en utveckling som vi inte själva fullt ut råder över men däremot har möjlighet att påverka. 13.2Hur det fortsatta arbetet bör bedrivas De problemställningar som konvergensutvecklingen medför är omfat- tande och synnerligen komplexa. Detta avspeglar sig inte minst i att fle- ra departement berörs av de frågor som här är aktuella. Kultur- ministern har tillkallat , och är naturligtvis i hög grad berört med tanke på att mediefrågorna hand- läggs där. Också det nya , som i sig innesluter det tidigare , är självfallet också berört, inte minst med tanke på att telefrågorna handläggs i departementet. Vidare är berört genom sambandet mellan regleringen i tryckfrihetsförordningen och yttrande-frihetsgrundlagen å ena sidan och regleringen i de olika lagstiftnings-komplexen, som har betydelse för konvergensfrågorna, å andra sidan. Den övergripande karaktären som konvergensfrågorna har visar sig även genom den långa rad av utredningar som berör frågor av betydelse i detta sammanhang. Några av dessa har lagt fram förslag, som ännu inte föranlett åtgärder av regering och riksdag, andra arbetar för närva- rande: Utredningen om den lokala radion (SOU 1999:14) liksom (SOU 1999:30) har lagt fram sina för- slag. (dir. 1997:134) och IT-infrastrukturutred- ningen (dir. 1998:61) arbetar med frågor av stort intresse för konver- gensproblem. har regeringen också tillkallat en parlamentariskt sammansatt kommitté, som bl.a. skall analysera behovet av och förut- sättningarna för en mer teknikoberoende grundlagsreglering av yttrande- friheten (dir. 1999:8). Också Rådet mot skadliga våldsskildringar (U 1990:03) arbetar med frågor, som är av stort intresse i detta samman- hang. På grund av komplexiteten i frågeställningarna och konvergensområdets gränsöverskridande karaktär anser jag det av synnerlig vikt att det fort- satta arbetet med konvergensfrågorna samordnas. Utöver det arbete som sker inom ramen för pågående utredningar och de initiativ och åt- gärder som mina slutsatser i övrigt kan föranleda inom ramen för re- spektive departementsområde, föreslår jag därför att det fortsatta arbe- tet samordnas inom ramen för en departementsövergripande beredning, 282 Det fortsatta arbetet med konvergensfrågorna eventuellt med parlamentariskt inslag. Beredningens uppgift bör utifrån ett övergripande perspektiv och rådande politiska målsättningar bl.a. vara att utarbeta underlag för val av samordningsstrategi och genomfö- randeplan, där bl.a. arbetet inom pågående utredningar och inom EU beaktas. Avslutningsvis säger erfarenheten från mitt utredningsuppdrag klart och entydigt att den tekniska utvecklingen mot en fortsatt konvergens är inne i en intensiv fas. Det är min uppfattning att ligger förhål- landevis långt framme vad gäller arbetet med konvergensfrågorna och att detta ger oss goda möjligheter att aktivt delta och påverka det fort- satta arbetet inom framför allt EU. Jag vill därför understryka vikten av att den av mig föreslagna beredningen tillsätts skyndsamt.