sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — SGA reduceras av den del av uppburen pension som över- stiger något av avdragsbeloppen 1,515 eller 1,34 prisbasbelopp. När det gäller personer med partiellt uttag av pension tillämpas denna regel i praktiken så att reduktionen för pensionsinkomster över 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp sker från någon av dessa nivåer och inte från den lägre SGA-nivån för faktiskt uppburen folkpension och pensionstillskott. Det är således först när skillnaden mellan högsta för alla gällande och det för den pensionsberättigade beräknade högsta SGA är bortreducerad som en reell reduktion av hans eller hennes grundavdrag sker. Av figur 8.6 framgår SGA för en ensamstående ålderspensionär om pensionen tas ut antingen som en hel eller som en halv förmån. Det framgår att för en pensionär med relativt låg pension är SGA vid ett halvt uttag mindre än hälften av det avdrag som skulle ha utgått om en hel pension hade tagits ut. Vid högre inkomstlägen är SGA för pensionärer med halvt uttag endast marginellt lägre och i vissa fall Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 169 högre jämfört med SGA om pensionen i stället tagits ut som en hel förmån. Detta är en effekt av den gällande tillämpningen av SGA- bestämmelserna. Det bör poängteras att sambandet nedan endast gäller de beskrivna förhållandena. Skulle pensionen lyftas tidigare eller utges med mindre eller större andel så skulle relationerna se annorlunda ut. Skulle pensio- nen i figur 8.6 tas ut som en tre fjärdedels förmån så skulle beskatt- ningen i samtliga inkomstlägen vara relativt förmånlig jämfört med be- skattningen vid helt uttag. Vidare framgår det av figur 8.6 att även de med höga pensionsin- komster skulle vid halvt uttag medges SGA trots att så inte skulle vara fallet om pensionen tagits ut som en hel förmån. Även detta är en effekt av den gällande tillämpningen av SGA-bestämmelserna. Figur 8.6 SGA om samma person gör helt alternativt halvt uttag av sin SGA vid helt uttag SGA vid halvt uttag ATP, folkpension och pensionstillskott vid helt uttag i prisbasbelopp Vi ifrågasätter om det sätt att reducera SGA vid partiellt uttag av ålderspension som tillämpas i praktiken varit avsedd av lagstiftaren. En annan mer närliggande tolkning är, att det är det för den pensionsberät- tigade högsta möjliga SGA vid partiellt uttag som skall reduceras med pensionsinkomster över 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp. Detta skulle ge fördelningspolitiska och andra effekter som bättre stämmer överens med konstruktionen av SGA i övrigt. Vår uppgift är att ersätta SGA utan att för den skull försämra för den pensionsberättigade. Den fråga som vi har ställt oss är om utgångs- punkten därvid skall vara att också den gällande tillämpningen av 170 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen skattebestämmelserna när ålderspensionen tas ut partiellt skall översättas till en övergångsvis garantipension. Vi har således ifrågasatt om det kan anses som rimligt att överkompensationen skall föras över från skatte- systemet till pensionssystemet och funnit att så inte bör ske. Vi föreslår därför att den övergångsvisa garantipensionen för pensio- närer med partiellt uttag beräknas på ett sätt som motsvarar avsikterna med den gällande lagstiftningen. Detta görs om den övergångsvisa ga- rantipensionen beräknas på grundval av den pension som skulle utges vid helt uttag. Beräkningsunderlaget skall därvid fastställas enligt vad som föreslås i avsnitt 7. Omräkningen av underlaget och beräkningen av den övergångsvisa garantipensionen skall ske enligt beräkningsreglerna i avsnitt 8.2, 8.3 och 8.4. Den därigenom beräknade garantipensionen be- talas ut som en fjärdedels, halv eller tre fjärdedels förmån beroende på uttaget. Vi är medvetna om att vårt förslag medför försämringar för många av de pensionärer som vid övergången lyfter ålderspensionen partiellt. Vi menar dock att den pensionsberättigade alltid kan undvika en sänkning av nettoinkomsten genom att i stället lyfta hela ålderspensionen. Vårt förslag: Bosättningstillägget skall motsvara den folkpension som den pensionsberättigade skulle haft rätt till enligt 5–6 kap. AFL till den del den inte utges i form av tilläggspension enligt 6 kap. 2 § LIP. Bosättningstillägget skall beräknas med hänsyn tagen till den pensionsberättigades civilstånd. Bosättningstillägget till den del det ersätter pensionstillskottet skall utges med det belopp som den pensionsberättigade skulle haft rätt till enligt lagen om pensionstillskott. Som redovisas i avsnitt 5 skall den ATP-baserade folkpensionen fr.o.m. ingången av utges i form av tilläggspension, det s.k. folkpen- sionstillägget. Den övergångsvisa garantipensionen skall ersätta den bosättnings- baserade folkpensionen, pensionstillskottet och SGA. Detta gäller under förutsättning att den pensionsberättigades beräkningsunderlag inte överstiger gränsen för rätt till övergångsvis garantipension. Som redovisas i avsnitt 5 kommer personer som har en så hög inkomstrelate- Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 171 rad ålderspension att de inte är berättigade till övergångsvis garanti- pension inte utan särskilda åtgärder att ersättas för den bosättningsba- serade folkpension, som de vid omläggningen har eller vid tiden för an- sökan om ålderspension skulle haft rätt till. I tabellen 8.1 visas hur många personer som inte kan tillgodoräknas med tillgodoräknade ATP-poäng. Tabell 8.1 Antalet ålderspensionärer med tilläggspension med fördelning efter antalet ATP-år. Färre än 30 år1 varav ATP om högst 2 ATP högre än 2 bas- 1För ålderspensionärer som är födda krävs för rätt till hel ATP färre än 30 ATP-år. Här ingår även dessa ålderspensionärer i den mån de inte har tillgodoräknats det antalet ATP-år som krävs för hel ATP. 2Inklusive pensionärer födda med hel ATP. Vi föreslår att de personer vars beräkningsunderlag överstiger nämnda gränser skall ersättas för dagens grundtrygghet i form av folkpensionen till den del den inte utges i form av tilläggspension. Detta skall ske genom att ett bosättningstillägg utges till dem. Som nämnts är en förutsättning för rätt till bosättningstillägg att den pensionsberättigade har tjänat in pensionspoäng under färre än och kan tillgodoräknas en högre folkpension om denna baseras på bo- sättningstid. Detta visas i följande exempel. En pensionsberättigad som har varit bosatt i under men som endast har med intjänade pensionspoäng, blir berättigad till 25/30 av det fulla folkpensionstillägget eller av folkpensions- tillägget om 0,96 prisbasbelopp för en ensamstående. Eftersom den pensionsberättigade med dagens regler har rätt till en oreducerad folk- pension skall resterande del av folkpensionen, dvs. av folk- pensionsbeloppet, utges till honom eller henne i form av bosättnings- tillägg. Såsom gäller enligt dagens regler för beräkning av folkpension och för beräkning av folkpensionstillägget skall den nu behandlade ersätt- 172 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen ningen påverkas av om den pensionsberättigade är gift eller ensamstå- ende. Ordningen innebär att ersättningen måste räknas om för det fall pensionären ändrar civilstånd. Vi föreslår att den övergångsvisa garantipensionen också skall ersätta dagens pensionstillskott. Detta kommer också att ske om den pensions- berättigade har rätt till övergångsvis garantipension, dvs. om hans eller hennes samlade pensionsinkomster inte överstiger 3,0867 prisbasbelopp för en ensamstående eller 2,709 prisbasbelopp för den som är gift. Normalt har personer med så höga pensionsinkomster inte rätt till pen- sionstillskott, eftersom tilläggspensionen minskar pensionstillskottet krona för krona (se avsnitt 3). Härigenom kan det synas som om den pensionsberättigade i alla situationer kommer att ersättas för det slopade pensionstillskottet. Så är emellertid inte alltid fallet. I två situationer kan en pensionsberättigad, vars beräkningsunderlag överstiger rätten till övergångsvis garantipension, med stöd av dagens regler för pensionstillskott ändå vara berättigad till denna pensionsför- mån. Den ena situationen är när det i den pensionsberättigades beräk- ningsunderlag ingår en relativt hög tjänstepension, men ingen eller en så låg tilläggspension att denna pension inte har minskat hela pen- sionstillskottet. Eftersom pensionstillskottet inte minskas av tjänste- pension har den pensionsberättigade i denna situation enligt dagens regler rätt till pensionstillskott. Den andra situationen är när den pensionsberättigade har rätt till utländsk pension. Pensionstillskottet skall i och för sig enligt nationella regler minskas av utländsk pension på motsvarande sätt som den minskas av tilläggspension. Minskningen skall, som framgår av avsnitt 7, ske före det att beräkningsunderlaget fastställs. På grund av EG- rättsliga regler i förordningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpning av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare och deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen samordnas i praktiken pensionstillskottet inte med sådan utländsk pension som en pensionsbe- rättigad som omfattas eller har omfattats av förordningen uppbär. Om den pensionsberättigade har en låg tilläggspension eller om han eller hon helt saknar rätt till sådan pension, är den pensionsberättigade i praktiken berättigad till pensionstillskott, oavsett om den pensionsberättigade upp- bär utländsk pension eller inte. Detta visas i följande exempel. För en ensamstående pensionär, som har en tilläggspension om 0,25 prisbasbelopp, ett folkpensionsbelopp om totalt 0,96 prisbasbelopp som avser såväl folkpensionstillägget som den bosättningsbaserade Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 173 folkpensionen och en utländsk pension om 2 prisbasbelopp, kommer hans eller hennes beräkningsunderlag att överstiga gränsen för rätt till övergångsvis garantipension. Den pensionsberättigade kommer således inte att erhålla ersättning för pensionstillskottet i form av övergångsvis garantipension. Om pensionären omfattas av förordningen 1408/71 och den utländska pensionen inte minskar pensionstillskottet är han eller hon med stöd av dagens regler emellertid berättigad till ett pensionstillskott om 0,305 prisbasbelopp. Som redovisas i avsnitt 14 har emellertid de flesta av de nu aktuella pensionsberättigade som är födda eller tidigare en sådan pensionsförmån som har förtecknats i bilaga 4 D till förordningen, varför i princip all utländsk pension kan minska pen- sionstillskottet fullt ut. För att undvika effekten av att en pensionsberättigad, som på grund av att hans eller hennes beräkningsunderlag är så högt att det överstiger rätten till övergångsvis garantipension, går miste om det pensionstillskott som han eller hon med stöd av dagens regler härom skulle haft rätt till, föreslår vi att även i dessa situationer skall bosättningstillägg utges till den pensionsberättigade. Bosättningstillägget skall i dessa situationer fastställas till ett belopp motsvarande det pensionstillskott som skulle ha utgetts med stöd av dagens regler. Detta innebär bl.a. att bosättningstillägget kan fastställas antingen i förhållande till den bosättningstid som den pensionsberät- tigade kan tillgodoräknas enligt bestämmelserna i 5 kap. AFL eller till antalet år med tillgodoräknade ATP-år eller därmed likställda år enligt samma kapitel. Reglerna om bosättningstillägg medför att registrering av såväl pen- sionspoäng för tilläggspension som bosättningsår alltjämt kommer att behöva ske för personer födda eller tidigare. Detta medför emellertid inget merarbete. Av de personer som kommer att ha rätt till bosättningstillägg har i princip alla redan fyllt , varför antalet pen- sionspoäng redan har fastställts, och ändring av detta kan komma att göras endast vid ett fåtal tillfällen och då . Detta kan bli fallet om antalet pensionspoäng efter det att beslut härom över- klagats ändras. Även hur många bosättningsår som den pensionsberät- tigade kan tillgodoräknas har fastställts vid omläggningen till över- gångsvis garantipension. Inte heller sådana år kan enligt huvudregeln tillgodoräknas den pensionsberättigade fyllt . Som anges i avsnitt 7 gäller dock för personer som är födda eller tidigare vissa övergångsbestämmelser vilka gör det möjligt att kunna till- godoräkna bosättningsår även efter fyllda . Av samma avsnitt framgår att vi föreslår att denna övergångsbestämmelse skall ha fortsatt giltighet, varför antalet bosättningsår alltjämt kommer att behöva re- gistreras. Vid ikraftträdandet av den övergångsvisa garantipensionen 174 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen kommer också i huvudsak det pensionstillskott som respektive pensionär är berättigad till att vara fastställt. Vårt förslag: Den tilläggspension som ingår i beräkningsunderlaget skall alltid uppgå till minst vad den pensionsberättigade skall ha i folkpensionstillägg enligt 2 § 2 LIP. Den övergångsvisa garantipensionen är värdesäkrad genom att bestäm- melserna om uppräkning av beräkningsunderlaget anges i prisbasbelopp. Emellertid kan det belopp som betalas ut i form av övergångsvis garanti- pension ändras genom att beräkningsunderlaget ändras. Beräkningsunderlaget är värdesäkrat till den del som motsvarar den 40-dels beräknade folkpensionen och pensionstillskottet. Dessa delar kommer således även i fortsättningen att följa prisindexets utveckling. Tilläggspensionen kommer däremot inte, som i dagens system, att följa prisutvecklingen utan kommer att följa inkomstut- vecklingen genom följsamhetsindexeringen. Genom denna s.k. följsam- hetsindexering skapas stabilitet i pensionssystemet. För pensionärer födda senare än gäller vid följsamhets- indexeringen att garantipensionen minskar lika mycket som inkomst- pensionen ökar så länge den inkomstgrundade pensionen inte överstiger 1,26 prisbasbelopp för en ensamstående och 1,14 prisbasbelopp för en gift ålderspensionär. För en person med högre pension än de nämnda beloppen innebär en höjning av inkomstpensionen att garantipensionen minskar med ett belopp som motsvarar av inkomstpensionens ökning. Pensionären får således behålla en viss del av ökningen. Om inkomstpensionen minskar i stället, vilket kan ske vid låg tillväxt gäller det motsatta. Pensionärerna med de lägsta pensionerna drabbas inte alls av nedgången medan pensionärer med lite högre pension får känna av en viss inkomstsänkning. Om följsamhetsindexeringen gällde i dagens ATP-system skulle inte inkomsterna för pensionärer med rätt till pensionstillskott påverkas alls av följsamhetsindexeringen. Det skulle endast ske en omfördelning mellan ATP och pensionstillskottet som är prisindexerat. De pen- sionärer som inte har pensionstillskott men får SGA skulle delvis på- verkas av följsamhetsindexeringen genom att SGA ändrades och däri- genom också nettopensionen. Vårt förslag till beräkning av den övergångsvisa garantipensionen är huvudsakligen en översättning av dagens pensionsförmåner och de Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 175 Därmed fungerar vårt förslag i princip på samma sätt som dagens system och garantipensionssystemet. För en pensionär med rätt till övergångsvis garantipension kommer således att gälla att pensionsinkomsterna påverkas inte om pensionären med stöd av dagens regler skulle haft rätt till pensionstillskott. För de pensionärer som har högre pensionsinkomster innebär vårt förslag att den över- gångsvisa garantipensionen minskar/ökar av tilläggspen- sionens ökning/minskning. För en gift ålderspension är motsvarande procentsats 42. Av avsnitt 7 framgår att följsamhetsindexeringen av tilläggspensionen beaktas genom att beräkningsunderlaget uppdateras. Pensionsinkomsterna för en pensionär med så låg ATP att det i hans eller hennes beräkningsunderlag ingår ersättning för pensionstillskott skall, som nämnts, inte påverkas av följsamhetsindexeringen. Detta regleras genom det belopp som i beräkningsunderlaget ersätter den pensionsberättigades pensionstillskott i det nuvarande systemet. Om tilläggspensionens reala värde (tilläggspension i basbelopp) minskar så ökar beloppet för pensionstillskottet i motsvarande omfattning. Om en person i det nuvarande systemet har mycket liten ATP men ändå många ATP-år kan det vid låg tillväxt inträffa att denna persons tilläggspension i det nya systemet minskar så mycket att den blir lägre än det ursprungliga beloppet för folkpensionstillägget i tilläggspensionen. Pensionstillskottet ersätter minskningen av den ATP som ingår i tilläggspensionen. Det finns dock ingen mekanism som ersätter minsk- ningen av folkpensionstillägget. Det skulle således kunna inträffa att en person med pensionstillskott till följd av följsamhetsindexeringen får en real sänkning av sina pensionsinkomster. Detta anser vi inte skall kunna inträffa och föreslår därför en spärregel som hindrar en sådan utveckling. Vi föreslår således att tilläggspensionen i beräkningsunderlaget alltid skall uppgå till minst vad den pensionsberättigade skulle haft i folk- pensionstillägg om det hade prisindexerats. I tablå 8.6 visas exempel på hur spärregeln fungerar vid låg tillväxt. Vi antar att den årliga tillväxten är . Detta innebär att tilläggspensionen minskar . För att förenkla framställningen förutsätter vi oförändrade priser mellan åren. Vi förutsätter i exemplet att hela tilläggspensionen är underlag för följsamhetsindexeringen men att det är ATP-delen som först sänks/höjs. Först när ATP är helt bortreducerad minskas folkpensionsdelen av tilläggspensionen. Personen i fråga har i det nuvarande systemet ATP som uppgår till 0,1 prisbasbelopp. Eftersom den är intjänad under ingår hela folkpensionen i den nya tilläggspensionen. Den övergångsvisa garantipensionen ersätter således, förutom SGA, endast det pensions- 176 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen tillskott som skulle ha utgetts om de nuvarande bestämmelserna alltjämt gällde. med en årlig tillväxt kring (år 4) har tilläggspensio- nen i exemplet minskat med . ATP är helt bortreducerad. Beloppet som utges som ersättning för pensionstillskottet har höjs till det högsta möjliga . Även folkpensionsdelen i tilläggspensionen har minskats. Därför tillämpas spärregeln. Det framgår att den enskilde ha fått ett tillägg till sin övergångsvisa garantipension. Detta tillägg jämte höjningen av beloppet för pensionstillskottet ersätter hela den minskning som skett av tilläggspensionen. I praktiken kommer de nämnda justeringarna att ske automatiskt genom att beräkningsunderlaget före fastställandet höjs till 1,515 pris- basbelopp och därefter räknas upp till 2,15 prisbasbelopp, vilket ger en total pension om . Tablå 8.6 Följsamhetsindexeringens effekter för en ensamstående ålders- pensionär med övergångsvis garantipension vid tillämpning av spärregeln. År 1 antas ATP uppgå till 0,1 prisbasbelopp. Dessutom antas 30 ATP-år. År 1, kronor År 4, kronor I tablån 8.7 visas också effekterna av följsamhetsindexeringen för fyra pensionärer med övergångsvis garantipension, om inkomstindexet ökar mellan åren. Detta innebär att tilläggspensionen ökar . Också här förutsätter vi oförändrade priser mellan de två åren. Tilläggspensionen för pensionären följsamhetsindexeras upp med . Den del av hans övergångsvisa garantipension som motsva- rar pensionstillskottet minskar i samma omfattning. Pensionär A:s totala pension förändras inte av följsamhetsindexeringen. Tilläggspensionen för pensionären ökar med . Hela den övergångsvisa garantipensionen avser ersättning för SGA. Denna minskar med . Pensionär får således behålla av ökningen av tilläggspensionen. Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 177 Pensionären har 20 ATP-år. Denna pensionär ersätts således även för den 40-dels beräknade folkpensionen. Det framgår att denna del av den övergångsvisa garantipensionen inte påverkas av att tilläggspen- sionen har höjts. Endast den del som motsvarar gällande SGA ändras. Även i pensionär D:s övergångsvisa garantipension ingår ett folk- pensionsbelopp. Till följd av följsamhetsindexeringen höjs pensionärens beräkningsunderlag över den gräns som skall gälla för att rätt till övergångsvis garantipension skall föreligga. Ersättningen för SGA på är således bortreducerad. Den 40-dels beräknade folkpen- sionen påverkas däremot inte beloppsmässigt. Förändringen är att den i stället utges som bosättningstillägg. Tablå 8.6 a – d Följsamhetsindexeringens effekter för ensamstående ålderspensionär med övergångsvis garantipension. a) Typfall A, 40 bosättningsår, 20 ATP-år. b) Typfall B, 40 bosättningsår, 30 ATP-år. c) Typfall C, 40 bosättningsår, 20 ATP-år. 178 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen d) Typfall D, 40 bosättningsår, 20 ATP-år. 8.8Övergångsvis garantipension för utomlands bosatta Vår bedömning: För att undvika att de i utlandet bosatta folkpensio- närerna blir överkompenserade i samband med att den övergångsvisa garantipensionen träder i kraft bör ändringar ske i nuvarande bestäm- melser om beskattningen av i utlandet bosatta ålderspensionärer. Den övergångsvisa garantipensionen kommer att ersätta SGA och be- räknas för alla de ålderspensionärer vars beräkningsunderlag inte över- stiger 2,709 respektive 3,0867 prisbasbelopp. De ålderspensionärer som är bosatta i utlandet omfattas dock inte av SGA-bestämmelserna. För dessa gäller särskilda skatteregler enligt vad som framgår av avsnitt 3.2.4. innebär dessa bestämmelser att folkpensionen och pensionstillskottet eller motsvarande ATP i form av ålderspension är befriade från skatt upp till 1,515 prisbasbelopp för en ensamstående och 1,34 prisbasbelopp för en gift ålderspensionär. Den del av pensionen som överstiger dessa fribelopp beskattas genom en i princip definitiv källskatt. Således påverkas inte nettopensionen för de i utlandet bosatta pensio- närerna av att SGA slopas. Införandet av den övergångsvisa garantipen- sionen innebär däremot en höjning av pensionsinkomsten för denna grupp av ålderspensionärer. För en pensionär med enbart folkpension och pensionstillskott eller motsvarande ATP blir höjningen, sedan skatten är avdragen, priser. Den nämnda höjningen av nettopensionen gäller även de pensionärer som är födda eller senare och som inte har någon eller mycket liten inkomstrelaterad pension och som således uppbär garantipension. Följaktligen har vi diskuterat olika alternativ att åtgärda den över- kompensation som de i utlandet bosatta pensionärerna skulle erhålla i samband med att garantipensionen och den övergångsvisa garantipensio- Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 179 Vi har därvid kunnat konstatera att det inte är lämpligt att särbehandla denna grupp inom ramen för ålderspensionssystemet. Vår slutsats är att överkompensationen bör elimineras genom änd- ringar i de befintliga skattebestämmelserna. De alternativ som finns till- gängliga är att höja skattesatsen för utomlands bosatta eller att ändra i bestämmelserna om skattefria belopp. Ändringar i de senare bestämmel- serna kan vara att föredra eftersom dessa endast berör folkpensionä- rerna. Exempelvis skulle de nämnda fribeloppen på 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp kunna avskaffas helt. Därigenom skulle höjningen efter skatt av pensionsinkomsten för de pensionärer vars ATP i det nu- varande systemet inte är högre än det högsta möjliga pensionstillskottet och för motsvarande garantipensionärer begränsas till mindre belopp. Eftersom fribeloppen gäller för samtliga de svenska folkpensionärer som är bosatta i utlandet skulle emellertid den nämnda åtgärden, att av- skaffa fribeloppen, för många medföra en sänkning av den disponibla pensionsinkomsten. Detta gäller alla de pensionärer som på grund av höga pensionsinkomster inte har rätt till övergångsvis garantipension. Även många av de ålderspensionärer i utlandet som kommer att få övergångsvis garantipension skulle få sänkt nettoinkomst om rätten till fribelopp slopades för dessa. Detta gäller alla de folkpensionärer vars pensionsinkomster är högre än prisbasbelopp för en ensamstående och högre än prisbasbelopp för en som är gift.