sou · GNB396d2 · 2000-01-01 00:00:00 — När man genomför en ny omgång av en regelbundet återkommande statistisk undersökning, skall man naturligtvis inte behöva dokumentera om sådant som inte förändrats sedan föregående undersökningsomgång. Delar av en observationsregisterdokumentation kan också återanvändas (kopieras) för motsvarande delar av en kvalitetsdeklaration av den statistik som tagits fram ur observations- registret. En produktbeskrivning består i mångt och mycket av utdrag ur och sammanfattningar av mera fullständiga observationsregister- dokumentationer och kvalitetsdeklarationer. Figur 5 åskådliggör vilka logiska samband som finns mellan några viktiga metadataobjekt.10 Den begreppsmässiga och tekniska utvecklingen på metadata- området har kommit ganska långt inom SCB. Resultaten av dessa insatser har även fått ett visst genomslag i det internationella utvecklings- och standardiseringsarbetet på detta område. Ändamåls- enliga datorbaserade verktyg utvecklas för att stödja och knyta ihop olika delar av dokumentations- och metadataarbetet. Detta arbete har delvis skett inom ramen för ett forskningsprojekt11 inom EU:s fjärde 10En dokumentation består av metadata. Metadata kan vara mer eller mindre strukturerade och formaliserade. Beskrivningar i form av löpande text är exempel på ostrukturerade metadata. Med hjälp av checklistor och mallar kan beskrivningarna ges en viss struktur. Genom att mera i detalj styra hur en mall skall fyllas i, kan man framtvinga en hårt strukturerad beskrivning, s.k. formaliserade metadata. Formaliserade metadata består i stor utsträckning av koder av olika slag och behövs i första hand för styrningen av datorprogram. Människor föredrar i allmänhet att få tillgång till metadata i form av lätt strukturerade texter i naturligt språk. 11Projektet heter (IMIM). Projektkoordinator är och projektledare . 32 Uppsats 1 SOU 1999:96 ramprogram för forskning och utveckling, där SCB svarat för projektledningen. Utvecklingen på dokumentations- och metadataområdet har alltså kommit ganska långt, och den går vidare i rask takt. Den svaga punkten är det systematiska genomförandet av de uppnådda resultaten. Detta är tyvärr inte ovanligt när det gäller statistiskt utvecklingsarbete, och som alltid är det i första hand statistikanvändarna som blir lidande. Den enda av ovan beskrivna dokumentationsinsatser, som blivit någorlunda systematiskt och konsekvent genomförd i praktiken, är framställningen av aktualiserade produktbeskrivningar. Detta är i och för sig utmärkt, men produktbeskrivningarna är alldeles för ytliga – och ibland dessutom av tveksam kvalitet – för att duga för de kvalificerade statis- tikanvändare, som vill ha tillgång till mikrodata för egna bearbetningar, eller som vill göra mera avancerade analyser av den publicerade statis- tiken. Fullständiga observationsregisterdokumentationer föreligger bara för en handfull produkter i den officiella statistiken. En vanlig ursäkt från de statistikansvariga – inte minst inom SCB – är att man inte har tid att genomföra det erforderliga dokumentations- arbetet. För att undersöka om detta kunde vara en rimlig förklaring gjordes ett experiment. Ett antal produkter från olika avdelningar inom SCB dokumenterades enligt SCBDOK-modellen. Den varierade givetvis, beroende på produkternas omfattning och komplexitet, men i genomsnitt handlade det om ca en personmånads arbetsinsats per produkt. Om man räknar med att det finns ca 240 pro- dukter i den officiella statistiken, så skulle en fullständig dokumentation av dessa kräva , d.vs. av den volym arbete som utförs vid SCB under ett år.12 Det är knappast orimligt att en arbetsinsats av denna omfattning skall kunna rymmas inom befintliga anslag. 12 Andra statistikansvariga myndigheter än SCB är i och för sig ansvariga för ungefär hälften av de 240 produkterna, men eftersom SCB-anställda i stor utsträckning svarar för produktionen av även dessa produkter, kan det vara rätt att räkna med arbetsinsatsen för dem också, när man ställer den i relation till mängden av allt arbete som utförs vid SCB . Å andra sidan handlade det här om en "förstagångsdokumentation" av samtliga produkter, och den utfördes i flera fall av personer, som inte hade någon som helst förkunskap om de produkter, som de skulle dokumentera. Aktualisering av befintliga dokumentationer, utförd av personer som "kan" sina produkter bör ta betydligt . I ett fortvarighetstillstånd bör dokumentationsarbetet sålunda inte kräva mer än av statistikproducentens resurser. Begrepps - och beskrivningsmodell ( S C B D O K ) d o k um entationer ( S C B D O K ) En översikt över olika objekt på metadataområdet och deras samband med varandra. Som ett resultat av den ovan refererade kritiken från statsmakterna och tunga statistikanvändare (se avsnitt 1.2) tillsatte SCB ett särskilt verks- projekt med uppgift att se vilka åtgärder av olika slag, som skulle kunna vidtagas för att drastiskt öka tillgängligheten till statistiska datamaterial. De huvudsakliga klagomålen var alltså: ·att SCB använder gammalmodig stordatorteknik, klumpig, dyr och föga användarvänlig ·att datamaterialen är dåligt dokumenterade och därför svåra att hitta och utnyttja ·att SCB:s medarbetare, med hänvisning till kvalitets- och sekretess- problem, i alltför stor utsträckning vill utföra ad hoc bearbetningar av mikrodata själva, på uppdragsbasis, i stället för att låta användarna göra bearbetningar och analyser på egen hand, enligt själv- betjäningsprincipen Projektet skulle föreslå lösningar på de nämnda problemen, och även utföra en del praktiska experiment i samarbete med externa användare för att testa de föreslagna lösningarna. I kort sammandrag blev resultaten av föl- jande: ·En helt ny modell för statistikproduktionen togs fram, helt baserad på persondatorer i nätverk och databasorienterade client/server-system. Försök visade, att även mycket stora databaser skulle kunna hanteras på detta sätt. Ett nytt projekt, , initierades för att förverkliga den nya produktionsmodellen. Omläggningen skulle vara klar , så att SCB då skulle kunna göra sig av med stordatorn och därmed som en bieffekt bli av med en stor del av den s.k. 2000-problematiken. ·SCBDOK-modellen för dokumentation av observationsregister tes- tades praktiskt tillsammans med både statistikproducenter och externa statistikanvändare. Testerna utföll till användarnas belåtenhet. Producenterna hade dock vissa tidigare refererade kritiska synpunkter beträffande de erforderliga arbetsinsatserna (se avsnitt 1.3), och man trodde inte – i motsats till användarna själva – att dokumentationerna skulle vara tillräckligt användarvänliga. ·Ett alternativt, mera variabelorienterat dokumentationsverktyg, , testades. Systemet hade utvecklats vid en ämnesenhet på SCB och var skräddarsytt för ett tiotal observationsregister, som man hanterade på enheten ifråga. Testen skedde i samarbete med Social- styrelsen, som var intresserad av att använda produkten, förutsatt att man fick generalisera och vidareutveckla den för sina egna behov. Ämnesenheten på SCB, som ägde verktyget, var dock inte intres- serad av ett samarbete med på dessa villkor. Man vill hellre vidareutveckla verktyget själv men hade inte resurser för detta, varför projektet rann ut i sanden. ·Olika metoder att hantera sekretessproblematiken på ett konstruktivt sätt prövades. Genom förbudet mot olovlig identifiering,13 som just hade lagstadgats av , hade s.k. bakvägsidentifiering krimi- naliserats, vilket ökade möjligheterna för en statistikansvarig myn- dighet att lämna ut avidentifierade mikrodata till forskare och andra seriösa statistikanvändare, t.ex. utredare vid privata och offentliga utredningsorgan. prövade dessa möjligheter genom att anskaffa programvaran SuperCross från ett programvaru- företag i , , en programvara som visade sig kunna hantera mycket stora mängder avidentifierade mikrodata på ett mycket effektivt, flexibelt och säkert sätt. På en vanlig PC kunde man t.ex. framställa en godtycklig statistisk tabell över hela den svenska befolkningen, ca 9 miljoner poster. 1.5Databasprojektet och statistiska databaser Genom statistikutredning14 och kommitté med uppgift att förbereda ändringar i ansvarsfördelningen för den statliga statistiken, den s.k. ,15 genomfördes en reform med syfte att öka användarinflytandet över styrningen av den officiella statistiken i genom att i viss utsträckning decentralisera beställaransvaret för officiell statistik till ett antal sektormyndigheter, som vid sidan av SCB skulle fungera som statistikansvariga myndigheter. SCB skulle behålla statistikansvaret för ungefär hälften av statistikprodukterna, som ingår i officiella statistik. Genom statistikreformen gavs SCB ett ökat ansvar för bl.a. tillgänglighetsfrågorna. Sålunda fick SCB ett särskilt ansvar för att med anslagsmedel bygga upp en databasservice omfattande ett antal centrala databaser och register. För att utföra uppdraget att bygga upp en databasservice tillsatte SCB först en databasutredning och därefter ett databasprojekt, vars resultat redovisades i slutet av 1994,16 respektive i slutet av 1996.17 13Lagen om den officiella statistiken, 10§ och 15§, 1992. 14Utredningens förslag redovisades 1992 i betänkandet "Effektivare statistikstyrning. Den statliga statistikens styrning och samordning" , SOU 1992:48. 15Genomförandekommitténs förslag redovisades 1994 i betänkandet "Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken", SOU 1994:1. 16"Den framtida databasverksamheten vid SCB – Slutrapport", SCB 1994. 17"Slutrapport från databasprojekten", SCB 1997. Verksamheten sattes i reguljär drift och gavs därvid namnet statistiska databaser. Ett nytt databasprojekt till- sattes med uppgift att fullborda utvecklingen av den nya databasservicen fram . 1.5.1Innehåll: makrodata, mikrodata och metadata statistiska databaser startade alltså . Data- baserna innehåller tre olika typer av data: ·makrodata: det som vi kallar statistik i dagligt tal, d.v.s. aggrege- rade data om populationer och klasser av objekt, t.ex. summor, frekvenser, medelvärden ·mikrodata: data om enskilda objekt, t.ex. företag, individer, händelser, som ligger till grund för statistik, och som kan aggregeras till statistik på ett flexibelt sätt ·metadata: data om data, d.v.s. data som definierar och beskriver mikrodata och makrodata En mera omfattande definition av statistik eller statistiska data skulle kunna vara ·makrodata med bakomliggande mikrodata och tillhörande metadata SCB har som mål att statistiska databaser skall innehålla ·all officiell statistik, som SCB är statistikansvarig myndighet för18 ·ett antal av statsmakterna uppräknade mikrodatamaterial (observa- tionsregister), som ligger till grund för officiell statistik, och som statistikanvändarna ofta vill bearbeta och samköra Någon allmänt accepterad definition av officiell statistik finns inte. Statsmakterna har definierat begreppet genom explicit uppräkning av 22 18 Anledningen till begränsningen till den statistik som SCB svarar för är att det i enlighet med statistikutredningen inte råder något tvång för statistikansvariga myndigheter att använda statistiska databaser för publicering och spridning. Alla statistikansvariga myndigheter är dock välkomna att använda statistiska databaser som spridningskanal. Man kan diskutera om det inte ur samordnings- och tillgänglighetssynpunkt skulle vara en fördel om alla statistikansvariga myndigheter hade skyldighet sprida all officiell statistik, som de svarar för, genom statistiska databaser. Databaserna skulle naturligtvis inte behöva vara den enda spridningskanalen, men den skulle vara obligatorisk. ämnesområden; se rutan till vänster i figur 6. Inom vart och ett av ämnesområdena finns ett antal explicit angivna statistikprodukter.19 En mera beskrivande definition av begreppet officiell statistik skulle kunna vara följande: ·Med officiell statistik avses statistik av allmänt intresse, som upp- fyller av statsmakterna fastställda krav på objektivitet, allmänintresse och kvalitet. Ämnesområden i officiell statistik Följande register tillgängliggörs för statistikbearbetningar genom SCB:s databasservice (SFS 1995:1060): Folk- och bostadsräkningar, Inkomst- och förmögenhet, Handel med varor och tjänster Årlig sysselsättning, ÅRSYS Arbetskraftsundersökningar För brott lagförda personer Jord- och skogsbruk, fiske Översikt över innehållet av makrodata (till vänster) respektive mikrodata (till höger) i statistiska databaser. Till den officiella statistiken bör man strängt taget också räkna de mikrodata (s.k. observationsregister) som ligger till grund för den officiella statistiken. Ett antal av dessa har redan av statsmakterna givits en speciell ställning, genom att de skall hållas tillgängliga för statistik- bearbetningar genom SCB:s databasservice; se rutan till höger i figur 6. borde alla observationsregister, som ligger till grund för officiell statistik, kunna tillgängliggöras på likartat sätt. Inom SCB bedrivs f.n. ett verksprojekt, det s.k. registerprojektet, som bl.a. förväntas förbättra förutsättningarna för snabba, flexibla och kostnadseffektiva statistik- bearbetningar av observationsregistren, såväl bearbetningar av enstaka register som kombinationsbearbetningar (samkörningar) av flera register . Forskarna i SCB:s vetenskapliga råd har uttalat sig för att SCB borde inrätta en särskild registerfunktion med uppgiften att underlätta bearbetningar och samkörningar av observationsregister för 19 "Förordningen (1994:1108) om den officiella statistiken", bilaga. Givetvis skulle alla sådana bearbetningar ske under beaktande av statistiksekretessen. En viktig egenskap hos statistiska databaser är att de, för- utom data, innehåller en rad olika definitioner, beskrivningar, förkla- ringar och kvalitetsdeklarationer av data, s.k. metadata, data om data. En del metadata lagras i fritextform och hanteras med hjälp av s.k. sökmotorer och fritexthanterare. Andra data lagras på i princip samma sätt som data, d.v.s. i tabellstrukturerade relationsdatabaser. Exempel på olika slag av metadata ges i figur 7. Exempel på beskrivande och förklarande Exempel på formaliserade och metadata i fritextform i statistiska · Produktbeskrivningar och kvalitetsdeklara- tioner: översiktliga beskrivningar av alla · Värdemängder och värden statistikprodukter, som ingår i officiella statistik (SOS) · Fullständiga beskrivningar (enligt SCBDOK) · Korrespondensregler mellan olika klassifika- av observationsregister och produkter, som tioner (KDB) · Beskrivningar av arkiverade datamaterial · Beskrivningar av standardiserade klassifika- tioner (KDB) Exempel på olika slag av metadata i statistiska databaser. De mest ingående och utförliga beskrivningarna och förklaringarna av innehållet i statistiska databaser ges i dokumentationer, som utformats enligt den s.k. SCBDOK-modellen, en beskrivningsmodell för observationsregister och statistiska undersökningar (se avsnitt 1.3). En SCBDOK-beskrivning av en statistikprodukt skall vara så ingående och utförlig, att även en statistikanvändare, som inte själv har någon förstahandserfarenhet av undersökningen, skall kunna återanvända alla statistiska data, som genererats av undersökningen, kanske årtionden efter det att undersökningen genomförts, när de som ursprungligen genomförde undersökningen inte längre finns tillgängliga. Statistiken (makrodata) i statistiska databaser och tillhörande beskrivningar (metadata) tillgängliggörs för statistikanvändarna i första hand via Internet. Det sker på flera olika sätt. Utgångspunkten är att Internetanvändaren har tillgång till ett abonnemang på statis- tiska databaser (kostar f.n. per juridisk person och år; gratis för ett 70-tal bibliotek) samt en vanlig s.k. webbläsare (Internet Explorer eller Netscape). Via Internetgränssnittet kan användaren navigera sig fram till önskad statistik med hjälp av olika sökverktyg, och därefter kan han eller hon betrakta statistiken på skärmen och, alltefter egna önskemål, skriva ut den eller ladda ner den i önskat format till den egna datorn för vidare bearbetningar. 1.5.3Användarstyrd statistikframställning: möjligheter och begränsningar Alternativt kan användaren ladda ner en särskild programvara, PC- , en s.k. statistikbläddrare, med vars hjälp man kan vända och vrida på statistisk information och redigera och bearbeta den, tills dess att man har fått den presenterad just så, som man vill ha den. Med hjälp av kan man också snabbt och enkelt komma åt ett antal färdigframställda statistikmaterial, som ofta efterfrågas. En användare som vill ha mera skräddarsydda statistikuttag, kan antingen själv, eller med SCB:s hjälp, göra mera komplicerade bearbet- ningar direkt mot de relationsdatabaser, där statistiken ligger lagrad. Även de bakomliggande observationsregistren skulle på detta sätt kunna göras flexibelt tillgängliga för statistikbearbetningar, men den rätten förbehålls tills vidare SCB-personalen. Som skäl för denna begränsning brukar anföras ·att alla, icke helt fördefinierade och av statistikproducenten sekre- tessgranskade bearbetningar av mikrodata måste granskas av SCB, innan de får genomföras; s.k. skadeprövning enligt sekretesslagen ·att produktbeskrivningar, kvalitetsdeklarationer och annan doku- mentation inte ännu håller en sådan kvalitet, att statistikanvändarna ännu kan få göra vilka statistikbearbetningar som helst på egen hand, utan att först konsultera ansvarig statistikproducent Ett ytterligare skäl för begränsningen, som ibland framkastas av vissa statistikanvändare, är att skräddarsydda bearbetningar av mikrodata för olika statistikanvändares räkning utgör en viktig del av SCB:s upp- dragsverksamhet. Om dessa uppdrag plötsligen föll bort, genom att användarna kan göra dem själva, skulle det åtminstone kortsiktigt ge SCB problem med att finansiera den berörda personalen. Samma kritiker brukar också påpeka, att det kan finnas ett visst egenintresse hos statistikproducentens experter att slå vakt om det kunskapsmonopol man de facto har, så länge inte dokumentationen av statistiken och bak- omliggande data och processer är tillräckligt bra och komplett. Det är naturligtvis mycket svårt att objektivt avgöra huruvida det verkligen ligger något i ovan refererade anklagelser, eller om det bara rör sig om orättvisa misstänkliggöranden. Bäst vore enligt min mening att se till att ännu större ansträngningar görs för att eliminera de kvar-varande hindren för maximal tillgänglighet på användarnas villkor, inom ramen för gällande statistiksekretess. Mycket kan fortfarande göras. Mer om detta . statistiska databaser lämpar sig även som bas för en rad andra spridningsformer, t.ex. , disketter och publikationsframställ- ning. När det gäller statistikpubliceringen, har SCB startat ett projekt, , som syftar till att standardisera och automatisera produktionen av pressmeddelanden och s.k. Statistiska Meddelanden (), genom vilka den officiella statistiken rutinmässigt publiceras och sprids. De nya publiceringsrutinerna, som tas fram, baseras på att all officiell statistik i första hand publiceras genom att den läggs in i statistiska databaser, och där görs tillgänglig vid en viss tid- punkt. Med den databaslagrade statistiken och tillhörande metadata som grund, kan standardiserade, elektroniska pressmeddelanden och framställas med hjälp av fördefinierade mallar och program. Tryckta versioner framställs och skickas till dem som beställt dem, men någon reservupplaga trycks inte. Om någon statistikanvändare senare skulle vilja ha ett tryckt exemplar, kan han eller hon själv trycka ut det på sin egen skrivare via Internet eller beställa ett exemplar från SCB, som då trycker upp det enligt principen för s.k. Print On Demand. Bara besparingseffekten av att inte behöva trycka upp och lagerhålla restupplagor för en eventuell, framtida efterfrågan beräknas bli så stor att den kan finansiera gratis tillgängliggörande av motsvarande elektro- niska produkter, s.k. . De prenumererade eller spontan- beställda tryckta exemplaren kan å andra sidan behöva bli något dyrare . 1.5.5Internet som ingång till all officiell statistik i och internationellt Internet håller snabbt på att bli den naturliga ingången till all officiell statistik: ·Korta nyhetsbulletiner på statistikansvariga myndigheters hemsidor ·Rutinmässig statistikrapportering med korta kommentarer i form av ·Flexibel tillgänglighet till detaljerad statistik och tidsserier, inklusive omfattande och ingående beskrivningar och förklaringar, via statistiska databaser ·Länkar till relaterad statistik från andra statistikproducenter inom och utom För att knyta ihop den officiella statistiken, oavsett vem som är ansvarig för den, utvecklas f.n. det svenska statistiknätet efter en del svenska och utländska förebilder såsom det svenska miljödatanätet och FedStatnätet i . Tillgången till internationell statistik kommer att underlättas av att många nationella statistikbyråer världen över, liksom flera internatio- nella organisationer, är i full färd med att bygga upp system liknande statistiska databaser och Svenska statistiknätet. 1.5.6Rutiner för fortlöpande aktualisering av statistiska databaser För att ett system som statistiska databaser skall fungera effektivt, inte bara tillfälligt, utan även uthålligt och långsiktigt, måste man lägga stor vikt vid att databaserna föds med indata (mikrodata, makrodata och metadata) på ett rutinmässigt och automatiserat sätt. Alla erforderliga indata och aktualiseringar skall helst flöda in från de bakomliggande statistikproduktionssystemen till databaserna via stan- dardiserade gränssnitt och utan att det behöver ske någon handpå- läggning. statistiska databaser är utformade för att kunna fungera på detta sätt, men ännu så länge kommer merparten av data- och meta- datainflödet från SCB:s gamla, stordatorbaserade databaser. Det beror på att merparten av SCB:s produktionssystem fortfarande går i stor- datormiljön. Vid millenniumskiftet skall emellertid alla produktions- system vid SCB vara stordatorberoende, och produktionen kommer i stället att ske i en modern, client/servermiljö med rela- tionsdatabaser. En standardiserad s.k. databaskoppling har utformats för att möjliggöra automatisk överföring av statistiska data och metadata från de nya statistikproduktionssystemen till statistiska databaser via ett s.k. SQL-gränssnitt. Även andra statistikansvariga myndigheter än SCB kan utnyttja den standardiserade databaskopplingen och SQL-gränssnittet för att på samma sätt överföra statistik och metadata från sina produktionssystem till statistiska databaser. Detta gäller vare sig en statistik- ansvarig myndighet väljer att köpa själva statistikproduktionen från SCB eller någon annan statistikproducent eller väljer att sköta statistik- produktionen i egen regi. Kostnaderna för eventuellt nödvändiga anpass- ningsåtgärder och ingrepp ligger på respektive statistikansvarig myndighet, liksom de ligger på SCB:s produkt-ansvariga statistik- program, när det är SCB som är den statistik-ansvariga myndigheten. Databasservicen, statistiska databaser, svarar för att den inkommande statistiken och tillhörande metadata är utformade i enlighet med fastställda standarder. När en viss statistikproduktion ansluts till statistiska databaser, är det vanligen nöd- vändigt med visst expertstöd från databaspersonalen, för att statistiska data och metadata skall bli strukturerade på ett bra sätt, men därefter handlar de centrala insatserna i samband med data/metadatainflödet till databaserna mest bara om att pricka av indata och godkänna even- tuella förändringar i innehåll och struktur. 1.5.7Några viktiga egenskaper hos statistiska databaser Figurerna 8a–8f sammanfattar några viktiga egenskaper hos statistiska databaser. Figur 8a illustrerar problematiken med att databaserna skall till- godose många olika användares olika, och ibland motstridiga behov. För en forskare eller en kvalificerad utredare är det t.ex. viktigt att kunna göra egna bearbetningar och analyser, helst på basis av mikro-data, på den egna datorn.