sou · GNB3125 · 2000-01-01 00:00:00 — Anslaget för näringslivsutveckling i I syfte att stimulera tillväxt och sysselsättning anslog för "åtgärder och projekt inom bl.a. områden som livsmedel, energisystem, kunskapsutbyte, infrastruktur och miljö, samt för att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stat och näringsliv i //regionen". beslutades om en fortsättning av denna verksamhet och ytterligare avsattes . Dessa åtaganden markerar den vikt som regeringen fäster vid utvecklingen i regionen ur ett svenskt näringslivsperspektiv. Östersjöberedningen tillsattes med uppgift att både ta fram förslag till en strategi för agerande på det ekonomiska området i och att föreslå riktlinjer, inriktning, beredningsordning och administration vad gäller insatser med finansiering ur anslaget. I detta senare avseende lämnar beredningen följande förslag: -att programmet Marknadsplats vid erhåller finansiering ur anslaget även kommande budgetår; -att möjligheten hålls öppen för utökningar av affärschansprojektet inom ramen för Marknadsplats , om erfarenheterna så motiverar; -att regeringen överväger ett av Exportråd presenterat förslag till lånefacilitet för små och medelstora företag; 2(24) -att medel ur anslaget avsätts för kontaktskapande och nätverksbyggande verksamhet inom t.ex. handelskammare, kommuner och länsstyrelser; -att frågan om ytterligare riskkapitalsatsningar utreds närmare, och att förslag från utredningen om stöd till mindre företags marknadssatsningar i därvid beaktas; -- att resurserna för aktiv projektutveckling med deltagande av beröra myndigheter, organisationer och företag förstärks avsevärt och att UD:s ges en koordinerande roll; -att medel ur anslaget avsätts för vissa projektförberedande och projektunderstödjande insatser, med beslut av regeringen på förslag av , och att särskild uppmärksamhet ägnas stöd till yrkesinriktade utbildningsinsatser; -att medel ur anslaget reserveras för delfinansiering med gåva av angelägna miljö- och energisatsningar med svensk medverkan, med inriktning på projekt och sektorer som inte varit aktuella för svenskt stöd; -att en permanent samrådsgrupp tillkallas under UD:s ledning för samråd om satsningar och åtgärder på miljö- och energiområdet; -att regeringen övervägar bidrag till en svensk trustfond inom Nopef; -att Sida ger fortsatt hög prioritet åt miljö- och energirelaterade projekt i de kommande årens utvecklingssamarbete och att Sida även fortsättningsvis i förberedelser och genomförandet av projekten aktivt samarbetar med och utnyttjar den svenska resursbasen; -att Sida får i uppdrag att i samråd med näringslivsorganisationer och företag utarbeta ett program med internationella kurser för deltagare från inom sektorer av särskilt intresse för svenska företag, och att medel för detta avsätts ur anslaget; -att en översikt tas fram över pågående IT-projekt, och att ytterligare insatser förbereds på detta område. 3(24) Beredningens slutsats är att fortsatta s.k. Visbystipendier och Östersjöstipendier i första hand skall finansieras på annat sätt en genom anslaget för näringslivsutveckling. Vidare anser beredningen att satsningar inom områdena allmänt Sverigefrämjande och informationsverksamhet inte bör finansieras ur anslaget. Beredningen erinrar om vikten av aktiv uppföljning av slutsatserna från handelsministermötet i . har anvisat 150 milj. kr för anslaget näringslivsutveckling i för . Av dessa har 43 milj. kr. avdelats till projektet vid Exportråd. Beredningen föreslår att regeringen beslutar om den närmare fördelningen av anslaget på de ändamål som angivits ovan. Perspektivet bör härvid vara hela den aktuella fem-årsperioden. har ett starkt intresse av att understödja en ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling i och att främja de nya demokratiernas deltagande i europeiska ekonomiska samarbetsorgan. är ett av de länder som har mest att vinna på politiska och ekonomiska förnyelse och modernisering och på de Central- och Östeuropeiska ländernas EU-medlemskap. har också ett starkt intresse av att genuint partnerskap utvecklas och fördjupas mellan och . Av många skäl, bl.a. rent geografiska, har en naturlig roll som en av de ledande aktörerna i Östersjösamarbetet. I den regeringsförklaring som avgavs understryks att aktiva roll i Östersjöutvecklingen skall stärkas och att sammanflätning, de unga demokratiernas utveckling och innebär att vår del av har förutsättningar att bli en av kontinentens mest dynamiska och starka tillväxtregioner. Regeringen understryker särskilt intresset av att ta tillvara denna unika möjlighet genom ökad samverkan mellan näringsliv och politik. 4(24) Även om tillväxten och utvecklingen av handeln i regionen dämpats till följd av den ryska krisen och en dämpning i världsekonomin finns en betydande potential för handel och investeringar. Färdigställandet av den fasta förbindelsen över samt ett intensifierat samarbete mellan de baltiska länderna och kommer att ha positiva effekter på tillväxten. Svenska företag är väl rustade för att delta i denna utveckling. En rad svenska initiativ har tagits för att påskynda en positiv utveckling i och för att främja handel, investeringar och ekonomisk utveckling. De frihandelsavtal som ingick med var och en av de baltiska länderna var av stor betydelse både ekonomiskt och politiskt. har varit pådrivande i frågan om , liksom i frågan om en utveckling av EU:s relationer med . På svenskt initiativ ägde ett första möte rum mellan regeringschefer rum i . Tillsammans med de andra nordiska länderna har initierat det s.k. baltiska investeringsprogrammet. beslutades om en särskild exportkreditgarantiram för och . Ett nytt program för utvecklingssamarbete med länderna i antogs av . och EU har verkat för att samtliga baltiska länder skall bli medlemmar i . har inom EU aktivt verkat för ökad handelspolitisk öppenhet gentemot . En särskild satsning på förbindelserna med görs . De övergripande målen för insatserna med finansiering ur anslaget finns angivna i budgetpropositionen för och i kommitténs direktiv. Dessa mål är därmed självklara utgångspunkter för kommitténs överväganden. En allmän sådan utgångspunkt är att insatserna, utifrån ett svenskt intresse, skall stimulera näringslivsutveckling i och handel med länderna i . I kommitténs direktiv anges också särskilt att verksamheten skall samordnas med och komplettera utvecklingssamarbetet med , och att beredningens förslag skall vara förenliga med internationella åtaganden. Beredningen anser att ett mer preciserat mål för insatser med finansiering ur anslaget bör vara 5(24) att förstärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Det är detta mål som är utgångspunkten för beredningens bedömningar vad gäller problem och hinder som svenska företag möter i , och för beredningens förslag till insatser och åtgärder. Beredningen understryker att möjligheterna för svenska företag att förstärka sin position i regionen i första hand beror på förhållanden som det ligger utanför beredningens mandat att behandla – t.ex. de svenska företagens allmänna konkurrensposition, lönsamhet, prioriteringar och strategier; den ekonomiska utvecklingen i regionen, utvecklingen i och kandidatländernas anpassning till . Beredningen understryker att anslaget för näringslivsutveckling är ett viktigt nytt instrument för att på ett offensivt sätt främja svenska näringslivsintressen i regionen. Beredningen understryker och att de resurser som statsmakterna ställt till förfogande för ändamålet måste skapa nya möjligheter för svenska företag att verka i regionen. Beredningen har strävat efter att så långt möjliga lägga fast tydliga prioriteringar och riktlinjer för vilken typ av projekt, verksamhet och insatser som bör komma i fråga för stöd ut anslaget. Beredningen har härvid utgått från de problembeskrivningar och bedömningar som redovisas i det följande. Beredningen har också strävat efter att klargöra vilken stödform och vilka allmänna villkor för stödet som bör tillämpas. Beredningen har beaktat erfarenheterna från arbetet med anslaget för samarbete och utveckling i som statsmakterna beslutade om . Dessa erfarenheterna lett beredningen till slutsatsen dels att det – som nämnts - är önskvärt med tydliga riktlinjer och kriterier för medlens användning, dels att det är önskvärt att i ökad utsträckning delegera ansvar till statliga myndigheter och andra statsstödda organ. Beredningen understryker att instrumentet måste användas på ett sätt som inte leder till konkurrenssnedvridningar och som står i överensstämmelse med statsstödsbestämmelserna inom EU och med åtagandena rörande 6(24) statsstödd exportfinansiering inom . Insatserna bör relatera till problem och hinder som svenska företag möter i arbetet med att utveckla handel och investeringar i regionen och som inte är kommersiella och företagsspecifika. Beredningen har kommit till följande allmänna slutsatser när det gäller det sätt på vilket medel ur anslaget bör användas: -anslaget bör kunna användas för extra tilldelning av medel till myndighet och till Exportråd eller till kapitalisering av statligt bolag för att möjliggöra utökade eller nya satsningar i enlighet med riktlinjer som fastställs av regeringen och med delegerad beslutsrätt. I denna anda föreslås t.ex. att medel ställs till Sidas förfogande för viss internationell kursverksamhet; -medlen bör enligt beredningens mening kunna utgå i form av gåva till myndighet i samarbetsland för att förbättra förutsättningar för genomförande av angelägna projekt med svensk medverkan. Projekt inom miljö- och energisektorn bör härvid ges särskild prioritet, liksom projekt som förbättrar förutsättningarna för samarbetslandet att acceptera . erinras om att energiprojekt av flera skäl bör kreditfinansieras, vilket dock inte innebär att beredningen förordar att anslaget skall användas för kreditgivning; -beredningen anser inte att tillräckliga skäl finns för att införa nya system för lån eller garantier. Dock anser beredningen att användning av s.k. villkorslån för små och medelstora företags marknadssatsningar bör övervägas närmare. Sådant stöd bör utformas så att det kompletterar och inte dubblerar annat stöd som ges på området; -beredningen avvisar förslag om kontantstöd till svenska företag i form av subventioner som direkt relateras till kommersiella projekt, både med tanke på statsstödsbestämmelser i internationella överenskommelser och med tanke på konkurrenshänsyn i . Beredningen förordar i stället en satsning på affärschansprojekt inom ramen för Marknadsplats , samt på kontaktskapande och nätverksbyggande aktiviteter; -beredningen erinrar om att det företagsinriktade samarbetet mellan svenska kommuner/regioner och länderna runt är av stor betydelse, och att näringslivsinnehållet i det traditionella vänortssamarbetet har ökat kraftigt. Inte minst gäller detta projekt inom infrastruktur, där svenska 7(24) kommuners erfarenheter kan var viktiga komplement till och bereda vägen för både mjukvaru- och hårdvaruleveranser; -beredningen anser inte att stöd bör utgå till verksamhet i som endast har en indirekt och svag företagsanknytning, t.ex. på utbildnings- och informationsområdet. Stöd som riskerar utvecklas till krav på mer permanenta statliga engagemang bör undvikas; -insatser som innebär gåva eller annat stöd till myndighet i samarbetsland bör stämmas av med detta lands myndigheter (inkl. stödkoordinerande organ), och stå i överensstämmelse med de övergripande målen i landstrategierna. Detta gäller i synnerhet ev. insatser på miljö- och energiområdet och inom annan infrastruktur; -beredningen anser insatserna bör avse de baltiska länderna, och nordvästra eller aktiviteter som direkt kan relateras till utvecklingen av de ekonomiska förbindelserna med dessa länder/regioner. Näringslivsrelaterade aktiviteter inom bör också kunna stödjas ur anslaget, liksom begränsade insatser inom ramen för Öresundssamarbetet; -beredningen noterar att (Invest in ) tagit värdefulla initiativ för att främja utländska investeringar i , med Österjöområdets dynamik och möjligheter om utgångspunkt. Beredningen ser positivt på initiativ från ISA:s sida att utveckla slagkraften i som attraktivt område för investeringar från tredje land. Regeringen bör enligt beredningens mening överväga stöd till dylika initiativ; -beredningen understryker vikten av avrapportering och utvärdering och förutsätter att regeringen inför rutiner härför. Beredningen har inte genomfört någon egen ny analys av vilka problem och hinder som föreligger för att de ovan definierade målet skall uppnås. Däremot har beredning tagit del av det stora antal utredningar och studier som har gjorts i dessa frågor . Slutsatserna i dessa utredningar ligger till grund för beredningens rekommendationer. 8(24) I utredningen om stöd till mindre företags marknadssatsningar i (Ds 1998:12) konstateras att "av alla enkäter..liksom av möten med företag och institutioner framgår att det viktigaste problemet att lösa för att underlätta marknadssatsningar i de aktuella länderna är hur man skall kunna undanröja företagens känsla av att det här handlar om ogripbara marknader och tillhandahålla den information företaget behöver". I samma utredning konstateras att det finns skäl att överväga åtgärder som kan tänkas öka intresset för de nya marknaderna i närområdet och som kan underlätta för små och medelstora företag att undersöka potentialen hos dessa marknader. I utredningen konstateras vidare att "bristen på riskkapital är en faktor som minskar de små och medelstora företagens benägenhet att etablera sig i de aktuella länderna". Förslag läggs fram dels om ett bidragssystem för finansiering av externa konsulter i samband med förberedelser för marknadssatsningar, dels om tillskapande av en riskkapitalfond ur vilken skulle kunna finansiera förvärv av minoritetsposter i av små- och medelstora företag nyetablerade dotterföretag i de aktuella länderna även om de inte skulle välja att inte ta in någon lokal partner. Vidare framhålls att "finansiering knappast synes utgöra något hinder för företags etablering i utlandet....kreditmarknaden i samtliga de berörda länderna är relativt väl utbyggd och strukturella missförhållanden i de lokala banksystemen i huvudsak undanröjda. Med undantag för är tillgången på finansiering i såväl lokal som främmande valuta tillfredsställande, både vad gäller volym och kredittider". - Beredningen konstaterar på denna punkt att bilden bör nyanseras, mot bakgrund bl.a. av den ekonomiska krisen i och dess effekter på banksystemet i baltiska länder. En allmän fråga som ställs i utredningen är "om man med statliga medel skall locka in mindre företag på svåra marknader". I betänkande från (SOU 1998:53) sammanfattas de områden där problem och hinder föreligger för handel och investeringar i följande punkter: 9(24) -infrastruktur/transporter -investeringar, rörelsekapital och kundkrediter. I betänkandet konstaterades att problem och hinder för handel och investeringar förefaller vara relativt väl kända för marknadens aktörer, berörda politiska organ, myndigheter och organisationer. valde att koncentrera sina överväganden och förslag till följande områden: -samverkan och kunskapsöverföring för att höja administrativ kompetens -vissa andra stödåtgärder. Dessa frågor kom att inta en framskjuten plats vid det av initierade handelsministermötet i , och i rekommendationerna från detta möte. De problemanalyser som redovisats i det föregående ligger till grund för beredningens förslag. Beredningen understryker att olika kategorier svenska företag möter olika typer av hinder och problem. Handels- och importföretagen t.ex. kan ha svårigheter att hitta leverantörer som uppfyller kvalitetskrav och som har tillräcklig kännedom om den svenska marknaden. För små och medelstora exportinriktade företag är frågor rörande information, marknadskännedom, förtroende för samarbetspartners, riskkapitalförsörjning, och svårigheter att orientera sig i regelverk och stödformer av stor betydelse. De stora internationella exportföretagen kanske framför allt upplever problem i myndighetskontakter och möjligen i kontakter med internationella finansieringsorgan. De hinder som har redovisats i det föregående är redan föremål för omfattande åtgärder, både inom samarbetsländerna själva, i arbetet med EU- anpassning och inom ramen för utvecklingssamarbetet. 10(24) Under beredningens diskussioner har önskemål framförts om en närmare analys av åtgärder från konkurrentländers sida. Av tidsskäl har det inte varit möjligt att genomföra någon sådan analys. Beredningen noterar att utgångspunkten för det svenska statsstödda exportfinansieringssystemet är att svenska företag skall erbjudas samma villkor som andra regeringar tillhandahåller till sina företag. Berörda myndigheter och organ bör kontinuerligt följa dessa frågor och vid behov föreslå förändringar i stödsystem och regelverk. Till bilden hör att aktivt och med betydande framgång arbetat internationellt för att åstadkomma konkurrensneutralitet vad gäller statsstödd exportfinansiering. I den mån företag eller näringslivets organisationer kan presentera information om konkurrenssnedvridande åtgärder från andra länders sida eller förslag och idéer som grundar sig på konkurrentländers agerande föreslår beredningen att regeringen överväger matchande insatser, ev. i form av reviderade riktlinjer för berörda myndigheter. Beredningen noterar att alla EU-länder är bundna av samma regler för statsstöd och statsstödd exportfinansiering, att inget annat EU-land veterligen har avsatt resurser på samma sätt och i samma utsträckning som den svenska för särskilda näringslivsinsatser, att inget annat EU-land veterligen har infört någon direkt motsvarighet till den särskilda exportkreditgarantiramen för och , men att andra EU- länder på ett betydligt mer aggressivt sätt än synes använda sitt bilaterala bistånd för att främja sina näringslivsintressen, och också att nästan samtliga andra EU-länder har ett större återflöde än från Phare- och Tacis-programmen. Beredningen föreslår att regeringen ger hög prioritet åt bevakning av konkurrentländers verksamhet på näringslivsområdet i regionen. Som ett resultat av den vikt beredningen fäster vid denna fråga bör en särskild undersökning göras över det stöd som utgår i , och . Vad gäller noterar beredningen att EKN f.n. är stängt för längre garantigivning både inom det ordinarie systemet och inom den särskilda garantiramen. De flesta behandlar inte ansökningar om längre affärer, även om vissa institut officiellt är öppna. 11(24) uppgår inom det ordinarie systemet till ca 1,2 mrd kr och inom den särskilda garantiramen ca . Sannolikheten för skadereglering är i vissa fall stor. Efter svenska påstötningar överlämnades ett ryskt förslag till överenskommelse om en ram för ryska statsgarantier i vissa fall. Förslaget bygger på liknande överenskommelser som ingått med andra länder. Beredningen har erfarit att detta förslag f.n. övervägs inom . Åtgärder för små- och medelstora företag I beredningens direktiv markeras att särskilda åtgärder skall övervägas för att främja små- och medelstora företags deltagande i Östersjöhandeln. Beredningen har valt att gruppera förslag om dylika dessa åtgärder i fyra huvudrubriker, med utgångspunkt i den ovan redovisade problemanalysen – information- och rådgivning, stöd till marknadssatsningar, kontaktskapande och nätverksbyggande samt riskkapitalförsörjning. Beredningen erinrar om att både och utredningen om mindre företags marknadssatsningar har understrukit betydelsen av att svenska företag, och då inte minst små och medelstora företag, har tillgång till relevant information om regionens marknader och om aktuella bestämmelser. Beredningen välkomnar mot denna bakgrund regeringens satsning på projektet som innefattar en rad tjänster och stödformer av stort potentiellt värde i den inledande fasen av små och medelstora företags satsningar i . Viktiga inslag i Marknadsplats är lansering av affärschansprojekt och småföretagsstöd, upprättandet av fristående handelskontor i de baltiska länderna samt tillskapandet av Östersjöcentrum vid . Beredningen konstaterar att programmet faller väl inom ramen för det grundläggande syftet med anslaget för näringslivsutveckling. Under beredningens diskussioner har det framkommit att många företag anser sig sakna överblick över de olika instanser som kan förse dem med marknadsinformation, rådgivning, stöd avseende affärsupplägg, finansiering, etc. Genom inrättandet av en "focal point", dvs en instans med uppgift att tillhandahålla och/eller kanalisera svar på företagens förfrågningar, kan 12(24) enskilda företag besparas tid och möda. Östersjöcentrum bör enligt beredningens mening tjäna som en sådan "focal point". Beredningen understryker vikten av att statliga organ på området ger hög prioritet åt information till små och medelstora företag och sina uppgifter och om stödmöjligheter. Beredningen välkomnar beslutet att Östersjöcentrum även skall utgöra ett serviceorgan för svenska handels- och importföretag. Dessa företag spelar en viktig roll i utvecklingen av handeln inom . Beredningen noterar att insatser för att främja samarbetsländers export till har gjorts och görs inom ramen för utvecklingssamarbetet. Beredningen föreslår att programmet erhåller finansiering ur anslaget även kommande budgetår samt att programmets olika delar kontinuerligt följs upp och anpassas till företagens behov liksom till situationen på de aktuella marknaderna. Beredningen erinrar om förslag om att skapa en samlad svensk webbsida för med länkar till andra webbplatser och databaser. På svenskt initiativ antogs vid handelsministermötet i en rekommendation om ett gemensamt arbetet för att realisera detta projekt. har regeringens uppdrag att ta fram den svenska webb- sidan. Beredningen understryker vikten av att detta projekt genomförs skyndsamt. Utredningen om stöd till mindre företags marknadssatsningar i har föreslagit att 25 milj. kr. avsätts till ett bidragssystem för finansiering av externa konsultkostnader i samband med förberedelser för marknadssatsningar. Beredningen konstaterar att utredningens förslag har samma syften och viktiga likheter med det s.k. affärschansprojekt som är en del av projektet marknadsplats och som har kostnadsberäknats till 10 – 15 milj. kr. 13(24) Kostnaderna för de företagsindividuella projekten uppskattas till 100 – 150 tkr per företag och innefattar bl.a. bistånd med programupplägg på marknaden, val av samarbetspartner och besök på marknaden inklusive konsultstöd. Beredningen ser positivt på affärschansprojektet och anser att möjligheten bör hållas öppen till förstärkningar av programmet, i ljuset av erfarenheter och företagens intresse. Beredningen noterar med intresse ett av framlagt förslag till lånefacilitet för små och medelstora företag. Beredningen föreslår att regeringen överväger stöd till en dylik facilitet med medel ur anslaget. I projektet ingår bl.a. stöd till samverkansgrupper inom för t.ex. gemensamma marknadsföringsaktiviteter. Under beredningens överläggningar har framkommit att små och medelstora företag skulle välkomna och uppskatta förbättrade möjligheter till stöd för kontaktskapande aktiviteter och manifestationer, t.ex. genom mässdeltagande, delegationsresor, seminarier och erfarenhetsutbyte mellan företag. Särskild hänvisning har gjorts till aktiviteter som initieras och genomförs av regionala handelskammare. Beredningens slutsats är att välplanerade och noga utvalda dylika aktiviteter kan vara av stort värde. Beredningen föreslår att medel ur anslaget sätts av för dylika ändamål. Beslut om stöd bör fattas av regeringen, efter yttrande från Exportråd och berörda ambassader/handelskontor. Regionala Exportcentra kan vara lämpliga samordnare. Beredningen föreslår att regeringen inom denna medelsram också skall kunna fatta beslut om stöd till länsstyrelsers och kommuners näringslivsinriktade samarbetsinitiativ.