sou · GNB336 · 2000-01-01 00:00:00 — För att hindra att ett bolag tvingas i likvidation, då det har dolda reserver av sådan storlek, att det i verkligheten inte föreligger ekonomisk grund för tvångslikvidation, skall emellertid inom linjen tilläggas en post ut- visande den ökning av tillgångarnas sammanlagda värde som skulle följa, om dessa redovisades till försäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna. Beträffande sådana anläggningstillgångar som undergår fortlöpande värdeminskning gäller dock att de tas upp till anskaffningsvärdet minskat med erforderliga avskrivningar och ned- skrivningar, om därigenom erhålls ett högre värde. Vidare skall vid be- räkningen hänsyn inte tas till skuld på grund av statligt stöd för vilket återbetalningsskyldigheten är beroende av bolagets ekonomiska ställ- ning, om stödet – för det fall att bolaget försätts i konkurs eller träder i likvidation – skall återbetalas först sedan övriga skulder till fullo betalats. Visar kontrollbalansräkningen att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen möjligt till bolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns inte på bolagsstämma efter hänskjutandet en av revisorerna granskad balansräkning avseende ställningen vid tiden för stämman och som utvisar att det egna kapitalet uppgår till det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen, om inte bolagsstämman be- slutar att bolaget skall träda i likvidation, hos rätten ansöka att bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan göras även av styrelseledamot, verkställande direktör, revisor och aktieägare, men inte av borgenär. När ansökan om likvidation gjorts skall rätten förordna att bolaget skall träda i likvidation. Om det emellertid under ärendets handläggning i rätten styrks att en balansräkning som utvisar att bolagets eget kapital uppgår till det registrerade aktiekapitalet blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma, skall rätten inte förordna om likvidation. Om styrelseledamöterna, trots misstanke om att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet underlåter att upprätta kontrollbalansräkning eller försummar att möjligt därefter till bolagsstämma hänskjuta frågan, om bolaget skall träda i likvidation, svarar de och andra som med vetskap om denna under- låtenhet handlar på bolagets vägnar solidariskt för de förpliktelser som därefter uppkommer för bolaget. En styrelseledamot undgår dock ansvar, om han visar att underlåtenheten inte beror på försummelse från hans sida. Solidariskt ansvar för de förpliktelser som uppkommer Huvuddragen i gällande rätt 57 för bolaget inträder även för aktieägare som, när likvidationsplikt föreligger, med vetskap om likvidationsplikten deltar i beslut att fort- sätta bolagets verksamhet. Ansvarighet enligt vad nu sagts gäller dock inte för förpliktelser som uppkommer sedan likvidationsfrågan har hänskjutits till rättens prövning eller sedan en balansräkning, som ut- visar att bolagets eget kapital uppgår till det registrerade aktiekapitalet, blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Tvångslikvidation m.m. vid maktmissbruk Har aktieägare uppsåtligen genom missbruk av sitt inflytande i bolaget medverkat till överträdelse av aktiebolagslagen, tillämplig lag om års- redovisning eller bolagsordningen, kan rätten, om på grund av miss- brukets långvarighet eller annan anledning särskilda skäl därtill före- ligger, på talan av ägare till en tiondel av samtliga aktier besluta, att bolaget skall träda i likvidation (13 kap. 3 §). Rätten kan dock i sådant fall på yrkande av bolaget i stället ålägga bolaget att inlösa kärandens aktier. Försummar bolaget att lösa aktierna inom fastställd tid, skall rätten på talan av den vars aktier skolat inlösas besluta, att bolaget skall träda i likvidation. Övriga fall av tvångslikvidation Föreligger likvidationsskyldighet enligt bolagsordningen och underlåter bolagsstämman att fatta beslut därom, kan rätten förordna att bolaget skall träda i likvidation (13 kap. 4 §). Fråga om likvidation prövas i det fallet på anmälan av PRV eller på ansökan av styrelsen, styrelse- ledamot, verkställande direktören eller aktieägare. Vidare kan PRV förordna att bolaget skall träda i likvidation, om 1.bolaget är i konkurs som avslutas med överskott och bolagsstämman inte inom en månad från det konkursen avslutades fattat beslut om likvidation, 2.bolaget inte på föreskrivet sätt till registret har anmält behörig styrelse, verkställande direktör och revisor, eller 3.bolaget inte har sänt in årsredovisning och revisionsberättelse enligt 3 § första stycket ÅRL från räkenskapsårets utgång (13 kap. 4 a §). Fråga om likvidation tas i dessa fall upp av PRV självmant eller på ansökan av styrelsen, styrelseledamot, verkställande direktören, aktie- ägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget. 58 Huvuddragen i gällande rätt Förfarandet hos rätten och PRV Fråga om tvångslikvidation på grund av bristande täckning för aktie- kapitalet eller enligt bestämmelse i bolagsordningen handläggs som domstolsärende av tingsrätten. Rätten skall kalla bolaget samt aktie- ägare och borgenärer som vill yttra sig i ärendet att inställa sig för rätten på utsatt dag, då fråga om skyldighet för bolaget att träda i likvidation skall prövas. Vid fråga om tvångslikvidation som handläggs av PRV skall myn- digheten förelägga bolaget samt aktieägare och borgenärer som vill yttra sig i ärendet att komma in med skriftligt yttrande eller efterfrågade handlingar till myndigheten . Förfarandet hos myndigheten är skriftligt. Föreläggandet skall om möjligt delges bolaget samt kungöras i Post- och minst två och högst före utgången av den utsatta tiden (13 kap. 5 a §). Före- läggandet får, eftersom underlåtenhet att följa det kan leda till att bolaget blir skyldigt att träda i likvidation, inte förenas med vite (19 kap. 2 §). Om PRV, före det att bolaget föreläggs, skickar en på- minnelse till bolaget och därefter meddelar bolaget ett likvida- tionsföreläggande på den grunden att bolaget inte anmält behörig styrelse för registrering, skall bolaget förpliktas att betala en särskild avgift för kostnaderna i likvidationsärendet (13 kap. 6 a §). Avgiften uppgår f.n. till (19 a § ABF). Om likvidationsgrunden upphört under ärendets handläggning hos PRV skall beslut om likvidation inte meddelas. Genomförandet av likvidationen och bolagets upplösning När bolagsstämman har fattat beslut om likvidation skall detta genom stämmans försorg genast anmälas till PRV, som genast skall utse en eller flera likvidatorer. När en domstol eller PRV beslutar att bolaget skall träda i likvidation, skall en eller flera likvidatorer utses. Likvidatorerna träder i styrelsens och verkställande direktörs ställe och har i uppgift att genomföra likvidationen (13 kap. 7 §). Bestämmelserna om styrelse och styrelseledamöter i aktiebolags- lagen och tillämplig lag om årsredovisning gäller även i fråga om likvidator, om inte annat följer av likvidationsbestämmelserna. Upp- drag att vara revisor upphör inte genom att bolaget träder i likvidation. Bestämmelserna i 10 kap. tillämpas under likvidation. När bolaget trätt i likvidation skall styrelsen och verkställande direktör genast avge redovisning för sin förvaltning av bolagets ange- lägenheter , för vilken redovisningshandlingar inte förut Huvuddragen i gällande rätt 59 har lagts fram på bolagsstämma. Redovisningen skall läggas fram på bolagsstämma så snart det kan ske (13 kap. 9 §). Likvidatorerna skall genast söka kallelse på bolagets okända borge- närer (13 kap. 10 §). Fordringsägare, som inte förut är känd och inte heller anmäler sig inom av , har förlorat sin rätt. Likvidatorerna skall så snart det kan ske genom försäljning på offentlig auktion eller på annat lämpligt sätt förvandla bolagets egen- dom till pengar, i den mån det behövs för likvidationen, samt betala bolagets skulder. Bolagets rörelse får fortsättas, om det behövs för en ändamålsenlig avveckling eller för att de anställda skall få skäligt rådrum för att skaffa sig ny anställning (13 kap. 11 §). Likvidatorerna skall för varje räkenskapsår avge årsredovisning, som läggs fram på ordinarie bolagsstämma för godkännande (13 kap. När den i kallelsen på okända borgenärer utsatta inställelsedagen är förbi och alla kända skulder blivit betalda, skall likvidatorerna skifta bolagets behållna tillgångar mellan aktieägarna, såvida inte bolags- ordningen innehåller föreskrift att resterande behållning skall användas på något annat sätt (13 kap. 13 §). Om en skuld är tvistig eller inte för- fallen till betalning eller av annan orsak inte kan betalas, skall er- forderliga medel innehållas och återstoden skiftas. Vid skifte skall aktieägare erhålla vad som belöper på hans aktier i förhållande till aktier i bolaget, om inte bolagsordningen stadgar annorlunda. Sedan likvidatorerna fullgjort sitt uppdrag, skall de så snart det kan ske avge slutredovisning för sin förvaltning genom förvaltnings- berättelse rörande likvidationen i dess helhet. Berättelsen skall även innehålla en redogörelse för skiftet. Vid berättelsen skall fogas redo- visningshandlingar för hela likvidationstiden. Berättelsen och redo- visningshandlingarna skall avlämnas till revisorerna. Dessa skall inom en månad därefter avge en revisionsberättelse över slutredovisningen och förvaltningen under likvidationen. Efter det revisionsberättelsen avlämnats till likvidatorerna skall dessa genast kalla aktieägarna till bolagsstämma för granskning av slutredovisningen (13 kap. 14 §). När likvidatorerna framlagt slutredovisning är bolaget upplöst. Anmälan därom skall genast göras för registrering (13 kap. 15 §). Om tillgång yppas för bolaget efter dess upplösning eller om talan väcks mot bolaget eller behov på annat sätt uppkommer av likvida- tionsåtgärd, skall likvidationen fortsättas. Anmälan härom skall genast göras av likvidatorerna för registrering (13 kap. 16 §). 60 Huvuddragen i gällande rätt Har bolaget trätt i likvidation på grund av bolagsstämmans beslut eller, vid bristande täckning för aktiekapitalet, på grund av rättens beslut, kan stämman sedan revisorerna avgivit yttrande besluta att likvidationen skall upphöra och bolagets verksamhet återupptas. Sådant beslut får dock inte fattas, om likvidationsanledning på grund av aktiebolagslagen eller bolagsordningen föreligger eller om bolagets eget kapital beräknat enligt vad som ovan sagts om kontrollbalansräkning inte uppgår till det registrerade aktiekapitalet eller om utskiftning ägt rum (13 kap. 17 §). Upplösning av bolag genom avförande ur aktiebolagsregistret Om någon anmälan rörande bolaget inte kommit in till PRV , skall PRV på lämpligt sätt undersöka huruvida bolaget upphört med sin verksamhet. Om myndigheten därvid inte får upplys- ningar om att bolaget fortfarande består, skall det avföras ur registret och är därmed upplöst (13 kap. 18 §). Konkurs utan och med överskott Om aktiebolag är försatt i konkurs och denna avslutas utan överskott, är bolaget upplöst när konkursen avslutas. Finns det överskott i kon- kursen, skall bolagsstämman inom en månad från det konkursen avslutades besluta att bolaget skall träda i likvidation. Fattas inte något sådant beslut kan PRV förordna att bolaget skall träda i likvidation (13 kap. 19 §). 3EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar Den aktiebolagsrättsliga lagstiftningen i påverkas i stor ut- sträckning av EU:s strävan att harmonisera det bolagsrättsliga regel- verket inom unionen. Harmoniseringsarbetet påbörjades under 1960- talet och har successivt blivit allt mer omfattande. Det har genom tillkomsten av nya medlemsstater också kommit att inkludera allt fler länder. Harmoniseringen sker med hjälp av direktiv som ålägger medlems- staterna att dels anpassa sin bolagsrättsliga lagstiftning till direktivens krav, dels underlåta sådana framtida ändringar av lagstiftningen att dessa krav inte längre uppfylls. För de delar av aktiebolagslagen som kommittén behandlar i före- varande betänkande är första (68/151/EEG) och andra (77/91/EEG) bolagsdirektivet av intresse. Dessa har utförligt redovisats i kommitténs betänkande Aktiebolagslagen och EG (SOU 1992:83). Såvitt avser utländska rättsordningar koncentreras framställningen till regleringen i de nordiska länderna. I finns två bolagsformer utan personligt ägaransvar, nämligen aktieselskab och anpartsselskab. Den nuvarande lagen om aktie- selskaber, lov nr. 370 af 13. , tillkom i nordiskt samarbete under slutet av 1960- och . Den överensstämmer därför i stora delar med den svenska aktiebolagslagen. Bolagsformen anpartsselskab tillskapades i samband med inträde i EG och reglerades länge i lagen om anpartsselskaber af 13. . Efter en genomgripande revidering av anpartssel- skabsreglerna finns bestämmelserna numera i lov nr. 378 af 22. . 62 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 3.1.1.1Tillsättande och entledigande av styrelseledamöter Ett aktieselskab skall ha en styrelse med minst tre ledamöter. Dessa väljs av bolagsstämman, om det inte av bolagsordningen framgår att styrelsen skall väljas av representantskapet eller att den delvis skall utses på annat sätt. Majoriteten av styrelsens ledamöter skall alltid väljas av stämman. I likhet med vad som är fallet i ett svenskt aktiebolag gäller för ett aktieselskab att uppdraget som styrelseledamot gäller för den tid som anges i bolagsordningen och att uppdraget inte får omfatta mer än fyra räkenskapsår. Ledamot av styrelsen i ett aktieselskab kan när som helst skiljas från sitt uppdrag av den som valt eller utsett honom. Styrelseledamot kan också när som helst avgå på egen begäran. Meddelande därom skall lämnas till styrelsen och, om han utsetts på annat sätt än av stämman, till den som utsett honom. Sedan ledamoten underrättat styrelsen om sin avgång anses han befriad från sina skyldigheter gentemot bolaget. Styrelsen skall till aktiebolagsregistret för registrering anmäla att ledamoten entledigats eller avgått på egen begäran. Meddelar en leda- mot registret att han avgått och att han förgäves försökt förmå styrelsen att anmäla detta till registret, registreras avgången normalt på basis av dessa uppgifter. Upphör ett uppdrag som styrelseledamot och finns det en suppleant, så träder denne i styrelseledamotens ställe. Om det inte finns någon suppleant som kan träda in, skall övriga styrelseledamöter vidta åtgärder för att en ny styrelse skall utses för den återstående mandat- tiden. Skall styrelseledamoten väljas av bolagsstämman gäller, i likhet med vad som är fallet enligt den svenska lagen, att valet får anstå till nästa ordinarie stämma vid vilken styrelseval förrättas, om styrelsen är beslutför med kvarstående ledamöter och suppleanter. Ett aktieselskab kan upplösas genom likvidation, konkurs, fusion eller fission. I likhet med den svenska lagen skiljer den danska lagen om aktieselskaber mellan frivillig likvidation och tvångslikvidation. Tvångslikvidation kan aktualiseras om bolaget saknar styrelse eller revisor eller inte till Erhvervs- og Selskabsstyrelsen inom föreskriven tid inkommit med årsredovisning. Tvångslikvidation kan också komma EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 63 i fråga vid majoritetsmissbruk, om ägare representerande en tiondel av aktiekapitalet kräver det. Den svenska aktiebolagslagens bestämmelser om tvångslikvidation vid bristande täckning för aktiekapitalet har endast delvis sin mot- svarighet i aktieselskabslagen. Till följd av det andra bolagsdirektivets krav föreskrivs i lagen en handlingsplikt för styrelsen, om gått förlorat. Det ankommer då på styrelsen att sammankalla en bolagsstämma och att vid denna dels lämna en redogörelse för bolagets ekonomi, dels föreslå åtgärder som bör vidtagas, t.ex. att likvidera bolaget. Bestämmelsen är inte sanktionerad på annat sätt än genom det skadeståndsansvar som generellt åvilar styrelsens ledamöter. Beslut om likvidation av ett aktieselskab fattas av bolagsstämman. För beslut om frivillig likvidation är huvudregeln att beslutet är giltigt om det biträtts av ägare med två tredjedelar av de avgivna rösterna och två tredjedelar av de på stämman företrädda aktierna. Föreligger på grund av bestämmelse i lag, Erhvervs- og Selskabsstyrelsens beslut eller föreskrift i bolagsordningen skyldighet att likvidera bolaget, är stämmans beslut giltigt om det biträtts av ägare med mer än hälften av de avgivna rösterna. I anslutning till likvidationsbeslutet utser bolagsstämman en eller flera likvidatorer med uppgift att genomföra likvidationen. Aktieägare representerande en fjärdedel av aktiekapitalet har rätt att utse en med- likvidator att tillsammans med den eller de av stämman valda lik- vidatorerna genomföra likvidationen. Om beslut om likvidation inte fattas trots att skyldighet därtill föreligger eller om bolagsstämman beslutar om likvidation utan att välja likvidator, skall rätten på anmodan av Erhvervs- og Selskabs- styrelsen genomföra likvidationen. Vad särskilt gäller fallet att bolaget saknar styrelse meddelar Erhvervs- og Selskabsstyrelsen normalt en frist inom vilken bolaget har att utse ny styrelse eller anmäla att bolaget trätt i likvidation, vid äventyr att myndigheten annars kommer att anmoda rätten att genomföra en likvidation. Likvidatorerna träder i styrelsens och direktionens ställe under likvidationen. Bolagsstämman behåller sin ställning som bolagets högsta beslutande organ, men med de inskränkningar som följer av lik- vidationsbestämmelserna. Revisors uppdrag upphör inte genom lik- vidationen. När ett aktieselskab trätt i likvidation skall likvidator upprätta en resultatredovisning för tiden från den senast fastställda årsredo- visningen fram till likvidationsutbrottet samt en balansräkning per sist- nämnda tidpunkt. Redovisningen skall revideras och hållas tillgänglig 64 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar för aktieägare och fordringsägare hos bolaget samt sändas in till Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Likvidator skall genast utfärda kallelse på bolagets fordringsägare, att anmäla sina krav på bolaget. Fristen prekluderar inte rätten att göra fordringar gällande, men har betydelse så till vida, att skifte inte får ske . Anmärker likvidatorn mot en be- vakad fordran har borgenären på sig att få frågan prövad av rätten. Fordringar som bevakats efter det att boet är optaget till slutning kan göras gällande endast i icke utskiftade tillgångar. Sedan bolagets skulder betalats, tremånadersfristen gått till ända och eventuella tvistigheter lösts, skall behållningen skiftas mellan aktieägarna. Likvidatorerna skall därefter lämna en slutredovisning för sin förvaltning till bolagsstämman och, efter stämmans godkännande därav, anmäla till Erhvervs- og Selskabsstyrelsen att bolaget är upplöst. Finner likvidator att tillgångarna inte förslår till betalning av skul- derna skall han kalla till bolagsstämma för beslut om konkursansökan. Ett insolvent bolag får inte upplösas genom likvidation. I likhet med vad som är fallet enligt den svenska lagen finns också enligt den danska lagen en möjlighet att fortsätta likvidationen, om det efter bolagets upplösning framkommer ytterligare tillgångar i bolaget eller det i övrigt finns behov därav. Beslut om fortsatt likvidation fattas av rätten. Har stämman beslutat om likvidation, kan vid en ny stämma be- slutas att likvidationen skall upphöra och bolagets verksamhet åter- upptas. En förutsättning för att så skall kunna ske är, att lagens krav på aktiekapitalets minsta storlek är uppfyllt och att bolaget sätter ned sitt aktiekapital så att det till fullo motsvaras av bolagets nettotillgångar. Även ett vid domstol pågående tvångslikvidationsförfarande skall avbrytas om bolaget från förfarandets påkallande inkommer med anmälan om att verksamheten skall återupptas. Till anmälan skall fogas dels ett stämmoprotokoll av vilket skall framgå att stämman beslutat att verksamheten skall återupptas, valt styrelse och revisor och beslutat om eventuell ökning eller nedsättning av aktie- kapitalet, dels ett intyg från revisor att bolagets eget kapital minst mot- svarar aktiekapitalet för stämman och att eventuella lån till aktieägare betalats tillbaka. Till anmälan skall också fogas samtliga årsredovisningar som inte tidigare sänts in till Erhvervs- og Selskabs- styrelsen. En ytterligare förutsättning för att på detta sätt kunna avbryta en pågående tvångslikvidation är, att bolaget inte varit föremål för tvångslikvidation. EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 65 3.1.2.1Tillsättande och entledigande av styrelseledamöter Ett anpartsselskab leds av en direktion eller en styrelse eller av såväl en direktion som en styrelse. Har bolaget endast ett ledningsorgan, direk- tion eller styrelse, så utövar det organet samtliga ledningsuppgifter. Har bolaget två organ, så är styrelsen det översta ledningsorganet med ansvar för frågor av större betydelse och osedvanlig art, medan direk- tionen svarar för ledningen av den dagliga verksamheten. För det fall bolaget är av sådan storlek att det omfattas av lagens bestämmelser om styrelserepresentation för de anställda är styrelse ett obligatoriskt led- ningsorgan. Anpartselskabslagen innehåller inte några bestämmelser om hur styrelse eller direktion skall utses. Det ankommer på delägarna att reglera detta i bolagsordningen. Beträffande möjligheten att entlediga styrelseledamot i ett anparts- selskab och rätten för sådan ledamot att avgå från sitt uppdrag hänvisas till vad som ovan sagts i fråga om aktieselskaber. Reglerna om likvidation av anpartsselskaber överensstämmer i stor utsträckning med reglerna om likvidation av aktieselskaber. Här skall endast två skillnader i regelverket noteras. Den första skillnaden gäller styrelsens handlingsplikt vid bristande täckning för aktiekapitalet. Reglerna för anpartsselskaber är på denna punkt strängare en reglerna för aktieselskaber. Medan styrelsens hand- lingsplikt i ett aktieselskab inträder då gått förlorat, uppkommer denna skyldighet i ett anpartsselskab redan när av motsvarande kapital, anpartskapitalet, gått förlorat. Styrelsen i ett anpartsselskab är också underkastad mer långtgående krav på åtgärder för att komma till rätta med situationen. Det an- kommer sålunda på styrelsen att sammankalla en bolagsstämma och vid denna föreslå åtgärder för att åstadkomma full täckning av anpartskapitalet eller att föreslå att bolaget skall gå i likvidation. Skulle stämman inte besluta om åtgärder för att komma till rätta med kapitalbristen eller inte genomföra dessa åtgärder inom en av Erhvervs- og Selskabsstyrelsen fastställd tidsfrist (som regel ) kan myndigheten besluta om upplösning av bolaget. Bolaget kan dock beviljas en längre tidsfrist under vilken en sanering av bolagets finansiella situation får ske med i bolaget successivt intjänade medel. I likhet med vad som är fallet för aktieselskab sanktioneras 66 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar styrelsens handlingsplikt i nu nämnda hänseenden inte på annat sätt än genom det skadeståndsansvar som generellt åvilar styrelsens ledamöter. Den andra skillnaden mellan aktieselskaber och anpartsselskaber som i detta sammanhang kan noteras gäller den möjlighet till ett för- enklat förfarande för upplösning av anpartsselskab som infördes i lagen per . Om samtliga anpartshavare är överens därom kan ett anpartsselskab upplösas genom att de tillsammans avger en förklaring till Erhvervs- og Selskabsstyrelsen att all bolagets gäld är betald och att bolaget är upplöst. Anmälan skall vara myndigheten till handa från undertecknandet och åtföljas av ett intyg från tull- och skattemyndigheterna att dessa inte har några krav på bolaget. Sedan bolaget på detta sätt upplösts häftar anpartshavarna personligen för gäld som förelåg för undertecknandet. Eventuellt överskott skall fördelas bland anpartshavarna, men lagen ger inga närmare regler om hur detta skall gå till.