sou · GNB3122 · 2000-01-01 00:00:00 — av intagna studerande togs in på behörighet genom gymnasiebetyg, genom arbetslivserfarenhet och genom annat t.ex. folkhögskola eller utländska betyg. Över tiden har andelen intagna på behörighet från arbetslivserfarenhet minskat något till förmån för behörighet genom gymnasiebetyg, se tabell 5 i tabellbilagan. Det bör observeras att upp- giften om arbetslivserfarenhet som behörighetsgrund inte säger något om de sökandes arbetslivserfarenhet. 110 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning Behörighet för intagna KY-studerande Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk 2.2.5Sysselsättningsbakgrund – sysselsatta och arbetssökande På uppdrag av kommittén har SCB samlat in personnummer och namn på de studerande som påbörjat, varit kvar och tagit examen i KY. Ned- anstående statistik baserar sig på SCB:s studerandestatistik och omfattar händelser fr.o.m. försöksverksamhetens start och t.o.m. . av de 10 000 nybörjarna i KY var registrerade som sysselsatta i november året innan de startade utbildningen. Motsvarande siffror är för födda utomlands , för kvinnor och för män . Andelen sysselsatta var störst inom Vård, . Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 111 I november året innan KY-start Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk SCB har också på kommitténs uppdrag undersökt om de KY-studerande var registrerade som arbetssökande innan de började på KY, och motsvarande i fråga om högskolenybörjare – samt hela befolkningen i åldern , se tabellerna 6 och 7 i tabellbilagan. Registrerad som arbetslös har här definierats som deltids- eller heltidsarbetslös. Andelen arbetslösa KY-nybörjare var , högskolenybörjare och i befolkningen . KY har alltså lockat fler tidigare arbetslösa än högskolan. Uppgifterna om sysselsatta kommer från SCB:s sysselsättningsre- gister som hämtar data från bl.a. kontroll uppgifterna och arbetskrafts- undersökningarna och mäter läget . De innehåller inte variabeln arbetssökande. Uppgifterna om arbetslös kommer från AMS och avser händelser innan KY-start. Summan av andel sysselsatta och andel arbetslösa kan därför bli mer än 100. Arbetslösa i KY, högskolan och befolkningen KY-nybörjare ht 96-ht 98 Högskolenybörjare ht 1996-ht 1998 112 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning Fler kvinnor, , än män, , var registrerade som arbetslösa. Hela skillnaden förklaras av kvinnornas högre andel av deltidsarbetslöshet. Bland åldersgrupperna sk iljer sig endast de mycket unga respektive gamla markant från genomsnittet, för de som var vid KY-starten och för de . Störst andel, , registrerade arbetslösa finns i gruppen . Branscher med störst andel tidigare arbetssökande är träindustri, övriga och IT. Lägst andel redovisas för jord, skog, trädgård. Arbetslösa KY-nybörjare, branschvis Registrerad som deltids- eller heltidsarbetslös året innan KY-start Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 113 2.2.6Födda i och utomlands av de 10 000 KY-nybörjarna är födda utomlands. I befolkningen var andelen . Av KY-nybörjare födda utomlands är största gr uppen, , födda i länder utanför EU, i EU men utanför och i . Antalet födda utomlands är, liksom för födda i , störst på utbildningar inom it, tillverkning och ekonomi medan andelen födda utomlands är störst inom bygg, , och livsmedel, . Lägst andel finns inom jord, skog, trädgård, , samt träindustri och övriga, bägge . av alla studerande födda utomlands går på utbildningar i , jämfört av dem som är födda i . I undersökningen om social bakgrund för nybörjare i KY och hög- skolan födda kan födda utomlands av bortfallet studeras. Det är inte riktigt samma sak som alla födda utomlands men kan vara en indikator på skillnader mellan KY och högskolan. Av KY-nybörjarna är den andelen (med normal definition ) och av högskole-nybörjare . På några av de mer yrkesinriktade programmen i hög-skolan, högskoleingenjör och sjuksköterskeexamen är andelen lägre, på båda. En förhoppning med KY har varit att skolformen skall locka studerande som inte annars skulle ha gått eftergymnasial utbildning. SCB har på uppdrag av kommittén tagit fram uppgifter om gymnasial bakgrund för KY-nybörjare och högskolenybörjare – . En betydligt större andel, , av KY-nybörjarna har 2-3-åriga yrkesförberedande gymnasieutbildningar i botten än bland högsko- lenybörjarna, . Männen står för merparten av skillnaden. av männen i KY har yrkesförberedande gymnasium och av männen bland högskolenybörjarna. 114 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning nybörjare ht 1996 - ht 1998 3-4 åriga studieförberedande utb. 2-åriga teoretiska utb. 2-3 åriga yrkesförberedande utb. SCB har också tagit fram utbildningsbakgrund totalt sett, dvs. bakgrund utifrån den högsta utbildningen som en person har slutfört. Av de 10 000 KY-nybörjarna har redan en kortare eller längre eftergymnasial utbildning. Det indikerar att KY även fyller en funktion för dem som vill byta bransch. Andelen med någon eftergymnasial utbildning födda utomlands är , jämfört för födda i . Andelen kvinnor med någon eftergymnasial utbildning är något högre, , än ibland männen, . av KY-nybörjarna var registrerade i högskolan någon av de två terminerna innan de startade sin KY. Det indikerar att det finns en viss övergång från högskolan till KY. Störst andel började på en KY inom ekonomi, , eller IT, . Minst andel finns inom jord, skog, Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 115 Tillverkning hade som gått på högskolan. Mot- svarande siffror är för kvinnor och män samt för födda utomlands . SCB har på uppdrag av kommittén tagit fram en PM (bilaga 6) om social bakgrund och hemmets utbildningsnivå för nybörjare år i kvalificerad yrkesutbildning –1998, ca 8 600 personer. Jämförelser görs med högskolenybörjare /97 i motsvarande ålder, ca 58 600 personer. Skillnaden mellan fördelningen efter social bakgrund respektive efter hemmets utbildningsnivå i båda nybörjar- grupperna och fördelningen i den underliggande populationen, årskul- larna, utgör ett mått på snedrekryteringen. Såsom framgår i bilagan visar en jämförelse mellan grupperna KY- nybörjare och nybörjare i högskolan bl.a. att: Andelen med arbetarbakgrund är större bland KY-nybörjarna än bland högskolenybörjarna, 29 resp. . I den underliggande population, årskullarna i motsvarande åldrar, kom drygt en tredjedel från arbetarhem. Detta innebär att studerande från arbetarhem är underrepresenterade i båda utbildningsformerna. Underrepresenta- tionen är mindre bland KY-nybörjare än för högskolenybörjare. enligt socialekonomisk (SEI) klassificering av familjehushåll Männen inom KY är något mindre socialt snedrekryterade än kvin- norna. En förklaring till detta är att kvinnor och män delvis åter-finns inom olika branscher. Männen finns i större utsträckning än kvinnorna inom branscher med en relativt jämn social rekrytering, som t.ex. inom tillverkning. 116 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning Den högsta andelen nybörjare med arbetarbakgrund i KY fanns inom tillverkningsbranschen, och den lägsta inom branschen för ekonomi, . Andelen med enbart förgymnasialt utbildade föräldrar eller kortare gymnasialt utbildade föräldrar är större för KY-nybörjarna än för högskolenybörjarna, 50 resp. . Högskolenybörjarna, som gr upp, har mer välutbildade föräldrar är KY-nybörjarna, 29 resp. har en längre eftergymnasial utbildning. När vi expedierar ett beviljande får även () i en kopia. Det är den administrativa grunden för att en KY skall berättiga till studiemedel. De flesta KY-studerande tar ut studiemedel. Trots att vi diskuterat uppföljningen med CSN kan CSN inte redovisa uppgifter för hela perioden som försöksverksamheten pågått. För finns uppgifter för 110 av de 180 intag som startade då. Av 2 600 intagna studerande tog ut studiemedel och både studiemedel och lån. Bidraget för KY-studerande är upp- skattningsvis /kalenderhalvår och den som lånar kvitterar ut /kalenderhalvår. Det är lite mer än en heltidsstuderande på högskolan och beror på att många KY har en mer arbetslivsnära för- läggning av studietiden. En KY får enligt förordningen avslutas med en kvalificerad yrkesut- bildningsexamen om den omfattar sammanlagt 80 poäng eller mer och den studerande har fullgjort vad som krävs för att bli godkänd på alla moment i utbildningen. Är den kortare kan den som godkänts istället få ett utbildningsbevis. Har den studerande inte godkänt på alla moment men ändå vill kunna dokumentera sin utbildning har kommittén i ett allmänt råd rekommenderat anordnarna att utfärda ett samlat betygsutdrag. Fram t.o.m. har 142 utbildningar avslutats enligt kommitténs snabbstatistik. För de utbildningarna gäller följande upp- gifter: Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 117 Examen (motsv.) Fördelat efter ålder vid KY-start ser resultaten ut enligt följande: 25–34 år Vård- och övrigbranscherna har högst examinationsfrekvens, miljö och livsmedel lägst. Examinerade av intagna på avslutningsdagen inkl. utbildningsbevis för KY kortare än 80 poäng Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk SCB samlar in och registrerar examinerade på avslutningsdagen och fortlöpande därefter. KY-examina registreras även i SCB:s utbild- ningsregister, vilket gör att data kommer med i t.ex. internationell sta- tistik över i examinerade från eftergymnasiala utbildningar. /99 hade 63 utbildningar hunnit avslutas. Av de 1 700 studerande som registrerats som intagna hade drygt 1 000, , examen på avslutningsdagen. Ytterligare knappt 100 tog sina examen senare, varvid andelen examinerade av intagna steg till . 118 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning Det är svårt att hitta jämförbara data för högskolan. Att det är en relativt hög siffra är dock sannolikt. Inskrivna /92 är de sista som SCB följt upp fördelade på linjer respektive fristående kurser. Av linjestuderande hade examen , och . 2.2.11Efter KY – arbete eller studier För att få lite snabb statistik om KY:s resultat har vi via utbildningsan- ordnaren samlat in information om de studerande som avslutat en utbildning, se tabell 8 i tabellbilagan. I samband med utvärderingen har gjort en enkät till de studerande om förhål- landena efter utbildningens slut. För att inte störa den undersökningen har vi valt att inte fråga de studerande direkt. Uppgifterna nedan är alltså preliminära data om de studerande fått arbete eller planerar att studera vidare. I "anställning" har innefattats allt från att den studerande börjat arbeta under utbildningen till att ha blivit lovad att få börja ett arbete efter utbildningens slut. I "studier" har innefattats fortsatta studier efter KY:s slut. Om den studerande har fått anställning och senare tänker studera vidare registreras den studerande endast under anställning. Av de studerande som var kvar vid utbildningens slut vet alltså att de har anställning efter avslutningsdagen. Av dessa har fått arbete på ett företag som medverkat i lärande i arbete. planerar att studera vidare, av dem i högskolan. Slår man ihop anställning och studier förklaras alltså av totalen. Uppdelat på kvinnor och män har respektive anställning varav respektive på LIA-företag medan respektive planerar att studera vidare varav respektive på högskolan. Högst andel, , med anställning hade man inom bygg och vård. Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 119 Arbete eller studier efter KY i procent av kvarvarande studerande på avslutningsdagen Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk 2.3.1Olika ansvariga utbildningsanordnare – kommun, högskola eller privat var 200 olika KY igång med närmare 140 olika utbildningsanordnare. Andelen helt nya anordnare har minskat över åren från år . Cirka en tredjedel av anordnarna svarade för flera KY med olika inriktningar. Omkring hälften av beviljade platser har en kommun som ansvarig utbildningsanordnare, cirka en tredjedel har ett företag. Bland företagen återfinns också t.ex. studieförbund och AMU-gruppen. Högskolan svarar för av platserna och landstingen numera endast för några enstaka procent. I och med vårdhögskolornas övergång i statlig regi och vissa naturbruksgymnasiers i regi kommer landstingens andel sannolikt att minska ytterligare. Fördelningen mellan de olika anordnarkategorierna speglar mer än något annat antalet sökta platser från respektive kategori. Anordnarka- tegori har inte varit en av kommitténs urvalsgrunder. Vi har dock sett positivt på helt nya anordnare både för att nå syftet att pröva KY brett i arbetslivet och för att sprida riskerna. Att ge en och samma anordnare alltför många nya platser på en gång har i några fall visat sig inte befrämja kvaliteten. Det är lätt att underskatta arbetet med att starta ny 120 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning utbildning, att engagera lärare, hålla kontakterna med arbetslivet och kanske framför allt att skaffa . En av förutsättningarna för välfungerande KY är att samverkan med arbetslivet sker kontinuerligt från det att utbildningarna utformas till att de studerande slutar och förhoppningsvis får en anställning. har ett mindre antal företag deltagit i själva arbetet med att ta fram en ansökan om KY, medan fler företag anges som presumtiva arbetsplatser för . I själva genomförandet deltar oftast arbetslivet även i den skolförlagda delen antingen med hela kurser eller som föreläsare och inspiratörer. Eftersom tiden mellan ansökan och den första LIA-perioden i allmänhet är , är det ofta många företag utöver de vidtalade som sedan deltar med . På många håll har arbetslivet deltagit i samband med examinationen och slutligen har arbetslivet naturligtvis den viktiga rollen som arbets- eller uppdragsgivare efter utbildningen. De företag som deltagit vid utformningen av ansökan är ofta de som från början sitter i en ny . Ledningsgrupperna fyller en viktig funktion som bevakare av en utbildnings kvalitet och yrkesrelevans. Ledningsgruppens sammansätt- ning styrs av 23 § i förordningen om KY: Ledningsgruppen skall bestå av 1.företrädare för de delar av arbetslivet som berörs av utbildningen, 2.minst en företrädare för en högskola och 3.minst en företrädare för den kommunala vuxenutbildningen. Den ansvariga utbildningsanordnaren får utse ledamöter utöver dem som anges i första stycket. Flertalet av ledamöterna i ledningsgruppen skall dock vara företrädare för arbetslivet. Minst en företrädare för de studerande skall ha närvaro- och yttranderätt vid ledningsgruppens sammanträden. Vi har fäst stor uppmärksamhet vid att ledningsgrupperna har den fast- ställda sammansättningen. I samband med att anordnarna lämnar in den första statsbidragsrekvisitionen för varje intag har ledningsgruppen kontrollerats. har anordnare, särskilt privata sådana angett sig själva som arbetsliv. För att ledningsgruppens funktion som kvalitets- och yrkesrelevansbevakare skall upprätthållas har de då fått komplettera SOU 1999:122 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 121 med ytterligare arbetslivsrepresentanter. I stora organisationer som har en separat enhet som är en verklig presumtiv arbetsplats för de färdiga studerande, t.ex. energiverk i regi, har dock representanter därifrån accepterats som arbetslivsföreträdare. Om en utbildningsanordnare är ansvarig för flera utbildningar får enligt förordningen ledningsgruppen vara gemensam för dessa. Av 175 ledningsgrupper är 12 ansvariga för mer än en utbildning, 7 utbildningar som mest men normalt 2-3. Kommittén har låtit anordnarna ange organisationsnummer för sina ledningsgruppsrepresentanter. SCB har på uppdrag av kommittén gjort en samkörning av numren mot sitt företagsregister och tillfört registret uppgifter om juridisk form, antal anställda i storleksklass, bransc hkod, koncerntillhörighet och kommunkod. Uppgift om organisationsnummer finns för 2 281 ledningsgruppsre- presentanter i 199 utbildningar. Bortfallet är , dels saknas alla uppgifter om organisationsnummer för 13 utbildningar, dels saknar 75 enstaka ledningsgruppsrepresentanter organisationsnummer. Det sistnämnda kan bero på att personen inte är knuten till något företag utan t.ex. är pensionerad eller att företaget inte fanns med i före- tagsregistret 1998 eller inte finns registrerat som företag i , men oftast är det fråga om felaktiga eller utelämnade nummer. Av ledningsgruppsrepresentanterna är ledamöter och adjungerade. Att vara adjungerad är vanligast bland studeranderepre- sentanterna, är det, och minst vanligt bland arbetslivsföreträdarna, . Kommuner och privata anordnare har i högre utsträckning adjungerade studeranderepresentanter, , än landstingen och hög- skolan där andelen är respektive . Andelen kvinnor är bland ledamöterna och bland adjungerade. Av arbetslivets ledamöter är kvinnor och män. Högsko- lans ledamöter har lägst andel kvinnor, och studerandeledamöterna högst, . (Andelen kvinnor bland de studerande är .) Bygg- och tillverkningsbranschernas utbildningar har lägst andel kvinnor bland ledamöterna, , turism- och vårdutbildningarnas högst, respektive . Ser man bara på arbetslivets ledamöter i de branschernas utbildningar är andelen kvinnor 10, 10, 31 respektive Arbetslivets ledamöter kommer framför allt från vanliga aktiebolag, kommer från ideella föreningar, från kommuner, från landsting, från ekonomiska föreningar respektive från statliga institutioner. kommer från vardera bankaktiebolag, handels- /kommanditbolag, ömsesidiga försäkringsbolag och stiftelser. Strukturen inom branscherna reflekteras i deras utbildningars leda- möter. Inom alla branscher är ledamöter från aktiebolag vanligast, bland 122 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning Representanter från ekonomiska och ideella föreningar är vanliga bland jord, skog, trädgårds- och livsmedelsutbildningars ledamöter, representanter från kommuner och landsting inom vårdutbildningarnas osv. Ledamöterna kommer i stor utsträckning från relativt stora företag. av ledamöterna kommer från företag med 50 anställda eller mer. Av alla företag med anställda i var de av totala antalet företag. av ledamöterna kommer från företag med 1-4 anställda. Sådana företag var av 1998. Repre- sentationen motsvarar sannolikt i högre grad antalet anställda i varje storleksklass än antalet företag. 15 av 26 företag med fler än 10 000 anställda har en arbetslivsledamot i någon KY-ledningsgrupp. Företagsstorlek bland arbetslivets ledamöter Antal anställda i företaget 0 anställda i företaget Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 123 Många företag sitter i fler än en utbildnings ledningsgrupp. Sammanlagt finns 944 olika o ganisationsnummer representerade bland de 2 281 ledningsgruppsledamöterna. Bland arbetslivets 1 061 ledamöter är 751 olika organisationsnummer företrädda. stora koncerner är representerade i utbildningarnas led- ningsgrupper: LM har någon ledamot i Av dessa fyra är dock den enda som även är ansvarig utbild- ningsanordnare för en KY. Kommunerna är som tidigare nämnts den vanligaste KY-anordnaren. Av 288 kommuner 1998 var 106, , representerade i någon ledningsgrupp, varav 87 som ansvarig utbildningsanordnare. 12 eller drygt hälften av 23 landsting 1998 var representerade i någon ledningsgrupp, varav 4 som anordnare. Av de 243 s.k. statliga enheterna som fanns 1998 var bara 45, , representerade med någon ledningsgruppsledamot, varav 31 var universitet eller högskola (inkl. de konstnärliga). Av högskolorna har 10 engagerat sig som ansvarig utbildningsanordnare, två av dem är dock aktiebolag. Majoriteten tillhör gruppen små och medelstora högskolor. Försöksverksamheten har letts av en kommitté med tio ledamöter och verkställts av ett kansli med sju anställda. I enlighet med direktiven har kommittén lämnat en årsredovisning till regeringen. Handläggningsordningen avseende ansökningar har i princip varit den samma under hela försöksperioden. Det betyder att kanslichefen på delegation fattar både bifalls- och avslagsbeslut, men besluten skall, för ställningstagande av kommittén, föregås av en redovisning av de beslutsgrunder och principer för urvalet som skall tillämpas. Därvid har också varje ansökan redovisats tillsammans med kansliets bedömning av huruvida den kommer att prioriteras. Beslut i ett ansökningsärende har således inte fattats utan att ärendet på så sätt varit uppe till behandling i kommittén. Avsikten har varit att kommittén skall kunna utöva ett 124 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning SOU 1999:122 avgörande inflytande på handläggningen, men tillförsäkra kansliet ett praktiskt nödvändigt manöverutrymme och en stark förhandlingsposition. Behovet av flexibilitet i handläggningen motiveras bl.a. av att ansökningar kan brista i något avseende; det begärda bidraget kan vara för högt och de yttre förutsättningarna kan ändras. Arbetet med ansökningarna har bedrivits i tre faser. Inför varje ny ansökningsomgång har kommittén som en första fas utarbetat och gett ut en inbjudan att ansöka till alla möjliga intressenter: högskolor, kommuner, gymnasieskolor, skolenheter med komvux, folkhögskolor, studieförbund och utbildningsföretag. Där har preciserats vad en ansö- kan bör innehålla och hur den bör vara utformad. Den har också inne- hållit allmän information om KY. Den andra fasen utgörs av den inledande granskningen tillsammans med en rangordning av utbildningarna inom resp. område (IT, tillverk- ning, turism, vård o.s.v.) utifrån de tilltänkta beslutsgrunderna och principerna. pågår en bedömning av angelägenheten av resp. område, d.v.s. hur många utbildningsplatser som skall tillföras de olika områdena. Den senare bedömningen har huvudsakligen grundats på arbetslivets efterfrågan, men i viss mån måste kvalitetshänsyn vägas in även där, för att undvika att alltför dåliga ansökningar skall komma med. Resultatet av detta arbete redovisas för kommittén in pleno. Kommittén får alltså ta ställning till de beslutsgrunder och principer som avses tillämpas. Kommittén får också en möjlighet att bedöma om utfallet på enskilda utbildningar är rimligt, eftersom det sannolika utfallet också redovisas. Efter detta möte får alla sökande en förteckning som omfattar de utbildningar som prioriterats och alltså kommer att gå vidare i den tredje fasen. I den tredje fasen begär kansliet in kompletteringar och förtydligan- den av de sökande. Detta paras med överväganden om pris och stude- randeantal för de olika utbildningarna. Denna tredje fas är utdragen i tiden och kännetecknas av en pågående dialog mellan blivande anordnare och kansliet där kansliet preciserar villkor och redovisar kompletteringsbehov. Slutresultatet är en ansökan som är godtagbar och inkluderar en komplett utbildningsplan. Därefter beslutar kansliet på delegation om den enskilda utbildningen, dess pris och studerandeantalet samt fastställer utbildningsplanen. Först när samtliga prioriterade utbildningar antingen godkänts eller fallit ifrån tas avslags-besluten, detta eftersom ju bortfallande ansökningar kan skapa utrymme för ursprungligen icke-prioriterade att komma med. Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 125 Enligt direktiven skall kommittén leda försöksverksamheten. Enligt förordningen (1996:372) om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning beslutar kommittén om statsbidrag eller särskilda medel och godkänner utbildningsplanen för resp. utbildning. Enligt 29 § svarar kommittén bl.a. för uppföljning och enligt 30 § är anordnarna skyldiga att medverka bl.a. i detta och att lämna de uppgifter som begärs. I övrigt har kommittén inte tillagts några beslutsfunktioner i förhållande till utbildningarna. Under försöksverksamheten har endast tio frågor behövt förtydligas för anordnarna i allmänna råd.