sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — 12Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv Detta kapitel belyser genomförandet av försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning (KY) utifrån ett regionalt perspektiv. Kapitlet inleds med en bakgrund till att utbildningsanordnare tillsam- mans med näringsliv på regional och lokal nivå utformar utbild nings- insatserna. Därefter följer en resultatdel visande i vilken utsträck ning de medverkande utbildningsanordnarna lyckats rekrytera studenter i natio- nellt avseende. Avslutningsvis förs en kvalitativt inriktad diskussion kring vad som förenar utbildningar som haft framgång med avse ende på riksrekrytering. En av de bärande idéerna bakom försöksverksamheten med Kvali ficerad yrkesutbildning är att tillgodose det nationellt sett ökade beho vet av förhöjd kompetens inom arbetslivet. Kraven på ökad kompetens är riktade från flera olika håll. Ett av kraven kommer av att det internatio- nellt sker en ökning av andelen individer med eftergymnasial utbildning.1 Ett annat krav på ökad kompetens följer av den snabba tekniska utvecklingen inom arbetslivet. Gjorda analyser pekar på att kvarstående som en betydande industrination i hög grad beror på om och i vilken omfattning det sker en ökning av utbildningsinsatserna.2 Ett tredje krav kommer sig av att fokus på ekonomisk tillväxt till viss del flyttats från centrum till periferi. Med ökad globalisering och inter- nationell konkurrens ställs ökade krav på förståelse och omvärlds rela- tering hos regionala och lokala aktörer. Enskilda kommuner, högskolor och andra utbildningsanordnare måste aktivt ta ställning till hur man skall förhålla sig till de pågående omvärlds förändringarna. Sohlman, Framtidens utbildning. i internationell konkurrens, (: , 1996), 195. 182 Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv SOU 1999:119 om utbildning och kompetensutveckling hör till de viktigaste beslu- ten för företag och indi vider.3 Inför försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning har ett antal branscher med behov av ökad kompetens identifierats. Dessa branscher är delar av verkstadsindustrin, handeln, IT, skogsindustrin, turistnäringen och inom kontorsadministrationen.4 Försöks verksamheten är upplagd så att enskilda utbildningsanordnare, arbetsliv och högskola tillsammans ansöker om nya utbildningsprogram. 12.1.1Utbildningsinsatser präglade av regionala och lokala behov Förslaget att utbildningsinsatser inom försöksverksamheten i första hand ska utgå från regionala och lokala analyser av behovet av ökad kompe- tens, beror huvudsakligen på två orsaker. Den ena är viljan att följa utvecklingen inom utbildningsväsendet, som går mot en decentralisering av ansvar och befogenheter. Den andra orsaken är, som tidigare nämnts, behovet av anpassning till omvärlden. KEY-utredning- en5 lyfter fram tre argument för decentraliseringen: -användande av befintlig regional och lokal kompetens inom utbild- ningsväsendet -flexibilitet genom undvikande av bindningar i fasta institutioner -säkerställande av en nödvändig och varaktig anknytning till det lokala arbetslivet. Beträffande användande av lokal kompetens antas detta ge ekonomiska och organisatoriska vinster som av försöksverksamhetens direktiv be- skrivs som de mest centrala och avgörande utmaningarna. Bakgrunden är att skillnaden mellan en lyckad utbildningssatsning och en mindre lyckad i många fall handlar om förmåga att identifiera och utveckla utbildning som motsvarar mer långsiktiga behov på arbetsmarknaden. Uppgiften kräver förutom hög förståelse för företagens villkor, även insikter om en specifik närings framtida utveckling. Den kräver också täta kontakter med de företag vars produkter och pro duktionsmetoder ligger nära den absoluta utvecklingsfronten nationellt och internationellt. Av hänsyn till skillnaderna i näringsstruktur mellan olika delar av landet Sohlman, 7. 4Regeringens proposition 1995/96:145, 13. Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv 183 och till variationerna i befolkningens utbildningsprofil, bedöms detta fordra en stark lokal eller regional förankring.6 Det andra argumentet att inte binda försöksverksamheten till en central institutionaliserad struktur, utan istället tillåta en hög grad av flexibilitet har även det sin grund i de pågående omvärlds föränd ringarna. På samma gång som argumentet med långsiktighet väger tungt kan ingen med säkerhet uttala sig om vilka kategorier av yrken som kommer att göra sig gällande . Utbildningar måste där för tillåtas ha kort start- och stoppsträcka. Ett snabbt uppkommet behov av utbildning inom en viss sektor av arbetsmarknaden måste kunna bemötas med utbildningsinsatser som detta innebär att ett annat mindre angeläget trängs undan och eventuellt läggs ned. Av detta skäl är utredningen skeptisk till ett inlemmande med den befintliga högskolan. En akademisering skulle i negativ bemärkelse innebära förlorandet av den snabbhet som behövs för att möta interna tionell konkurrens. Tanken är istället att beslut skall fattas där den reella möj ligheten att bedöma och påverka det sakliga innehållet finns.7 Det tredje argumentet som utredningen lyfter fram bygger på tanken att arbetslivet skall ta en stor del av ansvaret och för att utveckla den Kvalificerade yrkesutbildningen. Ett nära samarbete betonas som en absolut nödvändighet. pekar man på risken att en central prövning kan byta det förtroende som byggts upp mellan lokalt arbets liv och utbildningsanordnare mot likgiltighet. Får inte företag gehör för sina kompetenskrav och idéer till utbildning är risken överhängande att de efterhand förlorar intresset. 12.1.2Behov av nationella rambestämmelser framför fyra argument som talar för beho vet av över- gripande nationella rambestämmelser. Det första argu mentet är att de utbildningsresurser som står till buds är begränsade såväl regio nalt som nationellt. För att uppnå en rationell länsvis fördelning och und vika snedvridning bör det finnas en nationell över blick och korrigering. Ett andra argument är behovet av att på nationell nivå äga möjlig het att fasa in de utbildningsresurser som Kvalificerad yrkesutbildning inne- bär med det övriga utbildnings systemet, så att de på regional nivå utgör en homogen grupp. Det tredje argumentet är tidsaspekten. Det tar tid att skapa nödvändiga nätverk och kompetens för hantering av utbild nings- insatser på regional nivå. 6SOU 1995.38, 92. 7Ibid., 95. 184 Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv skall det därför finnas möjlighet till stöd och erfa renhetsutbyte. Ett fjärde argument är behovet av nationell likvärdighet, dvs säkerställandet av en homogen utbildningsform. Sammanfattningsvis påtalas behovet att på nationell nivå säkerställa att följande efter levs:8 -Överföring av nationell kunskap till berörda regioner. -Balanserat utbildningsutbud. -Planering av interregionala utbildningar. -Kvalitetsåtgärder, uppföljning och utvärdering. -Information om utbildningar. En fråga som inte entydigt besvaras av är till vilken nivå ansvaret för att identifiera utbildningsbehov samt utforma lokalt präglade utbildningsinsatser skall föras. Utredningen poängterar bety del- sen av att enskilda utbildningsanordnare ges tillfälle att komma med förslag till nya utbildningar. påtalas att en initia tivrätt på exempelvis nivå i många fall skulle innebära en alltför stor organisatorisk begränsning för att utgöra planerings område.9 I utredningen förordas att länen utgör regioner och planerings enheter under försöksverksamheten. Det poängteras att arbets marknader, branscher, och mobilitet skär rakt över den admini strativa indelningen som länen gör. Till länens fördel talar också ett redan väl utvecklat interregionalt samarbete. Ett annat skäl som lyfts fram för att föra ini- tiativrätten till länsnivå är att länen utgör den domi nerande rollen för regionindelning. Den kompetens som finns hos respektive länssty- relse, landsting och framförallt läns arbetsnämnd bör tillvara tas.10 Den övergripande frågeställningen som vi i enlighet med vårt uppdrag (se kapitel 3) avser att besvara är i vilken utsträckning utbildningsan- ordnare lyckats med nationell rekrytering till sina utbildningar. Vi avser vidare att belysa huruvida nationell rekrytering är kopplad till faktorer som branschtillhörighet, ålder, kön och geografisk placering i landet. 8SOU 1995:38, 101. 9Ibid., 93. 10Ibid., 96-97. Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv 185 Eftersom det kan vara svårt att se mönster på den analysnivå som bransch och region utgör undersöker vi om det finns vissa enstaka utbildningar som i högre utsträckning än andra lyckats med nationell rekrytering, och vilka dessa i så fall är. Vi söker också svar på om dessa utbildningar kännetecknas av något gemensamt. De datakällor som använts är dels enkätstudi erna, dels delar av utbildningsanordnarnas beskrivningar utifrån . Dessa källor har kompletterats med material insamlat vid platsbesöken. 12.2Flyttbenägenheten hos de studerande För att undersöka i vilken utsträckning utbildningsanordnarna lyckats med nationell rekrytering, uppmanades studenterna att i (se bilaga 5) besvara om de flyttat till utbildningsorten eller om de vecko- pendlar eller dagspendlar till utbildningsorten (se tabell 12.1). Av tabellen framgår att av de studerande har flyttat från sin tidigare bostadsort för att gå en Kvalificerad yrkes utbildning. Andelen som uppger att de inte flyttat är . Andelen vecko- pendlare är och andelen som dagspendlar är . Om man slår ihop andelen studerande som flyttat med andelen som bor så långt bort att de veckopendlar till sin utbildning, blir summan . Flyttmönster hos de KY-studerande angivet med absolut och relativ frekvens. Ja, jag har flyttat till utbildningsorten Nej, jag har inte flyttat Nej, jag veckopendlar mellan hem och skola Nej, jag dagspendlar mellan hem och skola Det finns en rad faktorer som troligen inverkar på de studerandes beslut att flytta eller inte. I de följande avsnitten analyseras därför stu denternas flyttbenägenhet för att se om det finns något mönster i de siffror som presenterats. De faktorer som vi valt att analysera är bransch, utbildningens geografiska placering samt studenternas ålder och kön. För att lättare åskådliggöra skillnaderna har studenterna indelats i två kategorier. Den första kategorin är andelen studenter som uppgivit att de antingen dagspendlar eller inte har flyttat. Den andra kategorin är 186 Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv andelen studenter som uppger att de antingen har flyttat eller vecko- pendlar. Denna grupp speglar förekomsten av nationell rekrytering. 12.2.1Flyttbenägenhet hos studerande fördelad på bransch Av tabell 12.2 framgår att flyttbenägenheten är tämligen jämnt för delad mellan branscherna. Av de totalt tolv branscher11 som utbildningarna indelats i, har tio branscher studenter med en flyttbenägenhet mellan . Den bransch vars studenter uppvisar störst flyttbenägen- het är Övriga, som domi neras av media- och hantverksutbildningar. Där är flyttbenägenheten . Den bransch vars studenter uppvisar lägst flyttbenägenhet är Ekonomi med . Flyttbenägenhet fördelad på bransch angiven med absolut och relativ frekvens. Har flyttat eller veckopendlar Jord/skog/trädgård Variationerna är små och vi kan konstatera att branschen inte tycks ha någon betydelse för den nationella rekryteringen. Slut satsen stöds också av vår statistiska analys.12 11Indelningen är gjord av yrkesutbildning och avviker något från gängse branschindelning (se kapitel 5). 12Den statistiska analysen har genomförts i två steg. Först har, med hjälp av hypotesprövning och c2-test, konstaterats om sambandet mellan flyttbenägenhet och branschtillhörighet är signifikant (signifikansnivå a = 0,05). Sambandets styrka har sedan uppmätts med ett asymmetriskt mått för nominalskala (Spearmans). Korrelationen visar på ett nära nollsamband med r=0,028. Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv 187 12.2.2Flyttbenägenhet hos de studerande fördelad på utbildningarnas geografiska placering En annan fråga är om det finns något samband mellan hög flyttbenä- genhet och utbildningens geografiska placering. En hypotes är att utbild- ningar i storstäder är mer attraktiva för ung domar på grund av sitt större nöjes- och kulturutbud. De KY-studerandes flyttbenägenhet fördelad på län angiv en med absolut och relativ frekvens. Har flyttat eller veckopendlar Som framgår av tabell 12.3 är fördelningen av flyttbenägen heten relativt jämnt fördelad mellan de olika länen. Av totalt 21 län återfinns 17 i intervallet . Det län som uppvisar högst flytt benägenhet är , där av de studerande uppger att de antingen har flyttat eller veckopendlar till sin utbildning. Näst högsta flyttbenägenhet har studerande inom . Lägst flyttbenägenhet uppger de studerande inom län . Därnäst kommer studerande inom län med . På tredje plats från slutet kommer med . 188 Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv Variationerna mellan länen är små och vi kan konstatera att geogra- fisk placering inte har någon avgörande betydelse för den nationella rekryteringen. Slutsatsen stöds av vår statistiska analys, s om inte visar något tydligt samband.13 12.2.3Flyttbenägenhet hos de studerande fördelad på kön Vi har även kartlagt om flyttbenägenheten hos de studerande kan för- utifrån kön (se tabell 12.4). Flyttbenägenhet fördelad på kön angiven med absolut och relativ frekvens. Flyttat/veckopendlar mellan hem Ej flyttat/dagspendlar mellan hem Skillnaden mellan män och kvinnor avseende flyttbenägenhet är liten (respektive ). Inget tydligt statistiskt samband mellan flytt- benägenhet och kön har kunnat påvisas. 12.2.4Flyttbenägenhet hos de studerande fördelad på ålder I ett försök att hitta ytterligare förklaringar har vi analy serat flyttbenä- genheten mot variabeln ålder. Som framgår av tabell 12.5 är det främst studerande i åldersinter- vallet som är flyttbenägna (). De tre grup per som till- sammans omfattar studenter , har alla en flyttbenägenhet på . Skillnaden mellan den yngsta kategorin och de äldre studerandegrupperna är . 13Korrelationen för faktorerna län och flyttbenägenhet visar inte på något tydligt samband, r=0,070. 14Korrelationen för faktorerna kön och flyttbenägenhet visar inte på något tydligt samband, r=0,035. Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv 189 Flyttbenägenhet fördelad på åldersintervall angiven med absolut och relativ frekvens. Flyttat/veckopend. Ej flyttat/dagsp. Kartläggningen visar alltså på ett samband mellan flyttbenägen het och åldersstruktur. Detta kan emellertid inte betraktas som något sensatio- nellt utan bör istället mottas som en bekräftelse på att ung domar i alla sammanhang är mer lättrörliga än äldre personer. Den statistiska analy- sen visar att sambandet mellan flyttbenägenhet och åldersstruktur är svagt, men det är ändå det tydligaste av de som under sökts. 12.3Flyttbenägenhet inom enstaka utbildningar - tendenser utifrån en kvalitativ analys För att ytterligare belysa flyttbenägenheten hos KY-studenterna har en kvalitativ analys av enkätmaterialet genomförts. Grunden för den kva- litativa analysen är samma enkätdata som tidigare, dvs flyttmönstret hos de studerande. På samma sätt som har studenterna indelats i två kategorier, flyttbenägna16 och icke flyttbenägna. 12.3.1Flyttbenägenhet indelad i ett intervall Utbildningsprogrammen har sorterats i tio intervall med avseende på studenternas flyttbenägenhet. Fördel ningen i intervall återges i tabell 12.6. Utifrån intervallen i tabell 12.6 har vi valt två grupper för en fördju- pad analys. Den ena gruppen består av utbildningar med hög flytt benä- genhet och den andra av utbildningar med låg flyttbenägenhet. Hög flyttbenägenhet har 25 utbildningar () där av de studerande uppger att de har flyttat eller att de veckopendlar till utbildningsorten. Gruppen med låg flyttbenägenhet omfattar 27 utbild- ningsprogram där färre än av studenterna uppger att de har 15Korrelationen mellan ålder och flyttbenägenhet är svagt positiv med r=0,171. 16Studenter som svarat att de flyttat eller veckopendlar för att gå utbildningen. 190 Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv flyttat eller att de veckopendlar till utbildningsorten. Utbildningarna med högflyttbenägenhet analyseras nedan. Flyttbenägenhet hos KY-studerande inom respektive utbildning uppdelad i intervall, angiven med absolut och relativ frekvens. intervall (%) program (%) ³ 90 och £ 100 ³ 80 och < 90 ³ 70 och < 80 ³ 60 och < 70 ³ 50 och < 60 ³ 40 och < 50 ³ 30 och < 40 ³ 20 och < 30 ³ 10 och < 20 ³ 0 och < 10 12.3.2Kännetecken hos utbildningar med hög flytt be- nägenhet Sammantaget visar analysen att utbildningar med hög flyttbenägenhet är mycket heterogena. Två grupperingar har dock identifierats. Den första gruppen av utbildningar fokuserar på traditionella hantverksyrken, exempelvis musikinstrumentmakare, guldsmide och måleri. Den andra gruppen fokuserar på nya moderna hantverksyrken, exempelvis konstruktion och presentation av virtuella produkter. Dessa nya hant- verksyrken kräver, till skillnad från exempelvis traditionella dataut- bildningar, dessutom ett visst mått av handlag eller konstnärlighet. Inom denna gruppering finns utbildningar som New Media Design, Grafisk tryckteknik, Konfektion och skrädderi och Digital medieproduk- tion. Flera utbildningsanordnare påpekar via bristen på ut bild- ade hantverkare i landet. En orsak till den höga flyttbenägen heten inom hantverksutbildningarna kan vara ett uppdämt behov på arbetsmarkna- den, som dessa utbildningar är de enda i sitt slag i landet. Ett kännetecken hos utbildningar med hög flyttbenägenhet är att utbildningsanordnarna är etablerade med gott renommé och lång erfa- renhet inom området. Ett exempel är utbildningen för musik instru- mentmakare som bedrivs vid . Utbildningen har sin grund i de tidigare traditioner och den yrkesskicklighet som utvecklats vid i . Ett annat exempel är Bild journalistik i Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv 191 , där man har lång erfarenhet av utbild ning inom reportage och dokumentärfotografi. Anordnare med en etablerad utbildningsorganisation har förmodligen ett försprång gentemot nystartade utbildningar vad gäller mark- nadsföring, rekrytering och antagning. Det huvudsakliga skälet till stu- denternas benägenhet att flytta till etablerade utbildningar är dock för- modligen anordnarnas goda rykte. Ett kännetecken för utbildningar med hög flyttbe nägenhet hos stu- denterna är att flera av dessa är riksunika. Begreppet riksunik kan i detta fall, med tanke på avsaknad av nationell läroplan eller annan standard- isering, passa in på många utbildningar i försöks verksamheten. Med riksunik utbildning avser vi att utbildningen intar en särställning gentemot övriga utbildningar såtillvida att utformning och kursinnehåll inte återfinns på något annat ställe i landet. Som exempel på riksunik utbildning kan nämnas Restaurangkock med internationell anknytning. Den är den enda i sitt slag inom Kvali- ficerad yrkesutbildning som profileras som påbyggnads- och spetsut- bildning inom kockyrket med tonvikt på internationell praktik. 12.3.3Flyttbenägenhet på regional nivå Den kvantitativa analysen visade inte på något samband mellan flytt- benägenhet och geografisk placering av utbildningarna. Detta samband framträder dock vid den kvalitativa analysen. Ett mönster med koppling till regionalpolitiska överväganden fram träder. Av tabell 12.7 framgår att studenter vid utbildningar belägna i befolkningstäta regioner har liten flyttbenägenhet i jäm förelse med stu- denter vid utbildningar i regioner med mindre befolkningsunderlag. Av de 29 utbildningar som ges inom är endast två () riksrekryterande. Av de 37 utbildningar som ges inom land är tre utbildningar () riksrekryterande. Som jämförelse har Värm land tre riksrekryterande utbildningar () och två riksrekryte- rande utbildningar (). En förklaring kan vara att ungdomar i befolk- ningstäta regioner har ett större utbud av utbildningar varför de inte behöver flytta eller veckopendla för att finna en lämplig utbild ning. 192 Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv Utbildningar med hög respektive låg flyttbenägenhet sorte- rade länsvis angivna med absolut och relativ frekvens. Låg flyttbenägenhet** *Uppgiven flyttbenägenhet på och högre. **Uppgiven flyttbenägenhet på och lägre. 12.3.4Flyttning efter avslutad utbildning Om mindre regioner lyckas bättre än de befolkningstäta regionerna när det gäller nationell rekrytering, råder det omvända förhållandet när stu- denterna avslutat sina utbildningar och skall söka arbete (se tabell 12.8). Vår kartläggning av var de studerande bor efter avslutad utbildning visar att många har flyttat till , som ökat sin nettobefolkning av KY-utbildade med 51 personer (). Andra regio- ner som uppvisar nettoökning är med fyra personer (). ingår inte i de befolkningstäta regi onerna men uppvisar ändå en nettoökning med nio personer (). Största nettominskningen uppvisar Väster län med 8 per- soner (). Därefter kommer län och län med en nettominskningen på 3 personer () respektive 10 personer (). Kvalificerad yrkesutbildning i ett regionalt perspektiv 193 Även Söder manlands län och län uppvisar nettominskningar med 4 personer () respektive 4 personer (). Boendemönster före och efter utbildning sorterat länsvis angivet med absolut och relativ frekvens. -15,5 -40,0 -14,3 -22,0 -8,0 -1,7 -43,5 -2,1 -7,4 -40,0 -17,0 -6,0 -53,3 -10,5 -50,0 *Studerande som bott utomlands. **Studerande som bor utomlands. I kapitlet redovisas resultatet av ; dvs undersökningen av de första ca 1 300 studenterna. Intressanta frågor i försöksverksamheten är vad som händer med KY- studenterna efter utbildningen. Får de ett relevant arbete? Går de vidare till den vanliga högskolan? Är de arbetslösa? Det är också intres sant att få veta hur de i efterhand bedömer sin utbildning. Andel KY-studenter som deltog i , fördelade på kön och bransch samt antal svarande. Jord/Skog/trädgård Nedan följer en redovisningen av resultatet av , genom förd efter det att studenterna avslutat sin utbildning. Redovis- ningen är strukturerad utifrån två frågeområden; syssel sättningen och studenternas bedömning av sin utbildning. Tabellerna på branschnivå bör läsas med försiktighet eftersom det i en del branscher, exempel vis Miljöbranschen, endast handlar om enstaka utbildningar. Nettourvalet för bestod av 1 293 personer. Av dessa genomförde () telefonintervjuer med 1 124 personer. Det innebär en svarsfrekvens på . I tabell 13.1 framgår hur de undersökta studenterna fördelade sig på kön och bransch. Könsfördelningen på de studenter som lämnat utbildningen avvek inte från den för KY-studenterna i stort (se kapitel 7). Samma sak gällde i stort för könsfördelningen på branscher. I tabell 13.2 sammanfattas resultaten av de frågor som handlar om stu- denternas sysselsättning efter avslutade studier. KY-studenternas sysselsättning efter avslutade studier. Jord/skog/trädg Av tabell 13.2 framgår att en hög andel, , hade någon form av anställning. Övergångsfrekvensen till den vanliga högskolan var där emot låg, . var egna företagare och var arbetssökande. 1 Andelen arbetssökande var hög i några bran scher men här rörde det sig om mycket små studentgrupper varför man skall vara försiktig med att dra några slutsatser. 1 Att tabellen summerar 1 130 studenter och inte 1 124 orsakas av att några studerande inom den vanliga högskolan även finns registrerade som arbetssökande. Vi har även frågat om studenterna deltar i någon arbetsmark nads- politisk åtgärd. Endast 58 studenter, , har svarat ja på den frågan.2 Intressant är givetvis om de som var anställda eller egna företagare var verksamma inom det yrkesområde som de utbildat sig för. Detta belyses i tabell 13.3. Antal och andel KY-studenter verksamma inom sitt utbildningsområde samt totalt antal svarande. samma (%) Jord/skog/trädg.