sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — En räntabilitet på nivån efter skatt framstår som hög i en period när inflationen är nära noll och den riskfria långa räntan . Bankernas krav på en hög lönsamhet medför också ett krav på en effektiv organisation. Lönsamhetskravet medför enligt utredningen också en minskad benägenhet att satsa på branscher och företag som förutses ha svårt att erlägga de kostnader och räntor som krävs för att nå ett uppsatt räntabilitetsmål. Höga räntabilitetsmål medför sannolikt också att bankerna blir mindre riskbenägna, dvs. kraven på att en låntagare kan fullgöra sin återbetalningsskyldighet skärps. Bankerna har enligt utredningen ett kollektivt ansvar för att in- och utlåning och betalningssystem för privatpersoner och företag kan ske under rimliga villkor. Bankerna har således ett samhällsansvar sam- tidigt som de är företag med krav på lönsamhet. Det finns en konflikt mellan ett brett och generellt agerande och kravet på lönsamhet. Denna konflikt - eller snarare avvägning - måste av statsmakterna ständigt uppmärksammas. Finansiering och andra finansiella tjänster 149 Små lån till nystartade företag uppges inte vara särskilt lönsamma. Till utredningen har det förts fram påståenden om att banker har en obenägenhet att lämna mindre lån. Utredningen kan inte ta ställning till riktigheten till sådana påståenden. Men med tanke på bankernas lön- samhetskrav och den relativt höga kostnaden för hantering av små- kunder, såsom blivande företagare med utländsk bakgrund, är denna fråga enligt utredningen viktig att uppmärksamma. Såsom sagts stöder utredningen förslag om förändrade krav på tillstånd för att bedriva finansierings- verksamhet i mindre skala. Om kommitténs förslag genomförs, ger detta möjligheter för nya aktörer att komma in på kreditmarknaden, t.ex. företag som särskilt satsar på mindre krediter till företag. I avvak- tan på en sådan utveckling anser utredningen att brist på krediter till utvecklingsbara mindre projekt inte skall saknas. Utredningen föreslår att vid behov ges en sådan utlåningskapacitet att efterfrågan hos på mindre krediter till småföretag skall kunna tillgodoses. Bankerna är enligt lag skyldiga - om grundad anledning att misstänka att det är fråga om penningtvätt eller annat brottsligt syfte inte föreligger - att till privatpersoner och företag öppna ett inlåningskonto. Däremot finns inte någon skyldighet att erbjuda olika betaltjänster, t.ex. att möjliggöra utbetalningar till andra konton eller ansluta till bankgirot. Från bankerna uppges att erbjudandet av sådana tjänster är en för- troendefråga mellan bank och företag. Tillsynen på övergripande nivå över betalningssystemen ligger hos . Vad gäller agerandet i de enskilda bankerna ligger denna uppgift hos . I kommer sannolikt ett lagförslag - som baseras på betän- kandet Finansavtaler och finansoppdrag (NOU 1994:19) - att läggas fram ett förslag om att bankerna skall vara skyldiga att utföra betalningsuppdrag på vanliga villkor. Motivet till förslaget i var vikten av att sådana uppdrag verkligen utförs och hade inte sin bakgrund i några klagomål mot bankernas arbetssätt. De norska bankernas branschorganisation, Den norske Bankforening, ansåg i sitt remissvar över betänkandet att det inte förelåg några skäl till lagstift- ning, men organisationen motsatte sig inte att en bestämmelse förs in. I ovannämnda norska utredning föreslås också att Ved faststellelse av rentesats, gebyrer og andra kostnader skal det ikke skje urimlig forskellsbehandling mellom nya og gamla kunder. har diskus- sioner förekommit om en sådan bestämmelse inte enbart borde omfatta 150 Finansiering och andra finansiella tjänster förhållandet mellan gamla och nya kunder utan också förhållandet mellan de gamla kunderna. Lönsamhetsskäl kan medföra att en bank, som inte önskar satsa på vissa kundgrupper, genom en prissättningspolitik håller dessa grupper utanför bankens verksamhet. I tjänster och kundrörlighet () uttalas att bankernas prissättning mot kunderna bör vara fri inom olika produktområden. Bankerna utnyttjar i praktiken sina avgiftssystem som styrmedel mot kunderna. Detta möter inget hinder förutsatt att konkurrensen fungerar. Bankkunderna har då tillgång till alternativ. Utredningen håller med om detta synsätt men anser att det också är viktigt att uppmärksamma att det kan finnas kundgrupper som genom prissättning i praktiken utestängs från tillgång till tjänsten i fråga. , som avlämnat betänkandet Kassaservice (SOU 1998:159), anger att utredningen haft kontakter med olika intres- senter som påpekat att det finns en grupp av personer som av olika skäl inte beviljas konto i bank och därför är hänvisade till kontantbetalning. Av utbetalningar sker genom betal- ningsanvisning e.d. till mottagare utan konto. har inte funnit att invandrare har särskilda behov vad gäller tillgång till kassaservice. Utredningen kan instämma i att invandrare inte har några särskilda behov av betaltjänster. De har dock samma behov som infödda svenskar. Den ovan diskuterade avsaknaden av historiska data innebär i realiteten att invandrares möjligheter att få tillgång till betaltjänster försvåras. Det beror på att de flesta av dessa tjänster är så konstruerade att tillhandahållandet av dem innebär en kreditrisk för banken. Enligt utredningen bör bankerna inte kunna få sätta orimliga skillnader av avgifter mellan gamla och presumtiva nya kunder för att utföra betaltjänster. Stora skillnader i avgifter att utföra en viss tjänst till en ny kund kan - om de inte är kostnadsmotiverade - i verkligheten utgöra en diskriminering. De enskilda bankerna har en viktig uppgift och ett samhälleligt ansvar att se till att det för landets invånare och företag finns ett väl fungerande betalsystem och ett system som möjliggör betalningar till en skälig kostnad. Det är enligt utredningen otillfredsställande om inte även nyetablerade företag har denna möjlighet. Ansökan om att öppna ett transaktionskonto bör inte avslås utan synnerliga skäl. Utredningen anser det inte på nuvarande stadium vara nödvändigt att föra in en bestämmelse i likartat det norska förslaget vad gäller skyldighet att utföra betaltjänster på vanliga villkor. Finansiering och andra finansiella tjänster 151 Möjligheten för företag att på ett rationellt sätt kunna utföra betal- ningar, vilket förutsätter tillgång till egna transaktionskonton i bank är dock synnerligen viktig för varje företag. Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att undersöka förutsättningarna och villkoren för att öppna konton och därtill hörande tjänster för att utföra betalningar. Inspek- tionen bör, vid behov, föreslå ändrad lagstiftning så att bankerna i princip skall vara skyldiga att utföra betalningsuppdrag till kostnader och villkor som respektive bank allmänt tillämpar. saknar många invandrare - blivande företagare - sta- digvarande bankkontakter. För att åstadkomma en förbättring bör enligt utredningen möjligheter till ett förändrat beteende sökas bland såväl invandrare som av banker. För att förbättra sina möjligheter att få kredit m.fl. banktjänster för att starta ett företag bör invandrare på ett tidigt stadium bli kund i en bank. får dessa regelmässigt sina ersättningar genom avier som endast är inlösningsbara på posten. För att ge förutsättningar för invandrare till tidiga bankkontakter, föreslår utredningen att olika ersättningar också skall kunna betalas in på inlåningskonto i bank. Utredningen föreslår att invandrare redan vid ankomsten till Sve- rige på skilda sätt uppmärksammas på vikten av att bli en stadig- varande bankkund. Invandrare bör också vid ankomsten hit uppmärk- sammas på hur viktigt det är att sköta betalningar och att betal- ningsanmärkningar klart försämrar framtida lånemöjligheter. I finns cirka en miljon människor som är födda utomlands. Om man i gruppen personer med utländsk bakgrund även räknar in dem som har en förälder född utomlands, utgör denna grupp ca 1,6 miljoner män- niskor. Många av dessa har säkerligen väletablerade och varaktiga bankkontakter men stora grupper - bland dem blivande och även etab- lerade företagare - saknar sådana kontakter. I avsnitt 8.2.4 har förslag lämnats hur invandrare på ett naturligt sätt skall komma i en första kontakt med banker. Enligt utredningen är det även lämpligt att bankerna mera aktivt - som en insats i en långsiktig marknadsföring och en insats i samhällets intresse - informerar om sina tjänster. 152 Finansiering och andra finansiella tjänster Bankernas inbördes konkurrens och önskan att hålla nere kostnaderna medför en rationalitet i behandlingen av kreditansökningar. På grund av bristande kunskaper i det svenska språket i tal och skrift och genom kulturella skillnader, kan en invandrare ha svårigheter att lägga fram sina affärsidéer på det sätt som banktjänstemannen är van vid. Detta kan innebära att ansökningar om krediter - särskilt om personen inte har vistats i - inte ger en tillräckligt klar bild av lånesökanden och dennes affärsidéer. Därtill kommer, såsom redovisats i avsnitt 5.3.1, kreditgivarens krav på viss tids folkbokföring i landet eller krav på avsaknad av betalningsanmärkning i . Bankerna bör enligt utredningen öka sin information till personer med utländsk bakgrund om de tjänster som bankerna erbjuder samt genom utbildning av personalen ge en förbättrad service till dessa kundgrupper. Några banker har redan påbörjat ett sådant arbete genom att i sitt utbildningsmaterial ta in frågor som Problemställningar vid kreditgiv- ning till invandrare. I utbildningen planeras att ta med frågor om vilka svårigheter det finns vid denna kreditgivning och hur dessa svårigheter skall lösas. Denna inriktning i utbildningen borde enligt utredningen gälla samtliga banker. Vidare planeras ett erfarenhetsutbyte med kontor i invandrartäta områden. Även de bankanställdas största fackliga organisation, Finansförbun- det, är för en ökad utbildning vilket utredningen noterar med tillfreds- ställelse. Förbundet har, efter samråd med utredningen, gjort följande uttalande. Personer med utländsk bakgrund kan, bl.a. på grund av bristande kun- skaper i svenska språket och kulturella skillnader, ha särskilda svårigheter att presentera sina affärsidéer eller framtida planer för ett redan verksamt företag. Vi stöder en utveckling där personal på banker och finansföretag genom utbildning och andra åtgärder får ökad kunskap om personer med utländsk bakgrund för att dessa gruppers möjligheter att utnyttja finansinstitutionernas tjänster skall förbättras. Ett bra konkurrensmedel för de bankkontor som avser att bredda sina kontakter med personer med utländsk bakgrund, kan också vara en strävan att ha vissa blanketter tillgängliga även på andra språk än det svenska språket. Finansiering och andra finansiella tjänster 153 8.2.6Standardiserade beslutsmodeller - credit scoring För att effektivisera kreditbedömningen tillämpas olika former av standardiserade beslutsmodeller. Scoringtekniken innebär bl.a. att ett antal på förhand fastställda fak- torer ger varningssignaler mot bifall av en kreditansökan. Det datorise- rade systemet medför en från kreditgivarens sida en effektiv behandling av kreditansökningar. Scoringtekniken medför enligt utredningen att den individuella prövningen av kreditansökan blir alltmer schematisk och faktorer som talar till den lånesökandens förmån inte alltid uppmärk- sammas. Flertalet banker använder scoring i större eller mindre utsträckning vid kreditgivning till konsumenter. Metoden är kostnadseffektiv och har kraftigt sänkt behandlingstiden för krediter. Utredningen har hos ett företag inom finanssektorn i ett fall funnit en variabel - svensk och icke-svensk med olika vikt - som särskilt missgynnar personer med utländsk bakgrund. Generellt missgynnar dock scoringtekniken dem om vilka det inte finns några historiska data i de olika registren, t.ex. invandrare. Sannolikheten för avslag i dessa fall är stor. Enligt utredningen bör bankerna försöka få en uppfattning om sökandens återbetalningsförmåga även om sökanden inte har vistats ett flertal år i . Det är viktigt att undersöka vilka faktorer som finns med i systemet och vilken vikt de olika faktorerna ges. Om det finns faktorer som att boende i olika bostadsområden, olika anställningsformer eller anställ- ningstidens längd, som generellt medför en olika kreditvärdering, bör relevansen för en persons återbetalningsförmåga på grund av sådana faktorer utvärderas. En utvärdering bör göras av vilken effekt credit scoring-systemet har för kreditgivningen och om detta system har diskriminerande effekter för vissa grupper av personer eller företag. Det har varit svårt att få en god bild av scoringteknikens uppbygg- nad och tillämpning. Med tanke på att scoringtekniken innebär poten- tiella risker för diskriminering bör en särskild analys göras på detta område. Utredningen bedömer att detta är en angelägen uppgift som av skyndsamt bör ges prioritet. 154 Finansiering och andra finansiella tjänster Med anknytning till frågor om utbildning säger i sitt inlägg (bilaga 7) bl.a. följande: Det är önskvärt att stat, kommuner och andra aktörer understödjer en spridning av kunskapen om social och ekonomisk marginalisering av vissa kategorier av företagare. Det kan ske i samband med extern fortbildning för berörda inom privat och offentlig sektor, inom kreditinstitutens egna internutbildningar samt genom att ämnet ges större uppmärksamhet inom relevanta gymnasie- och högskoleutbildningar. Människor som bäst kan förmedla kunskaper om detta är de som utöver sin formella kompetens har egna erfarenheter av sådan strukturell underordning (i likhet med att kvinnor är representerade när det gäller jämställdhetsfrågor). Staten kan också verka för att banker och andra kreditgivare bygger in en särskild uppmärksamhet på detta problem i sina ordinarie rutiner i samband med kreditbedömningar. Det är ofta svårt att i efterhand påvisa att människor inte behandlats likvärdigt. Ett ytterligare steg för en förbättrad service i bankerna till personer med utländsk bakgrund medför enligt utredningen en ökad andel bank- anställda med en sådan bakgrund. utgör andelen upp- skattningsvis , vilket inte motsvarar andelen av landets totala befolkning. Genom den nya lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskrimi- nering i arbetslivet skärps förbudet mot etnisk diskriminering i enskilda fall. Dessutom åläggs alla arbetsgivare, efter förebild i jämställdhets- lagen, att bedriva ett målinriktat arbete för att främja etnisk mångfald. Med etnisk mångfald avses lika möjligheter och rättigheter oavsett etnisk tillhörighet (dvs. ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller tros- bekännelse) i fråga om arbete, anställningsvillkor och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Kravet på aktiva åtgärder för etnisk mångfald innebär bl.a. att varje arbetsgivare måste bredda sitt rekryteringsunderlag genom att verka för att personer med olika etnisk tillhörighet ges möjlighet att söka lediga anställningar. Enligt utredningen är det särskilt viktigt att banker - och även andra branscher av oligopolkaraktär - omformar sitt arbetssätt till befolk- ningsstrukturen i . DO överlämnade en rapport till regeringen med råd för det målinriktade arbetet. kommer råden att spridas genom en handbok som DO ger ut. Råden bör också ge bankerna stöd i ett aktivt arbete. Emellertid anser utredningen att bankerna när det gäller rekryte- ringsarbete bör kunna ha högre ambitioner än vad lagen kräver. De bör sätta tidsbestämda mätbara mål och planera konkreta åtgärder för Finansiering och andra finansiella tjänster 155 att nå en ökad andel anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer och bland olika kategorier arbetstagare. De mål som bör sättas kan t.ex. avse att andelen anställda med utomeuropeisk bakgrund eller från en viss världsdel skall öka på visst sätt. Som DO beskriver i sin rapport kan målen naturligen behöva variera t.ex. beroende på hur befolkningssammansättningen ser ut i det område där det enskilda bankkontoret ligger. Ett mätbart kvantitativt mått kan enligt DO vara att medarbetarnas etniska tillhörighet skall spegla be- folkningssammansättningen i ett visst geografiskt område. En avgräns- ning kan därvid avse det geografiska område varifrån rekrytering brukar ske till den befattning det gäller. Målen kan enligt rapporten också beakta kundunderlagets etniska tillhörighet. DO ger vidare rådet att mål skall sättas på både kort och lång sikt. Enligt utredningen bör bankerna sträva efter en ökad andel an- ställda med utländsk bakgrund inom skilda funktioner. Därvid är det viktigt hur sökprocessen efter ny personal görs. Behovet av personal med utländsk bakgrund kan givetvis variera i olika delar av landet. Det är likväl notabelt att i genomsnitt av antalet medborgare i landet är utrikes födda. Utbildning till specialister bland personalen på större bankkontor för att ge service åt personer med utländsk bakgrund kan därvid bli ett bra konkurrensmedel. På många områden inom affärslivet finns olika former av etiska regler. Etiska regler kan definieras som uppförandekoder i frågor där lagstift- ning eller andra tvingande regler saknas. Reglerna utgör en rekommen- dation att företaget, organisationen e.d. skall hålla en högre etisk nivå i sitt handlande än den gräns som lagregler och andra bestämmelser rent formellt tillåter. De etiska reglerna skall utgöra ett goodwillskapande förfarande för hela branschen e.d. Etiska regler har bl.a. utfärdats av - för internationella affärer, Fondbörs - för handel med aktier - och - för press, radio och television. har genom s.k. allmänna råd lämnat rekommendationer för olika förhållanden till banker och andra företag som står under inspektionens tillsyn. Vad gäller hantering av etiska frå- gor uppdaterade inspektionen de allmänna råden då inspektionen utfärdade allmänna råd om riktlinjer för hantering av etiska frågor hos institut som står under inspektionens tillsyn (FFFS 1998:22). I ett brev från till utredningen sägs att efter kontakt med utredningen har inspektionen uppmärksammat att 156 Finansiering och andra finansiella tjänster personer med utländsk bakgrund som planerar att starta eller som driver företag, i kontakter med banker och andra kreditgivare kan uppleva problem som hänger samman med personernas utländska bakgrund. brev till utredningen bifogas som bilaga 5. I de allmänna råden uttalas bl.a. att en sund utveckling av verksam- heten förutsätter att instituten bedriver verksamheten på ett etiskt till- fredsställande sätt. Vidare sägs att riktlinjerna som instituten utfärdar - instituten utarbetar egna regler på grundval av de allmänna råden - bör vara utformade med utgångspunkt i att verksamheten skall präglas av god affärssed och konsekvent agerande, rättvis behandling av kund- intressen vid intressekonflikt och lika behandling med avseende på t.ex. etnisk bakgrund, öppenhet och ärlighet. I de allmänna råden sägs att uppföljningen av efterlevnaden av rikt- linjerna bör ske inom ramen för den interna granskningen av institutets interna kontroll. Detta innebär att efterlevnaden av riktlinjerna bevakas av internrevisionen. Internrevisionen arbetar vanligen på uppdrag av styrelsen och rapporterar till denna, jfr. allmänna råd avseende styrning, intern information och intern kontroll inom kredit- och värdepappersinstitut (FFFS 1994:35). Utredningen utgår från att denna funktion hos internrevisionen ges hög prioritet hos kre- ditinstitutens styrelser. Institutens etiska råd har inte varit tillgängliga för allmän- heten. Utredningen anser att etiska regler av en generell natur är viktiga ställningstaganden som i ett öppet samhälle bör vara tillgängliga för allmänheten. Utredningen anser också att bankerna skall hålla sina etiska råd tillgängliga för allmänheten. 8.2.9Nya åtgärder för ökade kontakter med invandrarna I syfte att nå ökade kontakter med invandrare som planerar eller redan har startat egna företag har utredningen haft överläggningar med . Svenska Bankföreningens arbetsutskott - i arbetsutskottet ingår koncerncheferna för de fyra största bankerna - har, efter samråd med utredningen, beslutat att göra följande uttalande: Personer med utländsk bakgrund kan, bl.a. på grund av bristande kun- skaper i svenska språket och kulturella skillnader, ha särskilda svårigheter att presentera sina affärsidéer eller framtida utveckling för ett redan verk- samt företag. Av denna anledning har inlett ett samarbete med () för att personer med utländsk bakgrund skall få de råd och det stöd som kan behövas i ett Finansiering och andra finansiella tjänster 157 I våra banker har särskilda kontaktombud utsetts gentemot IFS. Det samarbete våra banker har med IFS har lett till ökade kontakter med personer med utländsk bakgrund framför allt i . Vi strävar efter att en sådan utveckling också sker i övriga landet. Utredningen välkomnar detta uttalande. Bankernas strävan efter ökade och förbättrade kontakter med invandrare är en viktig vilje- inriktning för att möjliggöra ett ökat företagande bland dessa personer. Enligt utredningens bedömning kommer denna inställning från berörda koncernchefer att få en stor genomslagskraft, speciellt eftersom kommersiella affärsskäl talar för en sådan utveckling. Det är enligt utredningen angeläget att utvecklingen på denna punkt noga följs. De i uttalandet refererade kontakterna med Internationella företagar- föreningen innebär att när bankerna får in låneansökningar som inte är kompletta eller annars ofullständiga i något avseende, hänvisas personen till IFS. IFS:s konsulter går sedan igenom ansökan och kompletterar ansökan med de tidigare ofullständiga eller saknade uppgifterna och prövar även affärsidéns eller projektets hållbarhet. IFS:s verksamhet finns beskriven i avsnitt 7.1.4. Verksamheten håller på att utvidgas till ett flertal platser i landet. Ut- redningens förslag i detta betänkande om ökade insatser på regional nivå för ökat företagande, en ökad andel anställda med utländsk bakgrund m.m. i banker, syftar också till att öka och förbättra bankkontakterna för invandrarföretagare i hela landet. 8.2.10Tvistlösning mellan en bank och dess företagskund Förhållandet mellan en bank och dess kunder baseras i huvudsak på avtalslagen. Eftersom avtalslagen är dispositiv gäller dock bestämmelser i lagen endast om annat inte har avtalats. För att ta till vara den svagare partens intressen har dock staten, bl.a. genom konsumentkreditlagen, utfärdat vissa bestämmelser. Utöver det skydd som konsument- kreditlagen ger, kan konsumenten vid tvist med en bank - eller annat institut som står under tillsyn - också vända sig till () eller Konsumenternas bank- byrå. Före detta kan kunden - detta gäller såväl privatpersoner som företag - klaga hos bankens klagomålsansvarige. tar inte upp klagomål över att kredit inte beviljats. Denna praxis står i överensstämmelse med ett beslut från dåvarande Bank- inspektionen (Dnr 55/86): 158 Finansiering och andra finansiella tjänster Beträffande bankens prövning av Er kreditansökan vill Bankinspektionen framhålla att bankerna har på grund av sin kreditbedömning och med utgångspunkt från god banksed och gällande lagstiftning att självständigt avgöra vilka krediter de kan och vill bevilja. Inspektionen kan inte ta annan befattning med sådana enskilda fall än att i efterhand pröva om handläggningen skett utifrån nämnda utgångspunkter. Om en enskild bank inte har en dominerande ställning och inte heller avslår en låneansökan på grunder som står i strid mot förbudet mot olaga diskriminering i 16 kap. 9 § eller lagen mot etnisk diskriminering, avgör således banken på egen hand med vem avtal skall slutas. Någon kontraheringsplikt, dvs. en skyldighet att sluta avtal med en kund finns således inte.