sou · GNB324 · 2000-01-01 00:00:00 — Genom medlemskapet i Europeiska unionen deltar i den gemen- samma regional- och strukturpolitik som finansieras via EG:s struktur- fonder. Genomförandet av strukturfondsprogrammen, vilket i första hand medlemslandet svarar för, förutsätter administrativa rutiner för bl.a. be- slutsfattande, utbetalning, kontroll och utvärderingar. Synpunkter på hur strukturfondsprogrammen för innevarande period togs fram har behandlats i olika sammanhang. Det har bl.a. framhållits att programmen utarbetades 104 Bilaga 1 – Kommittédirektiv under stark tidspress. Frågan om hur genomförandet skall organiseras i under nästa strukturfondsperiod, –2006, har behandlats i ett antal rapporter. 1997/98:62 har regeringen bl.a. redovisat att det finns skäl att inför den kommande programperioden noggrannt värdera de erfarenheter av framtagande av program och genomförandeorganisation som den innevarande perioden har givit och utifrån en sådan analys bl.a. bedöma vad som bör förändras. Vidare har regeringen angett att det är vik- tigt att EG:s struktur- och regionalpolitiska åtgärder under nästa program- period inriktas på att bl.a. åstadkomma regional balans och medverka till en hållbar utveckling. Ett nytt beslut måste fattas om EU:s regional- och strukturpolitik när den nuvarande programperioden löper ut . pågår bl.a. ett arbete kring ett förslag till nytt regelverk för strukturpolitiken som lagts fram av EG–kommissionen. Förslaget berör även formerna för genomförandet av strukturfondsprogrammen i medlemsstaterna. deltar i denna beredning tillsammans med övriga medlemsstater. Beslutande organ är . Beslut beräknas fattas . Regeringen avser att lämna riktlinjer för utarbetande av de program som kommer att genomföras under nästa programperiod. Nuvarande organisation för genomförande av EG:s strukturfondsprogram Många myndigheter medverkar i genomförandet av strukturfondspro- grammen. , , och samt vissa länsstyrelser vad gäller Interreg II A har s.k. fondansvar för EG:s fyra olika fonder. Fondansvaret innebär bl.a. att myndigheterna skall svara för rekvisition av medel från EG–kommissionen, betala ut fondmedel till enskilda projekt samt redovisa medelsförbrukningen till regeringen och EG–kommissionen. Fondansvaret innebär också ett ansvar gentemot EG–kommissionen för att medlen an- vänds på ett sätt som är förenligt med . För program som omfattas av de horisontella målen och gemenskaps- initiativet Pesca har genomförandeansvaret lagts på de berörda sektors- myndigheterna. Mål 5a-åtgärderna genomförs således av resp. samt länsstyrelserna. Ansvaret för mål 3 har lagts på med länsarbetsnämnderna i viktiga operativa roller. En ny myndighet, Svenska EU–programkontoret för utbildning och kompetensutveckling, har ansvar för genomförandet av mål 4 samt gemen- skapsinitiativen Adapt och Employment. För att genomförandet av de geografiskt avgränsade strukturfondspro- grammen, främst de under målen 2, 5b och 6 samt gemenskapsinitiativet Interreg skall få en tydlig demokratisk förankring, har särskilda statliga myndigheter inrättats. De kallas beslutsgrupper. Bilaga 1 – Kommittédirektiv till största delen av kommunala företrädare och fattar bl.a. beslut om stöd till enskilda projekt. Roll- och ansvarsfördelningen mellan beslutsgrupper och de utbetalande (fondansvariga) myndigheterna regleras i förordningarna (1995:1325) med instruktion för beslutsgrupper och (1998:579) om vissa stöd från . Berörda länsstyrelser svarar för sekre- tariatsuppgifter och övrig administration åt beslutsgrupperna. Den organisation som valts för att genomföra strukturfondsprogrammen har behandlats i en rad utvärderingar och andra studier. Även synpunkter på hur strukturfondsprogrammen tagits fram har behandlats i vissa utvärderingsrapporter och skrivelser, bl.a. från . På uppdrag av regeringen har och Statskontoret lämnat rapporter som bl.a. behandlat nuvarande organisation för genom- förandet av strukturfondsprogrammen. Även revisorer har berört denna fråga i sin rapport stöd efter EU–medlemskapet. En utredare tillkallas med huvuduppgift att för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen under nästa programperiod åren 2000–2006 föreslå former för dels hur de nya programmen skall tas fram, dels hur de skall genomföras. Utredaren skall inrikta sitt arbete på att samla in och analysera de erfarenheter som gjorts under innevarande programperiod och göra jäm- förelser med andra medlemsstater, bl.a. , , , och . Analysen bör omfatta både hur programmen togs fram och hur de genomfördes. En viktig utgångspunkt för utredaren skall vara de delar av EG– kommissionens förslag till nytt regelverk för strukturstödet inom EU som rör framtagande och genomförande av strukturfondsprogram och den beredning av förslaget som pågår inom EU. Utredaren skall utifrån denna beredning belysa de frågor som rör både framtagande av program och genomförandeorganisationens framtida struktur, kompetens samt olika aktörers roll- och ansvarsfördelning. En annan utgångspunkt för utredaren skall vara att analysera de geo- grafiskt avgränsade strukturfondsprogrammens samband med den nationella politiken på olika nivåer och inom olika sektorer. Utredaren skall särskilt analysera sambanden mellan de geografiskt avgränsade programmen och det föreslagna nya mål 3, samt tillämpningen av relevanta delar av den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de som gäller landsbygds- utveckling, i syfte att förstärka de samlade effekterna av dessa insatser. Utifrån erfarenheterna av innevarande period skall utredaren redogöra för hur för den nationella medfinansieringen av strukturfondsprogrammen kan 106 Bilaga 1 – Kommittédirektiv I detta sammanhang skall utredaren beakta arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Utredarens förslag skall grundas på behovet av fortsatt lokal demo- kratisk förankring. Utredaren skall särskilt analysera hur en beslutsorga- nisation på regional nivå kan utformas inom ramen för ett nytt regelverk och med avvägning mellan nationella och regionala intressen. Vidare skall utredaren belysa frågor som rör partnerskapets sammansättning, roller och ansvar, varvid det är av stor betydelse att göra avvägningar mellan myn- digheters och medverkande organisationers m.fl. ansvar. Även här skall arbetet med de regionala tillväxtavtalen beaktas. Vidare skall förslagen till organisation av genomförandet utformas så att kraven på säker medelshantering och finansiell kontroll kan uppfyllas, bl.a genom att beakta EG–kommissionens förordning (2064/97). Förslagen skall uppfylla de krav som kommer att innebära. I detta sammanhang bör även betalningsströmmarna beaktas för att säkerställa ett effektivt genomförande av strukturfondsprogrammen. I det nya regelverket förutses bl.a. skärpta krav på uppföljning, utvärdering och finansiell kontroll. Likaså kan en ytterligare betoning av kraven på möjlighet till insyn förutses. EG–kommissionen har i sitt förslag till nytt regelverk bl.a. föreslagit övergångslösningar som innebär att områden som inte kommer att omfattas av den nya programperioden fasas ut . Förslagen från utredaren skall därför också belysa hur program som gäller områden som kan komma att omfattas av en utfasningsperiod skall administreras. Förslagen till organisation behöver inte vara desamma för alla berörda program eller för alla regioner. Utredaren skall genom offentliga utfrågningar eller på liknande sätt ge utrymme för att samla in synpunkter från berörda aktörer som gäller såväl framtagande som hur programmen skall genomföras. Synpunkter från näringslivet skall särskilt beaktas. Utredaren skall höra den referensgrupp för strukturfondsfrågor beståen- de av representanter från bl.a. arbetsmarknadens parter, , m.fl. som inrättats av Närings- och . Utredaren skall samråda med bl.a. de fondansvariga myndigheterna, beslutsgrupper, länsstyrelser, självstyrelseorgan, , Riks- revisionsverket, Statskontoret, Rådet för forskning- och utvecklings- samarbete mellan och EU, Svenska EU–programkontoret och EU– bedrägeridelegationen. Bilaga 1 – Kommittédirektiv Utredaren skall vidare i sitt arbete samråda med den beredningsgrupp för strukturfondsfrågor som är inrättad inom . Utredaren skall också ha en fortlöpande och nära kontakt med den arbetsgrupp inom som bereder regeringens ståndpunkter beträffande EG– kommissionens förslag till ett nytt regelverk för strukturpolitiken. Utredaren skall i sitt arbete även samråda med den särskilde utredare som skall lämna förslag till inriktning av mål 3 m.m. inom EU:s struktur- fonder under nästa programperiod åren 2000–2006. Utredaren skall i sitt arbete beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124)om statens offentliga åtaganden (dir. 1994:23) och om konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (1996:49). Utredningsarbetet skall redovisas . (Närings- och ) Bilaga 2 – Beslutsgrupper Beslutsgruppen Mål 2 Bergslagen Beslutsgruppen Mål 2 Ångermanlandskusten Beslutsgruppen Mål 5b / Beslutsgruppen Mål 5b Skärgården Beslutsgruppen Mål 5b Sydöstra Beslutsgruppen Mål 6 Sápmi Regionala beslutsgruppen Mål 6 Beslutsgruppen Interreg IIA Barents Beslutsgruppen Interreg IIA // Beslutsgruppen Interreg IIA /Trøndelag Beslutsgruppen Interreg IIA Kvarken/Mittskandia Beslutsgruppen Interreg IIA Sápmi Beslutsgruppen Interreg IIA Skärgården Beslutsgruppen Interreg IIA //Hedmark Beslutsgruppen Interreg IIA Åarjel Saemien för beslutsgruppen Mål 2 Bergslagen Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 2 Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 2 Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 2 Ångermanlandskusten Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 5b för beslutsgruppen Mål 5b / för beslutsgruppen Mål 5b / Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 5b Skärgården för beslutsgruppen Mål 5b Sydöstra för beslutsgruppen Mål 5b Sydöstra för beslutsgruppen Mål 5b Sydöstra för beslutsgruppen Mål 5b Sydöstra Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 5b för beslutsgruppen Mål 5b för beslutsgruppen Mål 5b för beslutsgruppen Mål 5b för beslutsgruppen Mål 5b Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 6 Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 6 Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 6 Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 6 Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 6 Sápmi Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 6 Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 6 Sekretariatet för beslutsgruppen Mål 6 Sekretariatet för regionala beslutsgruppen Mål 6 Svenska sekretariatet för beslutsgruppen Interreg IIA Barents för beslutsgruppen Interreg IIA // för beslutsgruppen Interreg IIA /Trøndelag Svenska sekretariatet för beslutsgruppen Interreg IIA Kvarken/Mittskandia för beslutsgruppen Interreg IIA Huvudsekretariatetet för beslutsgruppen Interreg IIA Sápmi Sydsamiska delsekretariatetet för beslutsgruppen Interreg IIA Sápmi för beslutsgruppen Interreg IIA //Hedmark för beslutsgruppen Interreg IIA Åarjel Saemien Bilaga 4 – Karta över målområden Kartan över målområden finns endast i den tryckta versionen. Bilaga 5 – Internationella jämförelser , med 5,1 miljoner invånare, blev EU-medlem som och . De geografiskt avgränsade mål som berör är mål 2, 5b och 6. Mål 2 i omfattar sex områden i landets södra och västra delar. De fem områdena har tillsammans 787 000 invånare vilket utgör av befolkningen. Insatserna styrs av två SPD. Den första om- fattade perioden från EU-inträde . EG:s bi- drag beräknas täcka av de totala kostnaderna för pro- grammet. Utveckling och internationalisering av affärs- och närings- verksamhet utgör mer än halva programmet. I programmets infrastruk- turdel trycks på skapandet av a Gateway to . godkände kommissionen ett fortsatt mål 2- program för tiden –1999 med ett bidrag på 135,3 mecu. EG-bidraget till den samlade kostnaden sänks till . Det nya programmets profil liknar i allt väsentligt det första. Stor vikt läggs vid bekämpning av arbetslöshet – drygt 10 000 nya jobb väntas tillkomma. För mål 2 finns en (1) övervakningskommitté. Mål 5b i täcker betydande delar av den finska landsbygden (utom de delar som täcks av mål 6). Insatserna är uppdelade i två SPD – ett för fastlandsområdet och ett för . Båda antogs av kommissionen och täcker perioden –1999. Mål 5b-programmet för fastlandet erhåller bidrag från EG:s struk- turfonder på 191 mecu vilket utgör av den beräknade totala kostnaden för insatserna. Nationella offentliga organ beräknas bidra och privata sektorn . Stödet kommer från tre av fonderna: jordbruksfonden (), regionala fonden () och sociala fonden(). Tyngdpunkten i programmet ligger på företagsutveckling och produktionsdiversifiering. Cirka en miljon invånare bor i detta mål 5b-område. Mål 5b-programmet för innebär ett bidrag från EG:s struktur- fonder på 2,6 mecu vilket innebär ett stöd på till den totala kostnaden. Programmet täcker cirka 15 000 invånare vilket är av landskapets befolkning. Utveckling av turism, kultur och miljö utgör framträdande inslag i programmet. är tillsammans med det enda EU-land som omfattas av mål 6. Detta är en följd av inträdesförhandlingarna. Stora delar av EG:s strukturfondsmedel kanaliseras via mål 1 som riktar sig till områden där BNP per capita är lägre än av EU:s genomsnitt. Sådana områden fanns inte i de tre ansökarländerna , och . De perifera områdena i norra präglades emellertid av låg befolkningstäthet, långa avstånd och kärvt klimat på ett sätt som inte var känt inom EU. Mot denna bakgrund konstruerades mål 6 under de tre staternas inträdesförhandlingar. Genom att aldrig inträdde i EU blev mål 6 gällande enbart i och . Vissa skillnader föreligger dock mellan de svenska och finska mål 6-områdena. mål 6-område är exempelvis mer jordbruksbetonat än det svenska. innehåller det sex tätorter med över 20 000 invånare (störst med 56 000 invånare.) medan det svenska området bara innehåller två sådana orter (och ). Finska mål 6 inrymmer av landets befolkning (841 000 invånare). och täcker av landets yta. Svenska mål 6 inrymmer av befolkningen (451 000 invånare. mål 6-område omfattar i huvudsak landets nordliga och östliga delar. , Kajanaland och Norra landskapsför- bund ingår i sin helhet. har ett SPD och en övervakningskommitté för hela mål 6. har den regionala förvaltningen och organisationen ge- nomgått mycket betydande förändringar. EU-inträdet har delvis varit en drivkraft i detta organisationsarbete. 455 kommuner samverkar i 19 landskapsförbund. Dessa bygger på den finska kommunallagens regler om samkommuner vilket närmast motsvarar de svenska reglerna om kommunalförbund. Till uppgifterna hör bevakning av landskapets intressen och utvecklande av landskapet. På uppdrag av staten fungerar också landskapsförbunden som regionala utvecklingsmyndigheter i enlighet med lagen om regional utveckling. Förbundens organ är dels samkommunsfullmäktige som väljs av kommunerna och samkommunstyrelsen som väljs av fullmäktige. Systemet stöds av en förvaltning med en landskapsdirektör i spetsen. har en särskild organisation med ett direktvalt landsting. Tre ministeriers (Handels- och industriminsteriets, Jord- och skogs- bruksminsteriets och ) regionala resurser har samordnats i 15 TE-centraler – TE-keskus. Några TE-centraler verkar inom flera landskapsförbunds områden. Vid en central finns tre avdelningar: arbetskrafts-, industri/företags- och landsbygdsavdelning. TE-centralerna består av ganska många medarbetare. Vid TE-centralen i Åbo finns cirka 150 anställda. Vid sidan av TE-centralerna finns också andra regionalt samordnade myndigheter, exempelvis miljöcentraler. I finns numera sex län, mot tidigare 12. Medan landskaps- förbund och TE-centraler spelar en betydande roll i strukturfondsarbetet saknar länsstyrelserna mer påtagliga funktioner i detta sammanhang. På central nivå har fondansvariga ministerier utpekats. För regionala fonden ansvarar , för sociala fonden svarar Arbetsmi- nisteriet medan Jord- och skogsbruksministeriet slutligen ansvarar för jordbruksfonden. Samordningsansvaret innebär bland annat att det fondansvariga ministeriet anvisar statliga medfinansieringsmedel till andra berörda ministerier. Ansvaret för hantering av EG-medel har fördelats så att olika enheter och organ har hand om en eller flera EU-åtgärder. Uppgiftsfördelning anknyter till den som enheten normalt utför. Ansökan om bidrag skall således i princip lämnas hos det organ som normalt hanterar frågan. En ansökan om en åtgärd för landsbygdsutveckling enligt mål 5b skall så- ledes lämnas hos landsbygdsavdelningen på TE-centralen. Man försöker genom information göra presumtiva sökande medvetna om var framställningen skall göras. Det finns emellertid alltid möjlighet att lämna ansökan hos landskapsförbundet som slussar den vidare om den inte skall hanteras där. Ansökningarna bereds i huvudsak av tjänstemän vid TE-centralernas tre avdelningar och landskapsförbundets kansli. Beslut som beretts vid TE-central fattas efter föredragning vid ett organ som kallas arbets- sektion. Ordförande är landskapsdirektören. I sektionen ingår vidare cheferna för de tre avdelningarna vid TE-centralen samt cheferna för andra statliga organ. Om ärendet handläggs på TE-centralen expedieras det direkt efter beslut vid arbetssektionen. Om ärendet skall handläggas av landskapsförbundet förs det vidare från arbetssektionen för beslut i samkommunstyrelsen. Arbetssektion och samkommunstyrelse hålls cirka en gång . Det organ som är uttryck för idén om ett partnerskap kallas land- skapets samarbetsgrupp. Här ingår bland annat företrädare för arbets- marknadens parter, företagarorganisationer, universitet och högskolor med flera. Här diskuteras principiella frågor såsom överflyttande av medel från en åtgärd till en annan. Just nu diskuteras naturligen vad som skall hända efter 1999. Huvuddelen av den offentliga medfinansieringen genom att stat- liga medel läggs till EG-medlen direkt när de fördelas över landet. av den offentliga nationella medfinansieringen är därmed avklarad. Inför sökanden är därför bidrag från och statliga bidrag i princip en enda färdig enhet. Någon särskild framställning om statlig medfinansiering behöver sökanden inte bekymra sig om. Vissa problem rapporteras rörande möjligheterna att erhålla medfinansiering. tillhör gemenskapens urspungsmedlemmar och omfattas av inte mindre än 68 program inom mål 1, 2 och 5b. Landet berördes av strukturfondsinsatserna –1993. har sex mål 1-program. Fyra av dessa finns i de franska terri- torierna i , och . Hela omfattas också av mål 1. Nivån på strukturfondsstödet är ganska hög i dessa program, exempelvis i programmet för . På det franska fastlandet finns ett mål 1-program i norra delen av landet: , på gränsen mot . Programmet tyngsta insats- område är lokal förnyelse som bland annat syftar till stadsförnyelse, utveckling av transporter och miljöskydd. Ett annat tungt insatsområde är stimulans till existerande småföretag, bland annat rörande marknads- föring och kompetensutveckling. har mål 2-program i 40 områden. Insatserna har varit uppde- lade på två perioder: 1994–1996 och 1997–1999. Ett av de franska programmen är av mycket speciell karaktär. beslutade kommissionen om ett program som enbart omfattar tekniskt bistånd. Bland de mer vanliga mål 2-programmen i kan insatserna i Rhône-Alpes väljas som illustration. Programmet för 1994-1996 be- slutades av kommissionen . Programmet tyngsta punkt syftar bland annat till att säkerställa utvecklingen i lokal metall- och textilindustri. Småföretagen skall stimuleras till produktutveckling och marknadsanpassning. Det SPD:et för perioden –1999 beslutades . Bidraget från är något högre. Främsta in- satsområdet är åtgärder för att höja attraktionskraften hos gamla indu- striområden och nedslitna stadsområden. Även rörande mål 5b får ett program från Rhône-Alpes tjäna som exempel. antog kommissionen ett program – 1999. Programmets tyngsta insatsområde inriktas på omorientering av de primära landsbygdsaktiviteterna jord- och skogsbruk. Häri ingår också en modernisering av industri, handel och hantverk. inrättades Délégation à l'Aménagement du Territoire et á l'Action Régionale (DATAR). Detta är ett nationellt centralt organ vars främsta uppgift är att initiera, koordinera och genomföra den nationella regionalpolitiken. En kommitté med företrädare för Inrikes-, Jordbruks- samt Arbetsmarknads- och socialministeriet leder organet. DATAR har i ansvaret för koordinering av strukturfonderna och sköter programförhandlingarna med kommissionen. Ansvaret för genomförande av de antagna programmen ligger på regionprefekturerna som är en form av statligt decentraliserad förvaltning. Regionprefekten utses av premiärministern. På det europeiska fastlandet finns 22 sådana pre- fekturer. Vid regionprefekturen finns ett sekretariat för regionala frågor som huvudsakligen hanterar strukturfondsfrågorna. Vid utformningen av nya SPD har regionprefekturen ansvar att engagera andra statliga regionala organ, de valda församlingarna i regioner och län samt olika branschorganisationer. har en omfattande regional utveck- lingsplanering. Man ser strukturfondsinsatserna som ett viktigt tillskott för att kunna förverkliga dessa planer. I huvudsak innebär detta också att den nationella medfinansieringen är klar innan man för programmet vidare. Beslut rörande projekt som skall få stöd fattas av samrådsgrupper – Commissiones mixtes. Dessa finns på flera nivåer. Ledningen av dessa sköts av regionprefekten eller ordföranden i regionens råd som är den valda självstyrelseförsamlingen. Alla utbetalningar från de olika fonderna går i fall till Agence Comtable Central du Trésor (ACCT) som är ett centralt organ för bokföring av statskassans flöden i . ACCT slussar medlen vidare till de berörda ministerierna. Dessa slussar i sin tur medlen vidare till regionprefekterna som kan stå som utbetalare till stödmottagaren om beslutet fattats på denna nivå. När besluten fattats på länsnivå slussas medlen vidare till länsprefekten för vidare utbetalning. Endast franska offentliga medel används som förskott. Sammanfattningsvis kan konstateras att det franska systemet ger ett ganska komplicerat intryck. Bland annat är utbetalningarna långsamma. I har man inte byggt upp någon ny struktur för att hantera strukturfonderna utan man har kompletterat befintliga organs uppgifter. tillhör gemenskapens urspungsmedlemmar. Landet be- rördes av strukturfondsinsatserna – 1993. mottar medel från inom målen 1, 2 och 5 b. berörs av ett mål 1-program för provinsen som är en ö i bukten (IJsselmeer) öster om . Programmets främsta strävan är att höja inkomstnivån hos befolkningen och motverka arbetslösheten. De tyngsta insatsområdena utgörs av kommuni- kationsutveckling, kompetensutveckling, företagsutveckling och jord- bruks- och landsbygdsutveckling. Satsning har enligt uppgift från DG XVI varit framgångsrik. inrymmer fem mål 2-områden. Alla fem har delats i två tidsperioder, 1994–1996 och 1997–1999 med skilda SPD för varje pe- riod. Mål 2-områdena återfinns främst i landets östra delar, vid eller nära gränsen till . Programmet för de båda provinserna i nord- öst får tjäna som exempel på uppbyggnad, omfattning och inriktning på de nederländska mål 2-programmen. Det nu gällande programmet antogs och innebär ett kraftigt höjt EG-stöd i förhållande till perioden –1996. Även stödnivån har höjts några procent. Cirka två tredjedelar av programmet satsas på infrastrukturutveckling för industri, service och turism medan en tredjedel går till utveckling av pro- duktionsförutsättningarna i stadsområden och förorter. Vid en jämförelse mellan SPD för de två perioderna förefaller den första var mycket konkret med avseende på åtgärder. Konkreta vägprojekt och etablering av utvecklingscentra för telematik och miljö pekas ut. I finns fem mål 5b-områden. Dessa återfinns främst i landets norra delar. För exemplifiering av omfattning och inriktning väljs åter programmet för provinserna i landets nordöstra del.