sou · GNB3115d2 · 2000-01-01 00:00:00 — 8 § Om registrering har skett av ett beslut om att företaget försatts i konkurs eller trätt i likvidation, får beslut om förseningsavgift inte meddelas. Om naturgasföretaget har försatts i konkurs eller trätt i likvidation och detta beslut har blivit registrerat får förseningsavgift inte tas ut. 9 § inom föreskriven tid lämnat in de handlingar som anges i 6 §, men har handlingarna någon brist som lätt kan avhjälpas, får den myndighet som regeringen bestämmer meddela beslut om för- seningsavgift endast om företaget har underrättats om bristen och fått tillfälle att avhjälpa den men inte gjort det inom den tid som angetts i underrättelsen. En sådan underrättelse får sändas med posten till den postadress som företaget senast har anmält hos den myndighet som regeringen bestämmer. Bestämmelsen tar sikte på lätt avhjälpbara brister som har karaktären av förbiseende. Årsrapporten och revisorsintyget kan av olika skäl vara behäftad med brister. Om det är fråga om brister som lätt kan åtgärdas är det naturligt att myndigheten ger företaget tillfälle att inom viss åtgärda bristen. I andra fall, där handlingarna inte ens uppfyller de grundläg- gande kraven på en årsrapport samt ett revisorsintyg, är situationen den motsatta. Frågan om företaget skall ges tillfälle till avhjälpande av brist får prövas från fall till fall. 10 § En förseningsavgift skall efterges, om underlåtenhet att ge in handlingen framstår som ursäktlig med hänsyn till omständigheter som företaget inte har kunnat råda över. Avgiften skall också efterges om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut den. Bestämmelserna om eftergift skall beaktas även om något yrkande om detta inte har framställts, om det föranleds av vad som har förekommit i ärendet. Paragrafen innehåller bestämmelser om eftergift av förseningsavgifter. Eftergift bör meddelas när försummelsen framstår som ursäktlig med hänsyn till omständigheter som företaget inte har kunnat råda över eller det skulle vara uppenbart oskäligt att ta ut avgiften. Exempel på ursäktlighet som företaget inte har kunnat råda över är om handlingarna inte har kommit myndigheten till handa i rätt tid på grund av brister i postgången. Ett annat skäl är om revisorn har misskött sitt uppdrag så att företaget inte har erhå llit revisorsintyget i rätt tid. Exempel då eftergift kan prövas på grund av att det skulle vara uppen- bart oskäligt, skulle kunna vara arbetsanhopning i företaget. Sådana omständigheter bör dock enbart i undantagsfall medföra rätt till eftergift. Ett företag bör ha en sådan organisation och administration att företaget alltid kan ge in ifrågavarande handlingar i rätt tid. Om däremot underlåtenhet från bolagets sida att ge in handlingarna beror på tillfällig och oförutsedd arbetsanhopning från företagets företrädare eller revisor, kan detta dock tillsammans med andra omständigheter medföra att dröjsmålet är ursäktligt. Av andra stycket framgår att det är myndigheten som på eget initiativ prövar om det finns skäl att meddela eftergift. Myndigheten behöver dock inte göra egna efterforskningar utan bör enbart utgå från vad som framgår av handlingarna i ärendet. begära att myndig- heten skall pröva om eftergift bör meddelas skall myndigheten självfallet göra detta. Det är dock företagets ansvar att bevisa att det finns grund för eftergift. 11 § Om en förseningsavgift inte har betalats efter betalningsuppma- ning, skall avgiften lämnas för indrivning. Regeringen får föreskriva att indrivning inte behöver begäras för ringa belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsök- ningsbalken ske. Paragrafen innehåller bestämmelser om indrivning och verkställighet. Av andra stycket framgår att myndighetens beslut om förseningsavgift utgör en exekutionstitel och alltså kan läggas till grund för verkställighet. 12 § Ett beslut om förseningsavgift får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft. Om ett företag har rätt att få tillbaka betald förseningsavgift på grund av en domstols beslut, skall ränta betalas på den återbetalda förse- ningsavgiften från och med månaden efter den då förseningsavgiften betalades in till och med den månad då återbetalning görs. I fråga om räntans storlek tillämpas 19 kap. 14 § skattebetalningslagen (1997:483). Av första stycket följer att ett beslut om förseningsavgift får verkställas och utan hinder av ett eventuellt överklagande. En begäran om eftergift utgör därmed inte heller hinder för verkställighet. Av andra stycket framgår att en betald förseningsavgift skall återbetalas om en domstol befriar företaget från betalningsskyldighet. I ett sådant fall har företaget också rätt till ränta på det återbetalda beloppet. 7 kap. Övriga bestämmelser 1 § Till böter eller fängelse i högst döms den som uppsåtligen eller av oaktamhet 1.bryter mot 2 kap.1–2 §§, eller 2.bryter mot villkor som meddelats med stöd av 2 kap. 7 § andra stycket. Paragrafen innehåller ansvarsbestämmelser för den som bryter mot reglerna i 2 kap. 1 eller 2 § eller mot villkor som meddelats med stöd av 2 kap. 7 § andra stycket. 2 § Till ansvar enligt denna lag döms inte om gärningen är belagd med straff enligt . Naturgaslagens ansvarsbestämmelser är subsidiära i förhållande till och tillämpas inte om en gärning i och för sig faller under båda lagarna. 3 § Den som har åsidosatt ett vitesföreläggande döms inte till ansvar enligt denna lag för gärning som omfattas av föreläggandet. Bestämmelsen innebär att den som har åsidosatt ett vitesföreläggande inte får dömas till ansvar enligt 7 kap. 1 § för en gärning som omfattas av föreläggandet. 4 § Beslut enligt 6 kap. 7 och 10 §§ får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammar- rätten. Bakgrunden till förslaget har utvecklats under avsnitt 10.8.2. Denna lag träder i kraft . 1.De nya föreskrifterna tillämpas även på koncession meddelad enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar. 2.I ärenden där ansökan är anhängiggjord vid ikraftträdandet tillämpas lagen (1978:160) om vissa rörledningar. 3.Föreskrifterna i 6 kap. 6 och 7 §§ tillämpas beträffande årsrapporter och revisorsintyg första gången för det räkenskapsår som avslutats . Bakgrunden till förslaget har utvecklats under avsnitt 10.8.3. 11.2Förslag till lag om ändring i 11 kap 23 § Tillstånd skall lämnas till följande vattenverksamhet, om inte något annat följer av 2 kap. 9 §: 1.vattenverksamhet som vid prövning av annan verksamhet enligt 17 kap. 1 eller 3 § har angetts som ett villkor för verksamhetens utöv- ande, 2.anläggande av broar och annan vattenverksamhet för väg, järnväg, tunnelbana eller spårväg vars anläggande har prövats i särskild ordning, 3.anläggande av rörledningar i vatten som koncession har meddelats för enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar, 4.verksamhet som bearbetningskoncession har meddelats för enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, 5.anläggande av naturgasledningar i vatten som koncession har med- delats för enligt naturgaslagen (xxxx:xxx). I bestämmelsen behandlas vattenverksamhet som redan har ansetts till- låten vid prövningar vid andra myndigheter än miljödomstolen. Eftersom dessa myndigheter inte alltid har samma vattenrättsliga och vat- tentekniska kompetens som miljödomstolen prövas vattenverksamheten även av domstolen. Miljödomstolen är bunden av den tidigare bedöm- ningen att verksamheten är tillåten. Strider vattenverksamheten mot stoppregel i 2 kap. 9 § får dock domstolen, trots tidigare bedömning, förbjuda den. Punkt 3 avser anläggande av rörledningar i vatten där koncession har meddelats enligt rörledningslagen. Koncessioner enligt ifrågavarande lag kommer även att meddelas när naturgaslagen har trätt i kraft. Flertalet av sådana koncessioner som före naturgaslagens ikraftträdande meddelas enligt rörledningslagen kommer efter naturgaslagens ikraftträdande att meddelas enligt sistnämnda lag. Motsvarande prövning som har gjorts i enlighet med rörledningslagen bör då göras enligt naturgaslagen. Med hänsyn till detta bör ytterligare en punkt läggas till paragrafen, nämligen då koncession meddelats enligt naturgaslagen för anläggande av naturgasledningar i vatten. 17 kap. 6 § Regeringen får tillåta en verksamhet som avses i 1 § 1-8, 10, 11 och 17 endast om kommunfullmäktige har tillstyrkt detta. Samma förutsättning för regeringens tillåtlighet gäller också i fråga om verksamheter som avses i 3 § första stycket 1 eller 4 §, om de avser annat än vattenverksamhet eller trafikanläggningar. Trots vad som sägs i första stycket får regeringen tillåta en verksamhet som sägs i 1 § 6, om det är fråga om mellanlagring eller slutlig förva- ring av kärnämne eller kärnavfall, eller verksamhet som sägs i 1 § 7, 8 eller 10, om det från nationell synpunkt är synnerligen angeläget att verksamheten kommer till stånd. Detta gäller dock inte om en annan plats bedöms vara lämpligare för verksamheten eller om en lämplig plats har anvisats för verksamheten inom en annan kommun som kan antas godta en placering där. Bakgrunden till och innebörden av förslaget har utvecklats i avsnitt 10.2.2. Barnett, A. (1995), Natural Gas in Europe, Competing to provide to- morrws energy, , . , L., , B. och Radetzki, M. (1999), EG:s naturgas- marknadsdirektiv. En ekonomisk analys av olika alternativ för , bilaga 3 till detta betänkande. och (1988), Naturgas i fysisk planering. (1990), Prissättning av offentlig produktion av privata va- ror, Ekonomisk Debatt Nr. 6, 1990. BP (1999), Energy 1998: Natural Gas. BP Gas (1998), Gas 97. CEPS (1998), kets, CEPS Working Party Report No. Dangas (1999), Dangas hemsida. (1998a), Redogörelse till 1998. (1998b), Nye tider – nye krav. DONG:s mål og strategier. Ds 1996:55, betänkande, Sammanfattning av betänkandet och remissinstansernas synpunkter. Econ- senter for Æ konomisk analyse (1997), Nordiska forutsetningar for bärkraftig energiforsyning rundt , Rapport 69/97. EG (1996), och rådets direktiv /92/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el. EG (1998), och rådets direktiv /30/EG om ge- mensamma regler för den inre marknaden för naturgas. (1996a), En energipolitik för EU. (1996b), Services of General in Europe. (1998a), The Nordic Gas – an EU Perspective. (1998b), Access charges – a first attempt to identify issues in relation to pricing of access to the gas system. Eurogas (1998a), Natural Gas in Western Europe, 1998 publication of gas statistics & . Eurogas (1998b), Energy Taxation in Western Europe. (1998), Natural Gas in . Fortum (1999), Fortums hemsida. GasMatters (1998), , s.16–18. (1998), Naturgasnätet i . Hinxman, E. och , E. (1997), in the UK & European Gas Markets, Global Gas Market Reports, SMI (Publishing) Ltd. (1991), Prissättning på stamnätet i en avreglerad marknad – en konsultstudie, R 1991:14. IEA (1998a), Natural Gas Pricing in Competitive Markets, . IEA (1998b), Natural Gas distribution, Focus on Western Europe, Pa- ris. och Lagerbo, L. (1987), Naturgas, . (1996), Fungerar elmarknaden?, rapportserie 1996:3. (1998), Avreglerade marknader i – en upp- följning, rapportserie 1998:3. (1990), Behövs offentlig kontroll av naturliga monopol?, Ekonomisk Debatt Nr. 6, 1990. Miljö- og (1999), Miljö- og energiministerens besva- relse af samrådsspörgsmål nr. K i Energipolitiske Udvalg den. (1990), Naturgas i , förlag, . N 1997:03, Rapport från utredningen om en ny energimyndighet. (1994), Naturgasens roll i och Balti- kum fram , Tema Nord 1994:638. (1997), Naturgassens muligheder for at med- virke til reducerade miljÆ udslip i og naerområderna, Tema Nord 1997:548. (1998), Projektbeskrivning. Den nya transportleden för naturgas från till . (1996), Svensk elmarknad 1996. betänkande 1990/91:NU38, . betänkande 1996/97:NU12, En uthållig energiför- sörjning. betänkande 1998/99:NU8, Vissa energipolitiska frå- gor. (1997), Korssubventionering på elmarknaden, Rapport . (1994), Natural Gas Transportation – Organisation and Regu- lation, . (1997), Natural Gas Information 1996, . Pickering, D. (1998), Transmission Pricing for Liberalised European Gas Market – The British Experience, Transco. Radetzki, M. (1989), Naturgasmarknaden i . Historisk bak- grund och framtidsbedömning, 1989:R8. Radetzki, M. (1999), European natural gas: market forces will bring about competition in any case, Energy Policy, Vol. 27, No. Regeringens proposition 1977/78:86, Förslag till lag om vissa rörled- ningar, m.m. Regeringens proposition 1979/80:170, Vissa energifrågor. Regeringens proposition 1987/88:90, Energipolitik inför 1990-talet. Regeringens proposition 1990/91:87, Näringspolitik. Regeringens proposition 1990/91:88, Om energipolitiken. Regeringens proposition 1993/94:162, Handel med el i konkurrens. Regeringens proposition 1993/94:188, Lokal demokrati. Regeringens proposition 1994/95:150, Reviderad finansplan. Regeringens proposition 1994/95:222, Ny ellagstiftning. Regeringens proposition 1996/97:84, En uthållig energiförsörjning. Regeringens proposition 1996/97:136, Ny ellag. Regeringens proposition 1997/98:159, Genomförande av Europaparla- mentets och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre mark- naden för el, m.m. Regeringens proposition 1998/99:137, Införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m. snabbprotokoll 1998/99:54, Svar på interpellation 1998/99:95 om naturgasledning genom . (1998), Rapport till den danske stat om den danske naturgassektorns struktur. SOU 1993:68, Elkonkurrens med nätmonopol, delbetänkande av Ellag- stiftningsutredningen, Allmänna förlaget, . SOU 1993:105, Monopolkontroll på en avreglerad elmarknad, betän- kande av , , . SOU 1995:108, Ny ellag, slutbetänkande av , , . SOU 1995:140, Naturgas i , underlagsbilaga 3 till Energikom- missionens slutbetänkande, , . SOU 1995:140, Internationella förutsättningar för svensk import av naturgas, underlagsbilaga 6 till slutbetänkande, , . SOU 1999:5, Effektiva värme- och miljölösningar, delbetänkande av Värme- och gasmarknadsutredningen, , . SOU 1999:44, Öppen elmarknad, delbetänkande av , , . (1998), Energiläget 1998. (1999), Energiförsörjningen i . (1987), Naturgas i , 1987:5. (1992), Third Party Access in : Re- gulation-driven or Market-led, fairs, . (1998), Competition and Liberalization in European Gas Markets. A Diversity of Models, fairs, . Stieglitz, JE. (1988), Economics of the Public Sector, W.W. 1995, Det finns ett brinnande behov, Fakta om naturgas. (1998), Vad är det för bra med energigaser? Enkla fakta om teknik och miljö. (1999), Analys av marknadsstrukturen 1998. (1997), Faktamapp. Tebodin, B.V. och (1998), Nordic Gas . An overall feasibility study of the possibilities to integrate and develop the natural gas markets in the Nordic and Baltic Countries. , Skilda årsredovisningar och hemsida. Särskilt yttrande av sakkunnige Utredningen har haft i uppdrag att föreslå en lagstiftning som bl.a. ger förutsättningar för konkurrens och därmed låga priser inom naturgas- området. Jag delar utredningens slutsatser och anser att ett reglerat till- träde är en viktig förutsättning för en fungerande naturgasmarknad och att denna marknad bör öppnas så snabbt som möjligt för flertalet kunder. En kedja är emellertid inte starkare än dess svagaste länk. Jag vill därför peka på en osäkerhet i utredningens analysunderlag som skulle kunna påverka utvecklingen av den svenska naturgasmarknaden. En fungerande konkurrens kräver att det finns flera aktörer på mark- naden och att dessa har samma förutsättningar också när det gäller im- port av naturgas. Inom utredningstidens ram har det inte varit möjligt att i detalj analysera om samtliga svenska naturgasföretag får likartade för- utsättningar vid en snabb marknadsöppning. Det kan enligt min åsikt inte helt uteslutas att tidigare investeringar i danska överföringsledningar och ingångna avtal inledningsvis kan komma att begränsa konkurrensen på den svenska naturgasmarknaden. Detta förhållande skulle i olyckli- gaste fall kunna innebära att endast ett företag fullt ut kan utnyttja den öppnade marknaden. Innan regeringen tar slutlig ställning till utredningens lagförslag anser jag att frågan om konkurrensneutralitet mellan olika naturgasaktörer därför måste belysas ytterligare. Om det skulle visa sig att konkurrens- hinder föreligger bör dessa undanröjas i samband med att den föreslagna lagstiftningen genomföres. Avslutningsvis vill jag också peka på en viktig principiell fråga. Ut- redningen har föreslagit att kommunernas möjligheter att påverka lokali- seringen av stora naturgaslager skall begränsas genom att det kommu- nala vetot i 17 kap. 6§ tas bort. EG:s direktiv omfattar inte miljö- och lokaliseringsfrågor av denna art, varför jag anser att denna fråga ligger utanför utredningens ram. Härtill kommer att utredningen först i slutet av utredningen uppmärk- sammat frågan, och därför av tidsskäl inte kunnat ägna frågan den upp- märksamhet som krävs. Ett kort avsnitt i övervägandena avslutas med slutsatsen att det kommunala vetot bör upphävas. Underlag och analys saknas för en ur synpunkt viktig lagändring. Överväganden om ändringar i måste föregås av en allsidig belysning i ett sammanhang där miljöfrågorna beaktas. Särskilt yttrande av sakkunnige Utredningen har i sitt arbete bl.a. tagit ställning till i vilken takt markna- den skall öppnas för berättigade kunder. EG:s naturgasmarknadsdirektiv anger som minimikrav att slutförbru- kare, som förbrukar mer än 25 milj m 3 naturgas och förbruk- ningsställe skall vara berättigade kunder. För dessa kunder öppnas marknaden från . Utredningen har föreslagit en betydligt större öppning från detta datum. Redan från starten skall marknaden öppnas för kunder med en förbrukning om minst 5 milj m 3 med en kontrollstation . En fullständig öppning skall ske . Naturgasmarknadsdirektivet, som skall genomföras i svensk lag- stiftning, syftar till att öka konkurrensen på naturgasmarknaden och skapa en inre marknad för naturgas. Utredningens förslag syftar till att så snabbt som möjligt skapa konkurrens på den svenska naturgasmark- naden till nytta för de kunder som använder naturgas. har inte några egna naturgastillgångar utan är helt beroende av tillförsel från eller via det danska naturgasnätet. Den svens- ka naturgasmarknaden är uppb yggd med ett importbolag som står för all import till landet. Naturgasen säljs sedan vidare till ett antal distributörer och därefter till slutkund. Förhållandena mellan importbolaget och dist- ributörerna regleras genom långsiktiga take or pay-kontrakt. Dessa avtal löper ut . Det bolag som importerar naturgasen till har också en avtalad transporträtt genom det danska naturgas- systemet på två miljarder m 3 . Detta avtal löper ut tidigast . De förhållanden som råder gör det ytterst svårt för de svenska distributörerna eller andra berättigade kunder att föra in naturgas i Sve- rige på annat sätt än genom det enda importbolaget. Man kan hävda att det i praktiken föreligger ett importmonopol. För att en effektiv konkurrens skall uppnås på den svenska markna- den är det av yttersta vikt att det skapas konkurrens även vad avser till- försel av naturgas. Jag anser därför att det förslag utredningen nu lagt att öppna natur- gasmarknaden måste kombineras med en möjlighet för alla aktörer i Sve- rige att föra in gas från eller via det danska gasnätet från andra leverantörer. Det finns en uppenbar risk med den föreslagna volymgrän- sen att ett företag får en så dominerande ställning att den framtida kon- kurrensen försvåras. Jag anser att en snabb öppning av marknaden förutsätter att en mot- svarande öppning av tillförseln sker. En analys bör göras av hur berätti- gade naturgasföretag och berättigade kunder i , på likvärdiga villkor, kan ges möjlighet att föra in gas i landet. Kan vi lösa denna fråga har vi förutsättningar att skapa den konkurrens vi eftersträvar. Särskilt yttrande av sakkunnige Utredningen har i sitt arbete att bland annat ta ställning till i vilken takt marknaden för naturgas skall öppnas. Denna fråga har behandlats i ett sent skede av utredningsarbetet och den analys, som legat till grund för ställningstagandena, har inte hunnit att i detalj belysa den aktuella pro- blematiken. Det finns därför anledning att ytterligare överväga förslaget på denna punkt. Motivet för en snabbare öppningstakt i är främst att snabbast möjligt skapa konkurrens på den svenska marknaden. Detta för att gynna naturgaskunderna. Eftersom vårt land saknar egna naturgastillgångar, är vi emellertid helt beroende av införsel från . För att uppnå en effektiv konkurrens på den svenska marknaden är det nödvändigt att konkurrensen även omfattar införseln av naturgas. Det är därför angeläget att göra en analys av den transporträtt, som Sve- rige disponerar i , och hur den kan göras tillgänglig på likvär- diga villkor för samtliga naturgasföretag och berättigade kunder i Sveri- ge. För de svenska fjärrvärmeföretagen är det av utomordentlig betydelse att konkurrensen efter avregleringen blir fullgod även vad gäller impor- ten av naturgas. I annat fall kommer dessa företag att för sina hetvatten- centraler (större än 55 GWh) och kraftvärmeanläggningar vara hänvisa- de till en enda importör, som har möjlighet och rättighet att transportera naturgas till den svenska marknaden. Särskilt yttrande av experten Värme- och gasmarknadsutredningen har i denna etapp sett över den lagstiftning som reglerar handel, transport och distribution av naturgas och lämnat ett förslag till naturgaslagstiftning som tillgodoser Europa- parlamentet och rådets direktiv /30/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas. Jag ställer mig i stort bakom de slutsatser och förslag som utredning- en kommit fram till för att införliva direktivet i svensk lagstiftning. När det gäller utredningens förslag, om i vilken takt marknaden skall öppnas och om behovet av att låta regeringen utreda huruvida tillstånds- och till- synsärenden samt normgivning avseende både ellagen och naturgaslagen skall handhas av en självständig myndighet, har jag dock kommit till en annan slutsats. Jag delar i princip utredningens uppfattning att takten på öppningen av naturgasmarknaden bör vara så stor möjligt och att detta gynnar kun- derna genom lägre priser. När det gäller utredningens förslag i den del som avser att marknaden skall öppnas per för slut- förbrukare ända ner har jag dock trots detta kommit till en annan slutsats. Detta eftersom jag anser att det inte finns tillräckligt underlag för att bedöma de effekter på den svenska naturgasmarknaden som en så förhållandevis stor öppning av marknaden kan komma att innebära. Utredningen har visat att de flesta take or pay- åtagandena på den svenska marknaden löper ut senast . Utredningen föreslår vidare att ett naturgasföretag som råkar ut för, eller befarar råka ut för allvarliga ekonomiska eller finansiella svårigheter på grund av take or pay-åtaganden, kan ansöka om ett tillfälligt undantag från tillträde till systemet. Enligt min bedömning riskerar innebörden av att öppna marknaden ner till kunder med en förbrukning endast bli den att företag kommer ansöka om undantag från tillträde till systemet med hänvisning till be- fintliga take or pay-åtaganden vid varje försök från någon konkurrent att överta kunder. En hantering av dessa ansökningar kan komma att bli bå- de betungande och kostsam för antingen regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer eller för båda, beroende på hur man slutligt väljer att denna process skall hanteras. Hanteringen kommer även att innehålla ett osäkerhetsmoment för de inblandade företagen om hur den slutliga utgången av ansökningarna blir. Mot denna bakgrund är det därför min uppfattning mer rimligt att per , i enlighet med di- rektivets krav, öppna marknaden för kunder med en förbrukning och att per , när i stort sett samt- liga take or pay-åtagandena löpt ut, öppna marknaden för samtliga kun- der.