sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — Historiskt har det även utbildats ett stort antal institutsingenjörer av varierande kompetenskaliber, ofta i intervallet mellan tekniker och högskoleingenjör. Kvalifikationsforsk ningens tolkning av detta fenomen, att olika professionella områden utvecklas enligt olika logik, är helt enkelt att arbetsmarknaden är fördomsfri. På marknaden söker arbetsgivaren rätt kompetens för de obesatta upp- 104 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav Med de statligt och fackligt reglerade branschområdena, som vårdsektorn, förhåller det sig annorlunda. På dessa har professionella intressen definierat vad som är minsta godtagbara utbildningsnivå. För att bli läkare måste man ta en licentiatexamen i medicin, det räcker inte med att ta kandidaten. Utan licentiatexamen blir man aldrig legitimerad och om man skulle trotsa denna bestämmelse faller man under kvack- salverilagen. Sjuksköterskorna och undersköterskorna klassificeras inte som någon form av mellanläkare, utan de har ett eget professionellt revir, omvårdnad. Att utbilda sig till sjuksköterska är normalt inte ett steg på vägen till att bli läkare, utan leder till ett eget yrkesområde. I detta stegvisa utbildningssystem inom vårdsektorn har Kvalificerad yrkesutbildning inte kunnat placeras in. De saknar hemvist och identitet inom vårdsektorn. Arbetskraftsefterfrågan inom vårdsektorn, som näs tan uteslutande kommer från landsting och kommuner, följer de profes- sionella revirgränserna. Utan en noggrann reglering av revir och kom- petensgränser till de inom vårdsektorn redan etablerade professionerna bedömer vi att Kvalificerad yrkesutbildning har små möjligheter att lyckas inom vården. Utan reglering och avtal så är det tveksamt om vårdutbildade enligt KY-modell ges chansen att lyckas på arbetsmark- naden. Var femte utbildningsplats är inriktad mot industrins behov. I stora drag påminner de industriella utbildningarna om de som gavs på de gamla fyraåriga tekniska gymnasierna, men som tvååriga utbild ningar skulle de i så fall ha motsvarats av ett femårigt gymnasium. I industrin är det inte så svårt att förstå sig på de egna industri ella kvalificerade yrkesutbildningarna. De kan ses som svaret på en artikule- rad efterfrågan på kvalificerade tekniker. Även KY-markeringen av känd teknik är meningsfull och passar in i en tregradig skala som fortsätter med högskoleingenjörerna, för vilka man betonar vidareut- vecklingen av ny teknik. Civilingenjörerna slutligen förväntas ut veckla ny teknik. Kvalificerad yrkesutbildning passar också industrin i den meningen att kvalifikationskraven tenderar att öka och respektive utbildning förlängas. Civilingenjörs utbildningarna utreds för eventuell förlängning från fyra och ett halvt till (en förlängning som genomförts i ). För inte så länge sedan var högskole ingenjörs- utbildningen tvåårig, nu är den på många studie orter treårig (vilket även passar EU:s definition av vad som är en akademisk utbildning). I detta sammanhang passar en tvåårig Kvalificerad yrkesutbildning som en förlängning av den gamla fyra åriga tekniska gymnasieutbildningen. Inom industrin kan Kvalificerad yrkesutbildning sägas spela på hemmaplan. SOU 1999:119 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav 105 6.6Kvalificerad yrkesutbildning och konsten att lyckas med arbetsmarknads- prognoser Om de Kvalificerade yrkesutbildningarna svarar mot arbetslivets krav kan vi analysera på minst två sätt. Å ena sidan som en mängd av enskildheter. Hur har var och en av de olika utbildningarna motsvarat de arbetsmarknadskrav som just den utbildningen sagts motsvara? Å den andra sidan mer övergripande. Kräver svensk arbetsmarknad, nu och i all synnerhet , ett utbildningssystem som Kvalificerad yrkesutbildning eller kan dessa arbetsmarknadskrav bättre tillgodoses med alternativ till de Kvalificerad yrkesutbildningarna? Svaren på de två frågeställningarna behöver inte nödvändigtvis vara identiska. Även om många enskilda Kvalificerade yrkesutbild ningar väl svarar mot sina specifika arbetsmarknadskrav, så följer inte därav att hela KY-satsningen är välmotiverad. Omvänt så kan en övergripande positiv värdering av Kvalificerad yrkesutbildning i sin helhet tåla åtskilliga mindre lyckade enskilda utbildningar med KY-rubrik. Det råder en hög felprocent för arbetsmarknadsprognoser, trots att de vanligen är kortsiktiga. Alla officiella prognoser har exempelvis underskattat storleken på den nuvarande lärarbristen inom ungdoms- skolan, få prognoser har varit i närheten av att rätt uppskatta storleken på arbetskraftsbristen inom vårdsektorn. Utbildningssystemet är mest betjänt av långsiktiga arbetsmark nads- prognoser, men de är notoriskt missvisande. Till KY-systemets origi- nalitet hör att nära samarbeta med arbetsgivarna i de tänkta mål yrkena. Det samarbetet utvecklas kring lärandet i arbetet, då dessa arbets- givare öppnar sina företag och arbetsplatser för en tredjedel av kurs- tiden. Men det utvecklas även genom att de tänkta framtida arbets- givarna utgör en viktig del av kursledningen. Kursanordnarna kan som så många andra aktörer försöka förutsäga arbetsmarknadens efterfrå gan. Med tanke på att dessa prognoser vanligen är lokala så ökar san- nolikheten för att prognoserna är något så när rättvisande. Men det är inte den stora poängen, utan det är det nära samarbetet med några av de viktigaste framtida arbetsgivarna. Deras integration och engagemang i utbildningen verkar för att prognoser, om att KY-studerande får anställning i sina målyrken, blir självuppfyllande. Efter frågan bestäms till syvende och sidst av summan av arbetsgivarnas beslut. För vissa Kvalificerade yrkesutbildningar är kanske utbudet ett större prognosproblem. Söker sig verkligen de KY-examinerade till målyrkena eller har de använt utbildningen för att förbereda sig för ytterligare studier vid högskolor och universitet? 106 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav SOU 1999:119 i stort ser KY-försöket lyckat ut ur arbetsmarknadssyn punkt. , som följt upp de studerandes sysselsätt ning efter avslutade , visar att fyra av fem sammantaget antingen fått anställning () eller arbetar i eget före tag (). Merparten av dessa (av dem) arbetar inom målområdet dvs i de yrken som den Kvalificerade yrkesutbildningen avsett förbereda dem för. Sju pro cent studerar vidare på högskolan och är arbetssök ande. Optimisten fokuserar de som fått anställning eller arbetar i eget företag och utnämner försöksverksamheten med Kvalifi cerad yrkesutbildning till en stor framgång. Att av de KY-utbildade studerar vidare ses som något eftersträvansvärt, utbildningen har ökat motivationen för högre studier och vidgar därmed hög skolornas rekryteringsunderlag. Pessimisten zoomar in siffrorna för högskole- studier () respektive arbetssökande () och betonar att högskolan även för KY-examinerade utövar en betydande lockelse, respektive ser de arbetssökande som en oacceptabelt hög siffra. De som studerar vidare uppfattas som en varningssignal, om att de Kvalificerade yrkesutbildningarna inte tillgodoser de sökandes önske mål. Vår tolkning ligger närmare optimistens än pessimistens. Vi finner det främst anmärkningsvärt positivt, att en så hög andel av de KY-ut- bildade (x ) dvs är verksamma inom sina mål- yrken. Vi vet däremot inte hur många KY-utbildade som kommer att välja att börja högskolestudera, även om sig- nalerar att andelen är begränsad. Avslutningsvis vill vi varna för övertolkning av våra enkät resultat. KY-försöket har genomförts kännetecknad av ett för- hållandevis gynnsamt arbetsmarknadsläge. Efterfrågan på ar betskraft har ökat markant och många verksamheter har kommit att drab bas av arbetskraftsbrist. Hade försöket i stället genomförts av 90-talet med deras extremt låga arbetskraftsefterfrågan hade utfallet förmodligen blivit något sämre. Än viktigare är emeller tid att uppmärksamma vilka volymer av KY-utbildade vi bedömer. För fler talet yrken inom den offentliga sektorn finns det mycket tydliga takvärden för efterfrågan. Politiska beslut reglerar hur många som kan anställas inom exempelvis vården, även om ålders struktur och avgångsbenägenhet kan göra mycket för att justera siff rorna uppåt eller nedåt. Men även i den privata sektorn är efterfrågan på en speci fik yrkeskompetens, t ex den som fotograf, begränsad. Många känner sig kallade, få blir utvalda. Det expansiva IT-området är ett undantag. Den starka tillväxten inom detta yrkesområde suger upp ett växande utbud av specialutbildade. För alla yrkesområden gäller dock att det finns ett mättnadsstadium. När utbudet yrkesutbildade överskrider efterfrågan måste dessa söka sig till andra yrkesområden eller riskera att bli arbetslösa. SOU 1999:119 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav 107 försö ket visar att arbetsmarknaden väsentligen reagerat positivt på det hittillsvarande utbildningsutbudet, men vi vet inte vad som skulle hända om de Kvalificerade yrkesutbildningarna ökade kraftigt i volym, då passeras kanske yrkesområdets mättnadsstadium. Sammanfattningsvis kan sägas att nuvarande utbildningsvolymer har fungerat tämligen väl; om de skulle utökas kan vi bara gissa utfallet. 7Studenterna på de Kvalificerade yrkesutbildningarna I kapitlet beskrivs KY-studenterna utifrån kön, ålder, tidigare utbild ning, social bakgrund och eventuell invandrarbakgrund. Av regeringens proposition 1995/96:145 framgår att försöksverksam- heten skall stimulera en jämn könsfördelning mellan kvinnor och män. De utbildningar som kan bidra till att bryta de traditionella könsbundna utbildnings- och yrkesvalen skall lyftas fram. Hur KY-studerande för- delar sig på män och kvinnor framgår av tabell 7.1. Andel kvinnor och män inom högskoleutbildning respektive inom Kvalificerad yrkesutbildning. Högskolan* (%) KY (%) * Studenternas könsfördelning inom högskolan /98 enligt U 20 . Totalt antal registrerade högskolestudenter var 305 600. De Kvalificerade yrkesutbildningarna har en något jämnare köns för- delning än vad som är fallet inom högskolan. Liksom för högskolan finns det emellertid stora skillnader i vad män och kvinnor studerar. Dessa skillnader speglas på branschnivå i tabell 7.2. Av tabell 7.2 framgår att männen är kraftigt överrepresenterade och kvinnorna kraftigt underrepresenterade på Kvalificerade yrkesutbild- ningar inom branscherna Bygg, Jord, skog och trädgård, Transport, Tillverkning och Träindustri. Kvinnorna är kraftigt över representerade inom Vård, Turism och Miljö, men också inom Ekonomi. De könsmäs- sigt jämna branscherna är IT, Övriga och i viss mån Livs medel. 110 Studenterna på de Kvalificerade yrkesutbildningarna fördelningen följer den som råder på arbetsmarknaden i dess helhet. 1 Detta gäller också en ny bransch som IT där är män och kvinnor. Andel kvinnor och män inom Kvalificerad yrkesutbildning, fördelade på bransch. Kvinnor (%) Män (%) Jord/skog/trädgård 47 (3727) 53 (4176) Även om den bild som presenteras i tabell 7.2 gäller i stort för varje bransch finns det undantag. Trots en manlig dominans för branschen som helhet kan det inom branschen finnas enstaka utbildningsprogram med en kvinnlig dominans. Det gäller exempelvis för utbildningar i Guldsmide, Läkemedelsteknik och Processautomation, Teko, Kemiteknik och Konfektion och skrädderi inom den i övrigt man ligt dominerade branschen Tillverkning. Inom den kvinnligt dominerade branschen Turism inklusive restaurang finns en manlig dominans på utbildningen för Restaurangkock med internationell inriktning och en jämn könsför delning på utbildningen för Naturturism. Av tabell 7.3 framgår KY-studenternas ålder i jämförelse med hög sko- lestudenterna. En majoritet av KY-studenterna, , är , av studenterna finns inom intervallet och 14 1 Inom befolkningen () har av kvinnorna (och av männen) en vårdutbildning, av kvinnorna (och av männen) en utbildning för förvaltning, handel och kontor och av kvinnorna (och av männen) en utbildning för industri och hantverk. (Statistiska Meddelanden U 37 ). Åldersintervall (år) 16-24 25-34 35+54 32 1448 33 19 Studenterna på de Kvalificerade yrkesutbildningarna 111 procent är eller äldre. KY-studenterna är alltså något yngre än högskolestudenterna. På samma sätt som när det gällde könsfördel ningen så finner vi betydande variationer mellan branscherna. Studenternas åldersfördelning inom den Kvalificerade yrkes- utbildningen och inom högskolan. Andel KY- studenter (%) Andel högskole- studenter* (%) * Studenternas åldersfördelning inom högskolan /98 enligt U 20 . Totalt antal registrerade högskolestudenter var 305 600. Av tabell 7.4 framgår att andelen unga (under ) är större än medeltalet inom Träindustri, Turism och Tillverkning. Andelen äldre (eller äldre) är större än medeltalet inom Vård, Miljö, Bygg och Livsmedel. Den största andelen studenter som är eller äldre finns inom Vård, Miljö och Bygg. KY-studenternas åldersfördelning inom olika branscher. Åldersintervall (%, antal) Jord/skog/trädgård 54 (4276) 32 (2498) 11(899) 3 (235) I Lag (1996:339) om försöksverksamhet med viss kvalifi cerad yrkes- utbildning sägs det att Utbildningen skall väsentligen bygga på de kun- 112 Studenterna på de Kvalificerade yrkesutbildningarna skaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper2. Kvalificerad yrkesutbildning handlar om En ny kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå...3. Det finns således en klar koppling till gymnasieskolans program och särskilt till de yrkesförberedande programmen. Det är därför intressant att undersöka vilken utbildningsbakgrund KY-studenterna har. utbildning fördelad på bransch framgår av tabell 7.5. Stu- denternas utbildningsbakgrund är jämnt fördelad mella n gymnasiesko- lans två- och treåriga yrkesförbe redande program och tre- och fyråriga teoretiska program (48 respektive ). Andelen studenter som saknar gymnasieskola är mycket låg. KY-studenternas tidigare utbildning, fördelad på bransch. utbildning (%) Jord/skog/trädgård Andelen studenter som gått de yrkesförberedande programmen är störst inom Jord, skog och trädgård, Träindustri, Vård, Livsmedel och Till- verkning. Andelen med en teoretisk utbildningsbakgrund är störst inom Ekonomi och Turism. En intressant fråga är om de Kvalificerade yrkesutbildningarna lyckats rekrytera andra grupper av studerande än högskolan gör. Högskolan är socialt segregerad. Vi har därför kompletterat bilden med en redovis ning 2Regeringens proposition 1995/96:145, 3. 3Ibid., 9. Studenterna på de Kvalificerade yrkesutbildningarna 113 av den sociala fördelningen av den förvärvsarbetande befolk ningen (se tabell 7.6). Till att börja med kan rekryteringen till högskolan jämföras med motsvarande andelar av den förvärvsarbetande befolk ningen 1990. Här var arbetarna kraftigt underrepresenterade medan mellantjänstemännen och de högre tjänstemännen var kraftigt över representerade. Social bakgrund bland högskolestudenter, och bland den förvärvsarbetande befolkningen som helhet. Befolkning*** *Enligt U 20 , se även FoB 1985 **Gäller 1998-99 ***Förvärvsarbetande befolkning enligt FoB 1990 När det gäller rekryteringen till Kvalificerad yrkesutbildning ser vi att segregeringen är betydligt mindre. Andelen studenter med arbetarbak- grund är högre än i högskolan och tjänstemannarepre sen- tationen ligger betydligt närmare befolkningsgenomsnittet. Noteras bör dock att det kvarstår en betydande snedfördelning i förhållande till den förvärvsarbetande befolkningen. Anmärkningsvärt är den förhål landevis höga andelen barn till företagare, både i jämförelse med hög skolan och i jämförelse med den förvärvsarbetande befolkningen som helhet. I ställdes frågan om någon av föräldrarna är invandrare. En av målsättningarna med den Kvalificerade yrkesutbildningen är att locka nya grupper av studerande, däribland invandrare, till eftergymnasiala 4 KY:s är förmodligen i underkant. Siffran bygger på där vi har frågat efter faderns yrke. Det finns förmodligen studenter som angivit faderns yrke som exempelvis målare utan att ange att det är ett eget företag. Vi har även frågat om fadern har eller har haft ett eget företag och kommer då . Problemet med denna siffra är dels tidsaspekten har haft, dels att vi inte vet om det egna företagandet är den huvudsakliga inkomstkällan. 114 Studenterna på de Kvalificerade yrkesutbildningarna Andelen invandrare inom den Kvalificerade yrkesutbildningen framgår av tabell 7.7. Invandrarna utgör sammanlagt av KY- studenterna. Med den definition som tillämpats i enkätfrågan – att någon av föräldrarna är född utomlands – svarar denna andel väl mot andelen invandrare i befolkningen i stort5. De nordiska invandrarna utgör en stor andel av KY-studenterna inom branscherna Miljö, Träindustri och Livsmedel och en liten andel inom Jord, skog och trädgård och Övriga. Branscherna Bygg, Ekonomi och Övriga har en stor andel utom nor- diska invandrare och branscherna Jord, skog och trädgård och Träindu- stri hade en liten andel utomnordiska invandrare. Andel studenter inom den Kvalificerade yrkesutbildningen som har invandrarbakgrund. Invandrarbakgrund (%, antal) Jord/skog/trädgård 7 (524) 11 (850) 5 svarade av befolkningen mot denna vida definition av begreppet invandrare. , På tal om invandrare , , 1998. 8Utbildningarnas uppläggning och genomförande I detta kapitel beskrivs de Kvalificerade yrkesutbildningarnas (KY) uppläggning och genomfö rande. Kapitlet inleds med en kort redogörelse av utbildningarnas upplägg. Därefter beskrivs hur antagning och urval av studenter sker. Sedan kommer ett avsnitt där utbildningsstrukturen förklaras. Här redovisas bl a utbildningsprogrammens pedagogiska utformning och olika typer av examination. Därefter beskrivs Lärande i arbete (). Det berättas om exempelvis fyra olika LIA-former, om växlingen mellan skolförlagd och företags förlagd utbildning och om handledare och handledarutbildning. Avslutningsvis behandlas högskolepoängen inom den Kvalifi cerade yrkesutbildningen. Utbildningarna skall förena en praktisk inriktning med fördjupade teo- retiska kunskaper. De består därför dels av teoretisk undervisning, dels av Lärande i arbete på en arbetsplats. Utbildningarna är således förank- rade både i vetenskap och i arbetslivet.1 Utbildningsprogrammen är olika långa. De varierar från 40 till 120 poäng. En poäng motsvarar en veckas heltidsstudier. Vanligast före kom- mande är 80 poäng. Olika utbildningsprogram har olika antal student- platser. Vissa program har få studerande per antagningsomgång, t ex åtta personer, andra har stora studentkullar om drygt 80 personer. Antalet antagningsomgångar per kalenderår skiftar också me llan de olika utbildningsprogrammen. Vissa utbildningar startar regelbundet en gång per kalenderår, t ex varje höst eller vår. A ndra utbildningar startar både , vilket innebär att det görs två antagningar per kalen derår. Några få utbildningsprogram startar med 18 månaders mellan rum och slutligen finns det ett fåtal program som har mycket varierande starttillfällen. Vanligast förekommande är att utbildnings programmen 1 Regeringens proposition 1995/96:145, 9. 116 Utbildningarnas uppläggning och genomförande SOU 1999:119 gör en antagning per kalenderår och att ku rserna startar under tidig höst, t ex eller september månad. Vissa utbildningar bedrivs via distansstudier.2 Den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen som benämns Lär ande i arbete utgör ca en tredjedel av utbildningstiden. Denna del ingår i den tid som omfattas av kurspoängberäkningen. Arbetsplatsintegreringen för med sig att utbildningen i hög grad anpassas till den årsrytm som präglar arbetslivet. Utbildningsverksamheten bedrivs till följd av detta kontinuerligt utan terminsindelning och av denna anledning uppnås t ex 80 kurspoäng än fyra traditi onella terminer. Kursdeltagarna är i princip berättigade till studiemedel under hela stu- dietiden, även under den arbetsplatsförlagda delen. Utbildningarna bygger vidare på de kunskaper som studerande får på nationella program i gymnasieskolan. För tillträde till en Kvalifi cerad yrkesutbildning krävs det alltså att sökanden skall ha fullföljt ett nationellt gymnasieprogram eller ha motsvarande svensk eller utländsk utbildning eller förvärvat motsvarande kunskaper på annat sätt. För tillträde till en utbildning kan utbildningsanordnare och ledningsgrupp ställa krav på särskilda förkunskaper. Sådana krav skall vara relevanta för den aktuella utbildningen. kräver utbildning s- ansvariga t ex förkunskaper i visst ämne eller krav på yrkes erfarenhet inom visst yrkesområde. Utbildningarna är uppdelade i delkurser eller moment av olika karaktär. Vissa delkurser ges med egen anställd personal, andra köps in utifrån. De lärartjänster som köps in kan t ex komma från Komvux, universitet och högskolor, men det kan också vara branschknutna före- läsare som har hand om hela eller delar av särskilda kurser. Flera av kurserna är organiserade som projektarbeten och för det mesta avslutas ett utbildningsprogram med ett examensarbete där de olika kursmo- menten integreras i ett praktiskt inriktat projekt. Kursutvärdering genomförs som regel efter varje avslutat kur smo- ment. Vanligtvis fyller studenterna i en enkät som kursvansvarig sam- manställer och vidarebefordrar till utbildningsansvarig. Efter avslutad kurs utförs en samlad kursuppföljning och eventuella revid eringar rea- liseras. Det förekommer också att utbildningsansvarig en gång per ter- min eller läsår genomför någon form av utvecklingssamtal med varje enskild student. Efter avslutad Kvalificerad yrkesutbildning erhåller den studerande antingen ett examensbevis eller ett utbildningsbevis. 2 Branschvis förteckning över beviljade utbildningar i försöksver ksamheten med kvalificerad yrkesutbildning , yrkes- utbildning. Utbildningarnas uppläggning och genomförande 117 ningsprogrammet sammanlagt 80 kurspoäng avslutas utbildningen med en kvalificerad yrkesutbildningsexamen. Leder inte utbildningen fram till en kvalificerad yrkesutbildningsexamen får den studerande på begä ran ett utbildningsbevis. All utbildning är riksrekryterande. Om antalet platser är mindre än antalet sökande görs ett urval. Vid urvalet tillämpas en eller flera olika urvalsgrunder, bl a används betyg, särskilt prov, tidigare utbildning och yrkeserfarenhet. Intervju förekommer också som urva lskriterium. Detta för att välja ut de sökande som har bästa förutsät tningar att tillgodogöra sig en viss utbildning. Beslut om antagning fattas i regel av lednings- gruppen, men vid ett flertal utbildningar har åliggandet delegerats till en lokal antagningsmyndighet. Så har t ex skett vid kommun, Hög- skolan i /, Mångkulturellt folkbildningscentrum, Komvux i , i , AMUGruppen land i och Tullängs skolan i . Sökande till utbildningarna kommer förvisso från hela , men flertalet kommer från den kommun där utbildningen bedrivs eller från kranskommunerna. De studerande rekryteras således i allmänhet från den närliggande regionen. Noteras kan att rekryteringsområdena varierar från utbildning till utbildning. Vissa utbildningar har sökan den från hela landet, medan andra enbart har sökande från ett begrän sat område, exempelvis kommun, eller /regionen. Vid antagning används många olika urvalsgrunder. Vanligast före- kommande är betyg, högskoleprov och intervju. Urvalskriterierna vid intervjuer kan t ex vara samarbetsförmåga, kommunikativ förmåga, branscherfarenhet, teknikintresse, datorvana och förmåga och vilja att lära. Andra urvalsgrunder är anlagstester eller kunskapstester i exem- pelvis svenska, matematik, engelska, logik, omvärldskunskap och social förmåga. Urval kan också ske genom arbetsprover såsom fri hands- teckning, grafiska blad, videofilm och hantverksskicklighet. Meriterande är också arbetslivserfarenhet, branschkännedom och rekom mendationer från arbetsgivare.4 3Branschvis förteckning över beviljade utbildningar i försöksver ksamheten med kvalificerad yrkesutbildning , yrkes- utbildning.