sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — Den första aspekten behandlar kunskap om datorer i ett mer abstrakt perspektiv, medan de andra ser datorn som ett konkret arbetsred- skap. Det är värt att notera att ämnet datalära hade inordnats under ämnet matematik i läroplanen, medan naturkunskap och sam- hällsorienterande ämnen skulle bidra med de mer tekniska och sam- hälleliga perspektiven. 1984 presenterade en handlingsplan i vilken ideologin bakom datoriseringskampanjerna var ännu mer explicit. Eleverna skulle för att tillgodose kravet på demokrati undervisas om datorer på ett sådant sätt att de kan, vill, och vågar påverka använd- ningen av datorer i samhället (SÖ:s handlingsprogram Utbildning- en inför datasamhället, 1984). Men hade en något annorlunda hållning gentemot dataläran jämfört med läroplanen . Inget särskilt dataämne skulle inrättas. Det framhölls att ett helhetsperspektiv skulle leda undervisningen, och att datorer skulle studeras så att förhållandet mellan samhälle och teknik blev belyst i alla ämnen. skulle tekniken vara underordnad kursplanernas intentioner. Lärarnas kompetens diskuterades utan att någon uttrycklig kunskapsnivå fastslogs. I dokumentet diskuterades även innehållet i lärarutbildningen. Det framhölls att varje lärarstuderande skulle behöva grundläggande kunskaper inom data- området, men också insikter i hur datorn kunde användas som peda- gogiskt verktyg (Jedeskog 1996:19). Ett exempel som återkommer i prop. 1995/96:125 och . Det centrala partiet av läroplan (reviderad -98) innehål- ler, som vi har sett, en begränsad diskussion om behovet och bety- delsen av datorer och informationsteknik i skolan. I flera av de spe- cifika kursplanerna för varje ämne, görs däremot mer explicita be- skrivningar av hur IKT skall integreras i den dagliga verksamheten i skolan. Men även här har datorer blivit något som kan användas som stöd om man vill, och IKT omnämns som ett läromedel/hjälpmedel bland andra (1997:57). I kursplanerna för , SKOLFS 1994:3 reviderad 1998:4, är det främst i ämnena bild, matematik, musik, teknik samt i den övergripande texten för de samhällsorienterande ämnena som datorer och informationsteknik tas upp. Men även för B- och C- språk, svenska, svenska 2 och slöjd pekas på olika användningsom- råden av IKT. De vanligaste referenserna till datorbaserade tekniker gäller informationssökning via olika databaser och media, datorer som hjälpmedel för skrivande och olika skapande verksamheter (bild), IKT:s koppling till media och massmedia, samt dess teknik- historiska utveckling och betydelse i dagens samhälle. De speciella signalorden informationsteknik och informationssamhälle före- kommer bara på fyra ställen. I ämnesbeskrivningen för bild skrivs det explicit att dagens samhälle präglas av informationsteknik och bilder används i många former och på olika sätt (SKOLFS 1998:4, s. 4). Detta ska bildämnet fånga upp, både i träningen av elevernas förmåga att analysera bilder och i deras eget skapande. I matemati- ken påtalas betydelsen av matematiska kunskaper för att lättare kunna hantera det ökande flödet av information, och informa- tionsteknologins – i form av kraftfulla miniräknare och datorer – betydelse för våra möjligheter att fatta beslut och de krav på mate- matikkunskaper dessa ställer (SKOLFS 1998:4, s. 15). I musikämnet kommenteras medieteknikens och informationssamhällets kon- SKOLA, IT OCH DEMOKRATI sekvenser för kulturlivets utveckling, i vilket musik sägs spela en stor roll. Det heter vidare att i kunskaps- och informationssamhäl- let bör kunskaper i musik betraktas i ett vidare perspektiv där de kommunikativa, kreativa och estetiska dimensionerna i musiken också ses som verktyg för att uttrycka sig och bättre förstå sin om- värld (SKOLFS 1998:4, s. 21). I de samhällsorienterande ämnena görs den tydligaste referensen till informations- och kommunikationsteknikens påverkan på sam- hället, men också till hur skolan ska träna eleverna att bli bättre in- formationsanvändare (SKOLFS 1998:4, s. 32). Under rubriken i ett informationsrikt samhälle pekas på hur eleverna måste lära sig att hantera olika informationsmiljöer och att an- vända olika informationsskällor för att få insyn i de möjligheter och problem som IT-samhället medför. Träning i insamling, vär- dering, strukturering och redovisning av information skall hjälpa eleverna att konstruera egna mönster och bilder av omvärlden vilka sedan kan användas som redskap för analys och bedömning av såväl andras tolkningar som egna ståndpunkter, heter det vidare (SKOLFS 1998:4, s. 32). Sammantaget kan man uttrycka det så att kursplanerna faktiskt inte gör någon större affär av IKT i skolan, eller snarare det är inte så stor skillnad i vad som sades i tidigare styrdokument för skolan, bortsett från den rena träningen i pro- grammering som inte är aktuell. Vad demokratiaspekten anbelangar, kan man naturligtvis tolka kursplanerna så att de vill ge alla möjlighet att lära sig behärska IKT som resurs i sitt lärande, men vi kan precis lika gärna läsa formuleringarna om datorkunskap under mål att sträva efter som mer eller mindre arbetsmarknadsanpass- ning! De officiella dokument som refererats till ovan, representerar naturligtvis bara en liten del av hela den verkliga situationen vad gäller datorbruk i skolan, men de visar ändå på en teknikspridnings- process som har sett tämligen lika ut i många andra länder (1998:15). Enligt denna spridningsmodell har de tidiga datorentusi- asterna främst återfunnits bland matematik- och fysiklärare (oftast manliga) vilka enrollerade datorer som sitt territorium (1985). i spridningsprocessen, har datorer och IKT blivit mycket mer integrerade i både skolämnen såväl som i undervis- ningspraktiker, men situationen är långt ifrån tillfredsställande enligt flertalet analyser (se t.ex. Regeringens skrivelse 1997/98:19, Ut- vecklingen i informationssamhället, s. 33). (1997) påpekar att i alla statliga program för datorisering i den svenska skolan , har argumenten för datorer ofta varit knutna till föreställningar om demokrati (anti-eli- tistiska), avsedda att låta alla elever bli bekanta med denna teknologi och förbereda dem för datasamhället. Metoden har vanligtvis varit att introducera fler datorer i skolan för att på så vis öka kunskapen i att hantera datorer. Men, vilket är viktigt att påpeka, konstate- rar att fokus sakta har skiftat från teknik till pedagogik, och från teknik för sin egen skull till att vara en integrerad del av undervis- ningen (1997:58). Erfarenheter från tidigare datoriseringskampanjer Den svenska datoriseringsprocessen har pågått . Här, som i flertalet industrialiserade länder, var det industrin som tidigt gjorde bruk av datamaskiner. Under det tidiga blev kon- torsautomationen alltmer spridd; till exempel byggdes ett stort na- tionellt system för skatteuppbörd och befolkningsregistrering upp för att effektivisera den offentliga förvaltningen (, Ingelstam & Palmlund 1991). Inom den akademiska världen är det vetenskapliga bruket av datorer lika gammalt som själva tekniken, med det var inte förrän som informatik eller datavetenskap etablerades som universitetsämne. rådde brist på akademisk utbildning i programmering och hårdvaru- konstruktion, vilket också fick konsekvenser för skolan när Skol- överstyrelsen inledde sina första undersökningar om utbildning i datateknik (1991:19). Skolvärldens perspektiv på datorisering sträcker sig över nära , med början . I skolforskaren översikt i (1996), blir en slutsats att intresset inriktades mot själva datatekniken, dvs. datorer och programvara. Behovet av att ge lärarna – de som i slutändan skulle undervisa om datorer – adekvat vidareutbildning negligerades i stort sett, både av reformiv- rare och av lärarna själva (Jedeskog 1996:17). Även den breda data- lära som skulle härbärgeras inom de samhällsorienterande ämnena hade svårt att förverkligas (Jedeskog 1996:27). Skolans brist på pengar för inköp av hård- och mjukvara, samt upplevd (eller verklig) kunskapsbrist bland lärarna bidrog inte heller till att påskynda ut- vecklingen (Jedeskog 1996:29). Trots fortlöpande möjligheter till utbildning har lärarna inte svarat mot önskemålen att bli datorise- rade. Entusiasmen hos de redan frälsta har i takt med ökade möjlig- heter och sjunkande priser tilltagit, men lärarkåren har på det hela taget hållit sig avvaktande konstaterar (Jedeskog 1996:32). Därför, menar hon att det inte är lärarna som i datorn sett ett medel SKOLA, IT OCH DEMOKRATI för att förändra och förnya undervisningen, utan externa krafter som tryckt på (technology push). Samhällsutvecklingen har tvingat skolan att hänga med under hela datoriseringens epok (Jedeskog 1996:33). De olika satsningarna på att göra datorer till en del av den obli- gatoriska skolans verksamhetsområde har utförligt beskrivits av professor och hennes medarbetare, vilka gjort utvärdering- ar av tre större projekt, varav det första inleddes (1987, 1991, 1997). Några av generella resultat visar att i var de tidiga användarna (early adopters) lärare i ma- tematik och fysik; senare blev det lärare i samhällskunskap och språklärare (huvudsakligen svensklärarna) som tog bruk av teknik- en; speciallärare är de som visat fram kanske de bästa resultaten av datoranvändning. Det är värt att notera att verksamheter med många repetitiva moment och vanlig enkel ordbehandling har dominerat datoranvändningen. Det första stora projektet i vilket pedagogisk mjukvara (program) var det uttryckliga huvudområdet benämndes Datorn i skolan (). systematiska slutsatser från utvärderingen av visar bland annat att: ·Merparten av datateknikanvändningen i skolan gäller färdig- hetsträning och andra ganska enkla datortillämpningar. Det gäl- ler sällan enbart drill eller något därmed besläktat. gör eleven den vinsten, jämfört med träning utan dator, att hon eller han får individualiserad återkoppling, och att hon har ett hjälp- medel utöver det vanliga. ·De avancerade pedagogiska datorprogrammen har ännu ej an- vänts av vanliga lärare och deras elever och det är därför svårt att uttala sig om dessa programs värde. ·Datatekniken är ett tillskott i de handikappade elevernas tek- niska och pedagogiska hjälpmedelsarsenal vars betydelse knap- past kan överskattas. ·Den datateknikanvändning som ökat mest , bl.a. inom ramen för den aktuella försöksverksamheten, är ord- och textbehandling i svenska och främmande språk. Vi har sett allt från undervisningssituationer där datorn ersatt skriv- maskinen endast i teknisk mening till undervisning i avancerad processkrivning där elever och lärare ger gensvar på textutkast som författaren sedan bearbetar i flera omgångar. ·Processkrivning som metod förutsätter inte datorstöd, men da- torn underlättar introduktionen av denna arbetsmodell. ·Knappast någon uttalar sig om oro för bildskärms- och elallergi. Detta problem som varit ett stort trätoämne i debatten om ar- betslivets datorisering, lyser helt med sin frånvaro när det gäller skolan. Så länge skolans datortäthet är låg är det ovanligt att någon enskild elev sitter i timmar framför en dator. Undantagen torde nu och röra handikappade elever. Succes- sivt kommer dock elevers arbetstid vid dator att öka. ·I den största andelen projekt arbetar man med samma innehåll i undervisningen som . Även arbetssättet är sig ganska likt trots datorstödet. Däremot är de projekt intressanta att upp- märksamma framöver, vilka ändrat sitt arbetssätt och/eller änd- rat innehåll i undervisningen. (1991:75–76) Dessa slutsatser härrör från ett projekt som avslutades se- dan, innan både Internet och interaktiva cd-rom med utbildnings- program hade lanserats i skolan. Skulle resultaten bli mycket annor- lunda om utvärderingen gjorts som många teknikförespråkare ofta hävdar i detta och liknande fall? erfarenheter från en på- gående utvärdering av skolprojekt som inleddes vilka är finansierade av , indikerar att mycket har förändrats vad gäller attityden till tekniken både bland lärare och elever, men att å andra sidan mycket är slående lika vad gäller till exempel dis- krepansen mellan vision och verklighet (vad man hoppas kunna uppnå och vad som verkligen åstadkoms) (1998). Som ett exempel på hur retoriken för ett utökat bruk av datorer i undervisningen och elevens lärande kan ta sig uttryck, vill jag citera ett dokument från ett av de skolprojekt som och hennes med- arbetare utvärderat. I kommun har en skolutvecklingspo- licy antagits för att möjliggöra genomförandet av ett KK-projekt. Policyn säger att: Användandet av IT skall: ·stimulera eleverna till att bli allt mer aktivt sökande efter kunskap, ·stimulera utvecklingen av arbetssätt och arbetsformer till att bli alltmera elevcentrerade och undersökande, ·stimulera utvecklingen av en ny lärarroll – handledaren, ·stimulera utvecklingen av skolans organisation till att bli alltmer verksamhetsstödjande i stället för, som , begränsande genom sin bundenhet till ämnes-, tids- och klassrumsbegreppen, ·skall stimulera det pågående arbetet med biblioteken som kun- skapscentrum. (Ur kommuns projektplan, citerad i 1997:146.) SKOLA, IT OCH DEMOKRATI Så långt den lokala IT-policyn i kommun. Vi kan än en gång konstatera att IT-ismens globala retorik griper in i små svenska kommuner med samma formuleringar som används på högsta poli- tiska nivå. Vilket gör det intressant att spekulera kring vilka de vik- tiga aktörerna på olika plan är. I en lokal IT-policy för en skola eller kommun upprepas argument, som ofta hämtas direkt från nationella eller till och med globala diskurser om informationsteknikens bety- delse, inte sällan anammade av lokala eldsjälar som sannolikt talar ett språk (computerese) som inte behärskas av alla lokala beslutsfatta- re. Betydelsen av denna retoriska process förtjänar att lyftas fram, inte minst ur demokratiaspekt eftersom det handlar om tolknings- företrädet, och vem som styr den lokala, regionala, nationella agen- dan för hur satsningar på datorer och IT ska bestämmas. (Se vidare i denna volym.) Har vindarna vänt? Det kommer fram allt fler positiva rapporter om hur datorer och IKT används i skolan, både från projekt som fått stöd av externa ak- törer såväl som från egna projekt som drivs av entusiastiska lärare och elever. I en nyligen utkommen rapport från ett utvärderings- projekt som genomfört (et al. Verktyg som för- ändrar 1999), återges observationer från lärare på många håll i landet vilka anger överlag positiva resultat vad gäller effekten av elevernas datoranvändning. Rapporten presenterar 48 utvecklingsprojekt (av ca 270) som bedrivits på grund- och gymnasieskolor under läsåren 96/97 och 97/98 med som huvudman där IT i undervis- ningen varit ett av sju områden som bedömts viktiga ur ett nationellt perspektiv. I Verktyg som förändrar anförs efter samtal med lärare de vanliga förklaringarna till varför IT ska finnas i skolan: samhälleliga skäl – IT ger upphov till stora förändringar i samhället, skolan måste hänga med för elevernas förberedelse ; pedagogiska skäl – för att underlätta elevernas arbete, genomförandet av lektioner, produktion av stenciler, prov och presentationer; IT som verktyg i undervisningen; kopplingen elevens produktion-information-pre- sentation; simulering; övning; skrivprocessen; IT för kommunika- tion; IT som innehåll i undervisningen; kulfaktorn (et al. 1999:8 ff.). Man har också stött på en datalära med delvis nya ar- gument, bl.a. anordnas kurser i handhavande med motiveringen att eleverna ska kunna utnyttja möjligheterna med verktyget – inte för att anpassas till verkligheten. För att klara detta återinrättar många skolor datasalen, som blev omodern i samband med IT-revolutionen , och tar upp datakunskap på schemat igen (et al. 1999:17 f.). Vad gäller elevernas förhållande till informations- och kommu- nikationstekniken har man vid intervjuerna funnit tre huvudkatego- rier. Dels elever som tar för sig vilka utgörs av den vanliga grup- pen dataintresserade pojkar (et al. Dels de ängsliga och avvaktande eleverna, en grupp som upplever sig som otekniska eller inte tidigare använt dator i skolan. Gruppen består mest av flickor, men man konstaterar att denna grupp krympt under projektets gång i takt med att användningen av IKT i hela skolan ökat (et al. 1999:23 f.). Den tredje kategorin karakteriseras som elever som ser IT som ett verktyg i arbetet (et al. Hit räknas normala datoranvändare som skriver, mailar, söker information, gör presentationer, i den utsträckning som de anser det befogat. En del mer kvalificerade går vidare och skapar hemsidor eller jobbar med multimedia. Kommunikationsverktyget är populärt, och chatten har blivit flickornas domän (et al. 1999:24 f.). Tillgång till dator i skolan och utanför skolan spelar enligt rap- porten fortfarande en avgörande roll för elevernas attityd till tekni- ken och deras användningsgrad av olika datorbaserade hjälpmedel. är skillnaden mellan olika skolor stor, och i hemmen kan en socialgruppsberoende skillnad utläsas (et al. 1999:26 f.). Tillgång i hemmet betyder dock olika för olika elever; för dem som är vana datoranvändare är det svårigheten att komma åt att utnyttja skolans ibland knappa resurser som vållar mest bekym- mer och gör det angeläget att ha tillgång till dator i hemmet, medan för de mer osäkra kan en dator hemma göra att man känner sig mindre osäker inför skolans krav på att kunna använda datorer (et al. I detta kan man också utläsa pedagogiska betydelser: i takt med att elevens individuella (eller gruppvisa) pro- duktioner blir allt viktigare, ökar också kravet – eller behovet – av produktionsutrustning, vilket datorer och IKT alltmer blivit för de mer datorvana eleverna/skolorna. Därmed kommer skolans kom- pensatoriska uppdrag i samband med IKT ytterligare i fokus: När blir det ett krav från skolans sida att eleverna behärskar IKT och när blir det ett erbjudande om att lära sig använda? Detta leder vidare till den för tekniksociologer vanliga frågeställ- ningen om technology push kontra society pull, som får ett annor- lunda innehåll när det gäller tillgång till IKT i skolan. SKOLA, IT OCH DEMOKRATI som ska svara upp mot omvärldens krav på att utnyttja tekniken, eller är det tekniken som ska anpassa till skolans behov av olika hjälpmedel? Frågan om vem det är som trycker på för IKT-använd- ning i skolan är högst berättigad, och kommer att vara så ända till lika tillgång och lika utnyttjandenivå har blivit i den svenska skolan. Kanske är det så att vi i fallet skolan måste vidga begreppen och tala om ett technology pull? Att tekniken drar upp skolan? I Verktyg som förändrar beskrivs hur IT för förespråkarna fungerat som katalysator vad gäller arbetssätt, möjligheter till kommunika- tion och förändring av undervisningens innehåll (et al. pekar man på att många lärare talat om hur IT ger upphov till nya gränsdragningar, klyftor och problem av olika slag, som alla fört bort fokus från den verkliga skolutvecklingen, och i stället öppnat för en allmän lekstuga och teknikfrossa (et al. Detta får konsekvenser för vår generella fråga i denna volym: hur kopplas IT till bevarad eller ökad demokrati? I Verktyg som förändrar redovisas också hur de studerade pro- jekten hanterat frågan om elevernas inflytande och ansvar. I flertalet projektplaner gavs, enligt rapporten, frågan om elevinflytande och elevansvar stort utrymme. Verkligheten kan dock se annorlunda ut visar undersökningen (et al. 1999:28 f.). Elevernas möjlig- het att påverka sin skolas datorsatsningar spänner från ingen eller diffus representation i till exempel skolans IT-grupp, till aktivt del- tagande i olika styrgrupper. Vidare finns det utrymme för mer eller mindre informella inflytandeformer: de mest datorvana eleverna upplever ofta att deras synpunkter kommer fram via t.ex. dataansva- riga lärare, medan elevråd eller klassråd mindre ofta ges utrymme att uttala sig i vad som skulle kunna kallas policyfrågor. Vad gäller arbetsformer där IKT spelar en mer eller mindre viktig roll kan man enligt et al. se hur relationen mellan lärare och elev, samt mellan elever har påverkats. Många elever uttrycker att läraren blivit mer som en arbetskamrat när denna övergått till en mer handledande lärarroll (et al. kommer synpunkten fram att eleven mer och mer lämnas åt sig själv i sitt sökande efter kunskap och att läraren blivit mer osynlig i och med det individuella arbetssättet (et al. Allra längst i denna utveckling befinner sig de skolor som arbetar med någon form av distansutbildningsmetodik, men här är medvetenhe- ten om problemen större och så kallade konferenssystem används för att hålla kontakten mellan lärare och elev. Relationen elev-elev har också förändrats, menar man i Verktyg som förändrar: de mer datorkunniga eleverna förväntas på gott och ont hjälpa sina kamra- ter, och i samband med ett mer projekt- och gruppinriktat arbetssätt uppstår nya krav på samarbete (et al. Värt att uppmärksamma i samband med nya arbetsformer är det faktum att skolan inte bara fungerar som organisatör av lärande; för många ele- ver är dess sociala funktion, kontakten med kamraterna kanske vik- tigare än kunskapen! Även i de projekt som redogörs för av et al. (1999) be- kräftas de resultat som redovisades i (1991) rörande elever med speciella behov. För många av dessa elever kunde lärarna i projekt rapportera om stora vinster med olika datorba- serade hjälpmedel. Några sådana exempel är: att elevernas koncen- trationsförmåga ökar framför datorn; oviljan mot repetitiva uppgif- ter minskar drastiskt; ökat intresse för matematik bland dem som upplever detta som svårt; drastiskt ökad motivation för att sköta skolarbetet; eleverna blir mer toleranta mot sina egna misstag (et al. Vad gäller en eventuellt förändrad lärarroll i samband med infö- rande av olika IKT-baserade hjälpmedel är et al. (1999) mer försiktiga. Här skiljer sig, menar man, påståendena från skol- externa aktörer ofta markant från hur lärarna själva beskriver sin arbetssituation. Besluten om IT-satsningar på de undersökta sko- lorna har av lärarna inte sällan upplevts både som hot och möjlighet. Hotet har bl.a. bestått i att visioner och beslut oftast formulerats på andra ställen än i den direkta skolpraktiken, att den traditionella lä- rarkompetensen ifrågasatts och att ett redan pressat tidsschema blir ytterligare utsatt när IT breder ut sig (et al. Men lärarna har också sett nya möjligheter födas, såsom nya arbetsfor- mer, ny organisation och ny pedagogik, samt för den enskilda lära- ren möjligheter till utveckling som inte tidigare funnits (et al. Här har man i rapporten funnit olika dimensioner i lärarrollen som på ett eller flera sätt förändrats, bland annat lärarens roll som instruktör, som kontrollant, som medarbetare och som utforskare (et al. 1999:46 ff.). Men konstaterar man, det finns inget i rapportunderlaget som säger att dessa förändringar inte kunnat ske utan IT (et al. En annan utkommen rapport som lyfter fram positiva förändringsmöjligheter tack vare datorer och IKT i skolan är och framtidens lärande (1998). viktigaste kritik rör skolans utbildningsroll i ett samhälle där, som han beskri- ver det, kunskapsmonopolet är skolans, och där en global konkurrens inte längre gör det möjligt att bevara ett sammanhållet samhälle baserat på våra grundläggande värderingar om allas lika SKOLA, IT OCH DEMOKRATI möjligheter och lika rätt (1998:8). pekar på ett antal som han ser det viktiga trender i dagens lärande som är mer eller mindre förknippade med IKT: ·en ökad betydelse för det informella lärandet, det vill säga en förskjutning från skolans organiserade lärande till lärande och i hemmet (1998:17), ·tillgång till ett annorlunda innehåll än det gamla vanliga skolin- nehållet som gör eleverna motiverade att fördjupa sig genom läsning och efterforskande (1998:19 ff.), ·förskjutning till ett mer oberoende, aktivt sökande efter kun- skap (1998:64 f.), ·skolans mycket strikta och rigida arbetsformer (t.ex. lektionsin- delning, klassrum, ämnesindelning) blockerar effektivt nyttig- görande av de möjligheter den nya tekniken erbjuder (1998:71),