sou · GNB348d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Psykiskt och socialt omhändertagande vid katastrofer (POSOM) Inom varje kommun bör det enligt finnas en beredskapsgrupp vars deltagare skall kunna agera med kort varsel. Sammansättningen av deltagare i en s.k. POSOM-grupp kan variera, vanligt är dock att gruppen består av personer från , kyrkan och frivillig- organisationer. Gruppen bör vara underställd socialchefen i kommunen. Uppbyggandet av en psykologisk och psykiatrisk kata- strofberedskap i har utvecklats i överensstäm- melse med allmänna råd. Som exempel kan nämnas att samtliga somatiska akutsjukhus i län har en PKL-grupp och dessutom finns i länet en samordningsgrupp. På andra orter som särskilt drabbades av Estoniakatastrofen; , , , , och finns PKL- och POSOM-grupper eller andra krisgrupper. P R E S E N T A T I O N En beskrivning av planeringen för organisationen av det katastrofmedicinska arbetet inom . finns i enlighet med Social- styrelsens allmänna råd en central medicinsk katastrof- plan.46 Den är en ramplan för att organisation och ledning av länets hälso- och sjukvård vid en stor olycka eller kata- strof i fredstid och utgör också grunden för den beredskap skall ha för att kunna möta svåra påfrestningar på samhället vid kriser och i krig. Pla- nen har reviderats bland annat mot bakgrund av de erfarenheter som gjordes i samband med Estonia- katastrofen men även på grund av strukturförändringar inom hälso- och sjukvården i . Efter Estoniakatastrofen skedde ett omfattande utrednings- och utvärderingsarbete inom . Ut- förliga rapporter utarbetades bland annat av akut- sjukhusen som deltog i hälso- och sjukvårdens insatser, några exempel som kan nämnas är rap- port47 som redovisar åtgärder i räddningsarbetet på olycksplatsen, i färjeterminalen och på sjukhuset och rapport48 som mycket ingående redovisar det psykosociala arbetet. Utöver detta har inom gjort en övergripande utvärdering49 av insatser. Analysgruppen har tagit del av dessa rapporter och utvärderingar och finner det inte motiverat att återge samtliga insatser och åtgärder som vidtogs i det akuta ske- Därför kommer endast en kortfattad beskrivning gö- ras av akutsjukhusens psykosociala insatser för anhöriga och överlevande. Gruppen har valt att istället se närmare på de erfarenheter som fick genom insatserna i samband med Estoniakatastrofen och vill försöka spegla några av de slutsatser som dragits. Detta presenteras i nästa avsnitt, Beskrivning. I det följande beskrivs kortfattat fyra centrala delar i landstings medicinska katastrofplan: katastrofmedicinsk ledning, PKL-funktionen, informa- tion och samverkan. Vid en stor olycka eller katastrof utövas ledning på olika nivåer inom sjukvården. Normativ50 och strategisk51 led- ning utövas av den Centrala medicinska katastrof- ledningen (CMKL), operativ ledning utövas av medi- cinskt ledningsansvarig i skadeområdet och av lednings- ansvarig på akutsjukhus, vårdcentral eller inom sjukvårds- område. På akutsjukhusen finns en utsedd katastrofledare som har det initiala ledningsansvaret till dess en katastrof- ledning övertar ansvaret. Organisationen inom primär- vården ser likadan ut. Som tidigare nämnts leds räddningsinsatsen i skade- P R E S E N T A T I O N området av en räddningsledare i samverkan med polis- insatschefen och medicinskt ledningsansvarig. Då det medicinska ledningsansvaret är kopplat till den i skade- området högsta medicinska kompetensen kan exempelvis ledningsambulansfunktionen (den ambulans som först kommer till skadeområdet) eller akutbilssjuksköterskan ha ledningsansvaret till dess läkare kommer. Då räddningsin- satsen bedöms bli långvarig, exempelvis vid stora olyckor eller katastrofer larmas en särskild ledningsläkare. PKL, Psykologisk-psykiatrisk katastrofledningsgrupp Samtliga somatiska akutsjukhus inom har en lokal PKL-grupp. Varje grupp har en samordnare och dessa ingår i en referensgrupp där även representanter för Centrala avdelningen för ambulans- sjukvården och katastrofmedicinsk planering liksom ex- perter på katastrofpsykologi ingår. PKL-funktionen representeras även i den Centrala medicinska katastrofkommittén samt i de lokala medi- cinsk katastrofkommittéerna på akutsjukhusen. Varje PKL-grupp har ett antal resurspersoner som kan hjälpa till med psykologiska genomgångar, debriefing m.m. Enligt katastrofplanerna skall samverkan ske med kommunen, primärvården och kyrkan. I de centrala och lokala katastrofplanerna konstateras att information utgör en väsentlig del i all katastrof- medicinsk verksamhet. Man menar att informations- ansvariga skall ingå i ledningsarbetet. Som målgrupper definieras drabbade och deras anhöriga, massmedierna, andra akutsjukhus och sjukvårdsområden samt samver- kande myndigheter. Vikten av att samordna information med andra involverade myndigheter understryks. Enligt hälso- och sjukvårdslagen har skyldig- het att samverka med andra samhällsorgan, i första hand statlig och kommunala myndigheter. Som exempel på samverkansorgan nämns i den Centrala medicinska För katastrofmedicinsk planering inom svarar: Den centrala medicinska katastrof- kommittén som skall vara sammansatt av representanter från Hälso- och sjuk- vårdsnämndens stab, HSN, Centrala avdelningen för ambulanssjukvård och katastrofmedicinsk planering i nord- västra sjukvårdsområdet, sjukhus- styrelsens stab, akutsjukvården, primär- vården, smittskyddsenheten, PKL- grupperna och SOS Alarm i . Sjukvårdsdirektören, leder arbetet. Kommitténs uppgifter är att vara hälso- och sjukvårdens rådgi- vande organ inom det katastrof- medicinska området utifrån riskinventeringar och analyser initiera åtgärder som minskar faran för stora olyckor och katastrofer i länet följa upp och bedöma resultat och kvalitet av genomförda katastrof- medicinska insatser fortlöpande ta del av forsknings- och utvecklingsresultat inom det katastrofmedicinska området samt vid behov initiera åtgärder inom För katastrofmedicinsk planering på akutsjukhus och inom sjukvårdsområden ansvarar lokala katastrofkommittér som svarar för att lokala medicinska katastrofplaner utarbetas och revideras . katastrofplanen för : räddnings- tjänsten, polisen, , Försvarsmakten, Kustbe- vakningen, lokaltrafik, och .