sou · GNB375d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Det är således en minskning på 13,i angivet utbyggnadsexempel. Detta ger en illustration av ungefär hur stort felet skulle kunna vara på grund av ett för högt angivet källbuller för 3 MW aggregat. För att uppnå /år till havsbehövs en total yta , under förutsättning att vindkraftverken uppförs i grupper om 60 verk vardera (6x10). En sådan yta tar nästan lika stor plats på marken som 58000 fotbollsplaner. För att få ett tydligare begrepp om dessa ytors storlek för görs här tre ytjämförelser: med , med läns yta och med Hela yta är . 5 SCB:s hemsida, 232 Bilaga 8 Ytåtgång Jämförelserna är rena ytjämförelser för att få en uppskattning om vilka arealer det handlar om. Observera därför att deit ytjämförelsen inte har tagits någon hänsyn till befintliga byggnader, vägar eller annan infrastrukturi vare sig eller i övrigt. Det har heller inte tagits någon hänsyn till hur mycket det blåser för att kunna uppnå produktionen i de olika utbyggnadsstegen. Följande är således inte att se som något annat än jämförelser av olika ytor. Gruppernas ytbehov på kartan för på land motsvarar 0,av hela yta eller av läns yta. Det indirekta arealbehovet för på land motsvarar 0,av totala yta eller nära en tredjedel av . En liknande jämförelse för havsbaserad vindkraft fås om gruppernas yt- behov på kartan relateras till totala yta. har här definierats som sundet mellan och fastlandet och denna area har Gruppernas ytbehov för till havs tar således i anspråk av denna yta. Ytåtgång Bilaga 8 233 Gruppernas ytbehov på kartan 3TWh, STEG 1 6TWh, STEG 2 grupper (st) grupper (st) grupper (st) Ytor (km2): 234 Bilaga 8 Ytåtgång Gruppernas ytbehov på kartan 10TWh, STEG 3 15TWh, STEG 4 grupper (st) grupper (st) grupper (st) Ytor (km2): Ytåtgång Bilaga 8 235 Gruppernas ytbehov på kartan 3TWh, STEG 1 6TWh, STEG 2 grupper (st) grupper (st) Ytor (km2): 10TWh, STEG 3 15TWh, STEG 4 grupper (st) grupper (st) Ytor (km2): 236 Bilaga 8 Ytåtgång 3TWh, STEG 1 6TWh, STEG 2 grupper (st) grupper (st) grupper (st) Ytor (km2): Ytåtgång Bilaga 8 237 10TWh, STEG 3 15TWh, STEG 4 grupper (st) grupper (st) grupper (st) Ytor (km2): Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 239 Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 241 Regler om MKB......................................................................... Innehåll i en MKB...................................................................... Beskrivning av verksamheten ........................................ Utformning och omfattning/Anläggningen ..................... Beskrivning av skyddsåtgärder ...................................... Inverkan på hälsa, miljön, hushållning med resurser ....... Hälsa och säkerhet ........................................................ Hushållning med resurser .............................................. Beskrivning av verksamheten ........................................ Utformning och omfattning ........................................... Inverkan på hälsa, miljö, hushållning med resurser ........ Hälsa och säkerhet ........................................................ Hushållning med resurser .............................................. Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 243 Miljökonsekvensbeskrivning för vindkraftverk, regler och fiktiva exempel Denna rapport är skriven på uppdrag av . Syftet med rapporten är att så långt som möjligt finna allmängiltiga beskriv- ningar av vindkraftens egenskaper och omgivningseffekter samt förmed- la erfarenheter från befintliga vindkraftverk och den teknikutveckling som skett . Rapporten kan vara ett hjälpmedel för exploatörer att tidigt fånga upp de viktigaste frågorna som bör ingå i en miljökonsekvens beskrivning (MKB) för vindkraft på land och till havs. Indirekt utgör rapporten även ett hjälpmedel för myndigheterna genom att exploatörer kan göra en mer komplett miljökonsekvensbeskrivning. Med ett tillfredsställande beslutsunderlag kan tillståndsprocessen bli smidigare och snabbare. Den senare delen av rapporten är tänkt att kunna användas som en mall för MKB. Huvudrubrikerna utgår från krav på innehåll i en MKB. De viktigaste frågorna att behandla när det gäller vindkraft är ljud och påverkan på landskapsbilden. I rapporten har en mängd rubriker (bruttolista) tagits upp för att även täcka in kompli- cerade vindkraftsprojekt, men tanken är att projektören ska stryka de rubriker som inte är relevanta i det enskilda ärendet. Ännu finns inga godkända MKB enligt (MB) och denna rapport kan ses som ett första steg i en process med att ta fram ett relevant innehåll i en MKB och därmed bidra till en praxis vid tillämpningen av MB. Det bör observeras att rapporten utgår från gällande bestämmelser om tillståndsprövning, i MB, där i avsnitt 5.3 föreslår ändringar i . Exemplen utgår från projekt som lokaliserats i enlighet med en översiktsplan som godtagits av och andra myndigheter. Lägena är relativt konfliktfria vilket avspeglas i texterna. 244 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning Projekt i mer kontroversiella lägen kommer att ha MKB som speglar detta. 2 Regler om MKB Regler om MKB återfinns i sjätte kapitlet i den nya (1998:808). Aktuell lagstiftning kan sökas på Internet under adressen . Under rubriken "författningar" i SLS:s kronolo- giska register kan sökning ske efter SFS nummer. har SFS nummer 1998:808. En MKB ska ingå i en ansökan om tillstånd enligt bland annat 9 och 11 kapitlet i , d.v.s. för miljöfarlig verksamhet respektive vattenverksamhet. Vindkraft på land berörs av reglerna om miljöfarlig verksamhet på grund av att vindkraftanläggningen kan medföra olägen- het för omgivningen genom buller och ljus. Vindkraft till havs berörs även av reglerna om vattenverksamhet. Syftet med en MKB är att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekterna som en planerad verksamhet kan medföra dels på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, landskap och kultur- miljö, dels på hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt, dels på annan hushållning med material, råvaror och energi. Vidare är syftet att möjliggöra en samlad bedömning av dessa effekter på människors hälsa och miljön. Ett viktigt moment i arbetet med MKB är att tidigt samråda med samt med enskilda som kan antas bli särskilt berörda. Sökanden ska lämna uppgifter om den planerade verksamhetens lokali- sering, omfattning och utformning samt dess förutsedda miljö-påverkan. Efter samrådet beslutar om verksamheten kan antas med- föra betydande miljöpåverkan. Beslutet får inte överklagas. Vissa åtgärder som alltid kan antas medföra en betydande miljö- påverkan finns i bilaga 1 i "Förordningen (1998:905) om miljökonse- kvensbeskrivningar" (MKB-förordningen). Dit hör vindkraftverk med aggregat för en sammanlagd uteffekt av mer än 1 MW (1 000 kW). Vid betydande miljöpåverkan ska ett förfarande med miljökonse- kvensbedömning genomföras. Det innebär att ett utökat samråd med övriga statliga myndigheter, kommuner, allmänheten och organisationer som kan antas bli berörda ska ske. Vid detta samråd diskuteras miljö- konsekvensbeskrivningens innehåll och utformning. Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 245 För vindkraftverk med en sammanlagd uteffekt av 1 MW eller mindre, krävs inte tillstånd enligt och därmed normalt inte heller MKB. Om uteffekten är mer än 125 kW men högst 1 MW ska an- mälan göras till kommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd. Denna anmälan ska i den utsträckning som behövs i det enskilda fallet innehålla en MKB. För vindkraftverk med en sammanlagd uteffekt av mer än 1 MW och upp till 10 MW söks tillstånd hos . Då ska genom ett särskilt beslut ta ställning till om MKB:n uppfyller kraven. Är uteffekten mer än 10 MW söks tillstånd hos miljödomstolen, som genom ett särskilt beslut avgör om MKB:n uppfyller kraven. Kommunen kan även kräva att en MKB upprättas med stöd av i samband med detaljplaneläggning för vindkraft. MKB enligt PBL styrs rent formellt inte av samma regler som en MKB enligt , men det kan vara praktiskt och lämpligt att en enda MKB tas fram som kan användas i båda sammanhangen. Ett handläggningsschema som beskriver processen för MKB enligt finns i bilaga 1. 3 Innehåll i en MKB Som framgår under avsnittet ovan är det vid det utökade samrådet som innehållet och utformningen av MKB:n diskuteras och definieras för det enskilda projektet. Det kan således tillkomma frågor som är viktiga att utreda för den specifika platsen där vindkraftverken planeras att uppföras. Det är viktigt att samrådet sker tidigt, så att de utredningar som behövs kan göras i ett tidigt skede och hinner genomföras för att ingå i MKB-dokumentet. Därmed kan omfattande kompletteringar i ett sent skede i tillståndsprocessen undvikas. Det är naturligt att företag som söker tillstånd att få uppföra vindkraftverk vill föra fram vindkraftprojektets positiva aspekter. En MKB ska dock vara saklig i sina beskrivningar, både där de är positiva för projektet och där de visar på nackdelar. 246 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning SOU 1999:75 I en MKB för en verksamhet som kan antas medföra betydande miljöpåverkan ska ingå: ·inverkan på hälsa, miljön, hushållning med resurser ·alternativa platser/utformningar, nollalternativ I följande avsnitt ges exempel på vad som bör ingå i en MKB. Avsnitt som, om de stämmer med en aktuell ansökan, kan klippas in i en MKB skrivs med kursiv stil. Här beskrivs vindkraftprojektet så att vindkraftverkens lokalisering, utformning och omfattning framgår. Det är lämpligt att inleda med ett avsnitt som beskriver vindkraften i ett regionalt och globalt perspektiv, så att inte bara den lokala miljöpåverkan beskrivs. Vindkraften är en förnyelsebar energiform som under produktion av el inte medför några utsläpp av för miljön skadliga ämnen. Elproduktion i vindkraftverk1 ersätter el från anläggningar eldade med fossila bränslen (kol och olja). Detta beror på att de nordeuropeiska ländernas elsystem är förbundna med varandra och på så sätt utgör ett system där det finns gott om fossilbaserad elproduktion. Genom att i producera vindkraftel reduceras därför utsläpp av klimatgaser (koldioxid, metan etc.), svaveldioxid, kväveoxid och andra ämnen, eftersom man på en annan plats i det nordeuropeiska elproduktions- systemet reducerar behovet av fossilbaserad elproduktion. Studier på visar att den energi som går åt för att producera ett vindkraftverk motsvarar den elenergi som verket under drift producerar , i ett bra vindläge. Livscykelanalyser visar att energiförbrukningen för tillverkning, transport, byggande, drift och rivning av ett vindkraftverk motsvarar av dess energiproduktion under livslängden. Motsvarande tal för exempelvis ett oljekondenskraftverk är . En kort presentation av företaget som söker tillstånd kan göras. Före- tagets tidigare erfarenheter av vindkraftutbyggnad bör lyftas fram. 1 Livscykelanalys för elproduktion, dec. Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 247 Miljökonsekvensbeskrivningen skall dels läsas av till-ståndsmyndig- heter, dels av allmänheten. För att underlätta läsandet och förståelsen är det bra att inleda MKB:n med en rad om att effekt mäts i kW och energi mäts i kWh samt att 1 GWh = 1 000 MWh = 1 000 000 kWh. I övrigt bör nya begrepp och förkortningar förklaras första gången de nämns i texten. Under denna rubrik nämns hur platsen för vindkraftverken har valts. Det är lämpligt att sätta in projektet i sitt sammanhang och beskriva vind- förhållandena i , länet och kommunen samt vilka planer som finns vad gäller vindkraftutbyggnad på land respektive till havs inom länet och kommunen. Kartor över aktuellt område ska bifogas. Dels en översiktskarta så att de som inte har lokalkännedom snabbt kan orientera sig och dels en mer detaljerad karta där planerade vindkraftverk markeras. Fastigheterna som blir berörda av vindkraftverken, upp-ställnings platser, vägar och elledningar nämns. Platsen och omgivningarna beskrivs, så att läsaren får en bra bild av hur området ser ut i förhållande till omgivningarna i olika väderstreck. Landskapet beskrivs samt avstånd till järnväg, större vägar, samhällen, närmaste bebyggelse såsom bostäder, fritidshus, skolor, industrier, verkstäder, kyrkor etc. En stor del av denna information kan hämtas ur den kommunövergripande översiktsplanen (ÖP), som alla kommuner i landet upprättade . Många kommuner har upp- daterat sina översiktsplaner samt gjort fördjupade översiktsplaner. Planförhållanden inom aktuellt område ska beskrivas. Översikts- planerna kan vara gamla, varför kontakt bör tas med kommunen för att höra om planen fortfarande kan anses vara aktuell. Utdrag ur översikts- planens kartmaterial bör vara med i MKB:n. I det fall aktuellt område omfattas av fördjupad översiktsplan, detaljplan eller områdesbestämmel- ser bifogas även utdrag ur dessa. Ange skala och markera norr på samtliga kartor för att underlätta för läsaren. Riksintressen brukar framgå av kommunernas översiktsplaner, men aktuell information kan även erhållas från som har ansvar för bevakning av riksintressena. Om området berörs av andra intressen såsom naturreservat, kultur- reservat, naturminne, biotopskydd, strandskydd, skydd i enlighet med internationella åtaganden m.m. så bör även detta anges under denna 248 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning rubrik eller under rubriken om hushållning med naturresurser. Läns- styrelsen har uppgifter. Det är viktigt att avvägningen mellan vindkraftintresset och andra mark- och vattenanvändningsintressen görs i kommunernas översikts- planer. Att ett område omfattas av skydd för ett visst intresse innebär inte att alla andra verksamheter utestängs i området. Det är viktigt att områdets specifika skyddsbehov beskrivs så tydligt att det går att avgöra om vindkraftverk kan etableras inom skyddsområdet. Om kommunen inte har fördjupade översiktsplaner för vindkraft eller några andra planer som rör vindkraften bör detta nämnas. Då kan istället det egna urvalet av platser beskrivas. Enligt är skyldig att på begäran tillhandahålla planeringsunderlag åt den som är skyldig att upprätta en MKB. tredje och fjärde kapitel med grundläggande respektive särskilda bestämmelser för hushållning av mark och vatten är av stor betydelse för lokaliseringen. Reglerna beskrivs närmare i avsnittet om hushållning med naturresurser. 3.1.2Utformning och omfattning/Anläggningen Vindkraftverkens antalet och effektklass redovisas. Av svaren på vind- kraftsutredningens enkät till myndigheter och företag framgick att det sällan görs en samlad bedömning av ett större område, eftersom området ofta byggs ut med några enstaka vindkraftverk i taget i olika etapper. Det är viktigt att man redan från början försöker beskriva konsekvenser- na av att alla etapper genomförs, så att vind kraftanläggningens totala miljöpåverkan kan utredas i ett sam-manhang och leda till att ett område med goda vindtillgångar kan utnyttjas på bästa sätt. För att läsaren ska få en möjlighet att relatera vindkraftverkens produktion till nyttan, är det bra att visa hur mycket produktionen räcker till. Förslagsvis kan man skriva att produktionen motsvarar x antal hushålls behov av hushållsel. Hur aggregaten har placerats i förhållande till varandra och hur anpassning har skett till landskapet redovisas. Vindkraftverk i en grupp placeras i regel 5-7 rotordiametrar från varandra för att energiutbytet inte ska minska för mycket genom att vindkraftverken "stjäl" vind ifrån varandra. Att beskriva aggregaten kan vara svårt, eftersom upphandling inte sker innan tillstånd att uppföra vindkraftverken erhålls. De flesta vindkraftverk inom respektive effektklass har dock ungefär samma mått, så ungefärlig storlek kan nämnas i MKB:n samt att beslut tas vid Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 249 Att gruppen byggs med enhetliga verk bör framgå. Annars bör framgå att ansökan ger utrymme för både två- och trebladiga verk eller en blandning av olika verk. Under den här rubriken beskrivs även det fundament man har för avsikt att välja beroende av markförhållanden/bottenförhållande m.m. Ett större verk på land behöver ett gravitationsfundament i betong med en sidlängd av ca 10-15 m. Vid placering på bra berg används berg- fundament, som förankras med nedborrade och fastgjutna stål-stänger i berggrunden. Man bör ange om fundamentet sprängs ner eller om det utförs ovanför berget och i så fall höjden. Vid lokalisering till havs kan verket placeras på gravitations- fundament (t.ex. en kassun, som flottas ut och sänks på plats), på en monopile (ett stålrör som borras ned i berggrunden och gjuts fast) eller på ett trebensfundament (t.ex. en stålkonstruktion med tre ben som fixeras vid havsbotten). Platsens förutsättningar såsom vattendjup, bottenbeskaffenhet, vågor, isbildning etc. avgör valet av fundament. Den mark som behöver tas i anspråk för tillfarts- och servicevägar samt uppställningsplatser anges. Om nya vägarna behöver byggas tar de ofta mer mark i anspråk och innebär mer bestående ingrepp än vindkraft- verkens fundament. I första hand utnyttjas befintliga vägar som förstärks för att klara tunga kranbilar under byggskedet. Här beskrivs de fordon som ska användas och i driftskedet samt hur tillsynen av vindkraftverken är tänkt att ske. Ägare samt anslutningspunkt till befintligt kraftledningsnät ska anges samt spänningsnivåer. Redovisa om det blir kabel- eller luftledning och eventuella stolpars utseende och höjd. Åtgärder som planeras för att förbättra miljön eller minska negativa miljöeffekter kan beskrivas samlat under den här rubriken. Alternativt kan åtgärder nämnas, där de hör hemma under respektive delrubrik. Exempel på skyddsåtgärder kan vara att anpassa byggtiden, så att tunga transporter undviks när marken är som känsligast, att känsliga områden för fåglar eller sälar undviks under häcknings- respektive yngelperiod. 250 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning Ett annat exempel är att minska ljudalstringen genom varvtalsreglering eller att stänga av verken under vissa timmar då besvärande klippskuggor kan träffa en viss fastighet. 3.3Inverkan på hälsa, miljön, hushållning med resurser Ljud från vindkraftverken är en av de viktigaste aspekterna när det gäller vindkraftens omgivningseffekter. Under den här rubriken är det lämpligt att förklara vad det är för ljud som vindkraftverken alstrar. Därefter skall anges att ljudberäkningar har utförts samt hur många bostäder som beräknas få etc. För att åskådliggöra hur det mänskliga örat uppfattar olika ljudnivåer kan en figur med vanligt förekommande ljudnivåer presenteras. Ljudutbred- ningen från vindkraftverken till de närmaste bostäderna redovisas lämpligen på kartor, med linjer som visar ljud-nivåerna 50, 45, 40 och . Vilken modell som använts för beräkningen skall framgå. Vindkraftverk ger upphov till två typer av ljud, dels aerodynamiskt ljud i form av vinande ljud från rotorbladen, dels mekaniska ljud från främst växellådan. Vindkraftverkens maskinljud är den typ av mekaniska ljud som normalt upplevs som mest störande. På längre avstånd är det aerodynamiska ljudet från rotorbladet normalt högre än det mekaniska ljudet. Maskinljudet kan dämpas genom isolering. Ljudet från rotorbladen kan begränsas genom att använda variabelt varvtal hos turbinen, så att ljudalstringen blir lägre vid låga vindhastigheter, då det naturliga bakgrundsljudet är lägst. För vindkraft tillämpas i som regel riktvärden för industribuller 2. Med riktvärde avses värden som normalt inte bör överskridas. anger för bo- städer och vårdbyggnader samt för planlagd fritidsbebyggelse 2 Se Externt industribuller - Allmänna Råd RR 1978:5 utgivna av . Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 251 och rörligt friluftsliv med naturupplevelse. Om ljudet innehåller hör- bara toner är riktvärdena lägre. Ljudnivå dB(A) I närheten av jetplan I figuren visas några vanliga ljudnivåer och hur det mänskliga örat uppfattar dem. motsvarar normalt tal. De naturliga ljuden i omgivningen kan maskera ljudet från ett vindkraftverk. Topografi, vegetation och vindförhållanden påverkar ljudet. Ett vindkraftverk startar normalt vid vindstyrkor på . Vid en vindstyrka på ligger bakgrundsnivån på i ett öppet slättområde och på vid en vindstyrka på . I områden med höga träd är bakgrundsvärdena högre. Vid kustnära lokalisering tillkommer ljud från vågorna. Ljudet från vind- kraftverk hörs därför mest vid svag vind. Vindkraftverkens rotorblad kan vissa tider och ge upphov till skuggproblem genom att de "klipper solljuset". Vid klart väder kan skuggeffekter uppträda på flera . Skuggornas utbredning är störst när solen står lågt, d.v.s. problemen är störst vid solens upp- och nedgång . Skugg- effekterna tilltar ju längre norr ut man kommer beroende på att solens höjd minskar med ökad breddgrad. Vilka skuggeffekter som uppstår beror främst på väderstreck och avstånd från vindkraftverket. Omkringliggande bebyggelse, vegetation och höjdskillnader spelar också in. 252 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning Nedan ges exempel på ett diagram som har utarbetat. Diagrammet gäller danska förhållanden men torde kunna tillämpas i . 12(13) 13(14) 11(12) 10(11) 14(15) 15(16) 9(10) 8(9) 16(17) 7(8) 17(18) 6(7) Område utan skugga från vindkraftverket 5(6) De grå talen anger klockslagen ( 4(5) inom parentes). De svarta talen vid bumerangkurvorna anger antal timmar skugga . Cirklarna med tal 2-10 anger avstånden från vindkraftverket i antal rotordiametrar. Källa: , konsulent i 18(19) 19(20) 20(21) Exempel: Punkt A visar ett hus som ligger norr om vindkraftverket på ett avstånd motsvarande 6 gånger rotordiametern (för ett vindkraftverk med 30 meters rotordiameter respektive navhöjd). Huset ligger precis innanför den "bumerangkurva" som visar roterande skuggor i . Ett södervänt fönster i detta hus får således skuggeffekter från vindkraftverket i på ett normalt år. Det går inte direkt att avläsa ur diagrammet, men huset skuggas av vindkraft- verket , . Punkt B visar ett hus som ligger på ett avstånd motsvarande 7 rotordiametrar ostsydost om vindkraftverket, i riktning mot . Huset ligger mellan bumerangkurvorna med 10 och 15 timmars skugga. Huset får skuggeffekter från vindkraftverket omkring . Söder om vindkraftverket uppstår inga skuggproblem. SOU 1999:75 Miljökonsekvensbeskrivning Bilaga 9 253 Störningar på grund av reflexer motverkas genom antire-flex- behandling av turbinbladen. Vindkraftverk kan genom reflektering av signaler störa kom-munika- tionssystem, t.ex. TV, radio och radar samt system för radiolänk- och satellitkommunikation. Kontakt bör tas med , som bevakar dessa frågor centralt. Kontakt kan även vara lämpligt att ta med de lokala bolagen som har hand om radio- och telekommunikation, t. ex. , och mobiltelefonbolagen. Vindkraftverk kan medföra störningar av navigations- och landnings- hjälpmedel för civilflyg samt utgöra hinder vid inflygning. Normalt erfordras vid flygplatser hindersfrihet i banans längdled och i sidled, enligt Bestämmelser för Civil Luftfart. Kontakt skall tas med . De brukar kräva att samtliga vindkraftaggregat förses med röd hinderbelysning. Nya regler finns på förslag. Vindkraftverk till havs kan utgöra hinder för sjöfart och innebära kolli- sionsrisker. Fyrar kan skymmas och försvåra navigering. Sjöräddnings- insatser från helikopter kan försvåras i anslutning till större grupper av vindkraftverk till havs. Vindkraftverk till havs skall markeras på sjökort. Kontakt skall tas med . Med hänsyn till risken för olyckor, exempelvis iskast från rotorblad, blixtnedslag och brand, har rekommenderat säkerhetsavstånd till byggnader, vägar, järnvägar och kraftledningar 3. har dock framfört att det kan finnas skäl att se över rekommenderade säkerhets- avstånd, med hänsyn till de erfarenheter som finns om vindkraftverk. 3 , Allmänna råd 1995:1 254 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning Påverkan på landskapsbilden framstår som en av de viktigaste aspek- terna när det gäller vindkraftens omgivningseffekter. För att vindenergin skall kunna utnyttjas effektivt måste vindkraft- verken ligga fritt. De avviker från det omgivande landskapet och kan synas på långa avstånd.