sou · GNB363d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Till skillnad från vad som gäller för flertalet lärarutbildningar skall didaktiken, enligt arbetsgruppen, inte bestämmas i relation till pe- dagogik, metodik, praktik och ämnesstudier. Skälet är att det skulle ri s- kera att cementera en sådan organisering av lärarutbildningen. Kommit- tén delar denna uppfattning och talar därför för att ämneskunskap och didaktik inte skall skiljas åt. När studenterna tillägnar sig kunskaper inom sitt ämne/ämnesområde skall de studera hur de skall o m- sätta och tillämpa dessa ku nskaper. I utvärdering av grundskollärarutbildningen fram- förs argument för en didaktisering av hela lärarutbildningen.63 En di- daktisering beskrivs i utvärderingen som en kvalitetsförbättring och öp p- nar möjligheterna för en högre grad av vetenskaplighet och högsko- lemässighet i lärarutbildningen. Liknande syn på didaktikens betydelse i lärarutbildningen har flera andra forskare inom området framfört. Kommittén har i inledningen av detta kapitel hävdat att hela läraru t- bildningen måste betraktas som ett kunskapserövrande projekt – som en kunskapspraktik – och då pläderat för att lärarutbildningen skall sätta frågor om kunskapsbildning i fokus. Universitetsämnets och skolämnets didaktiska frågor har ur detta perspektiv betydelse för lär arutbildningens utveckling. vill kommittén betona vikten av att de didaktiska inslagen också är yrkesrelevanta i bemärkelsen konkreta och praktiska. Däremot finns det ingen generell formel för hur undervisning och lärande skall organiseras oberoende av ämneskunskaper och den mån g- fald av situationer och sammanhang i vilken undervisning äger rum. Snarare handlar det om att få ta del av och analy- sera en mångfald av konkreta och praktiska exempel på hur pedagogisk verksamhet kan planeras och genomföras. För att kunna utveckla egen 61 , M., , Å. (1992). En nationell nulägesbeskrivning av metodikämnet. Rapport från i lärarutbildningen, nr. 1, ; Se , B., Ahlstrand, E. & Colnerud, G. (1991). En likvärdig lärarutbildning? UHÄ:s utvärdering av grundskollärar- reformen. 1991:8; , Å. (1999). Ämnet som nästan blev. En studie av metodiken i lärarutbildningen –1988. Studies in Educational Sciences 18. HLS Förlag; Strö mdahl (1996). 62Lärarutbildning i förändring, s. 35. 63Englund (1996). 64Se t.ex. Kroksmark (1998). Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen kunskap om lärande och undervisning måste studenterna dessutom kun- na relatera sina erfarenheter till olika teorier och aktuell forskning. Ge- nom att på detta sätt teoretisera praktiken utvecklar de på basis av re- flektion och kritiskt tänkande en bred repertoar av hur pedagogisk verk- samhet kan utformas. Att lära sig hur man skall lära andra att lära En omfattande forskning om lärarstudenters socialisation och kunskaps- utveckling visar att de erfarenheter de haft som elever i skolan präglar deras föreställningar om den egna lärarrollen. I detta sammanhang blir frågan angelägen i vilken mån lärarutbildningen förstärker eller proble- matiserar studenternas etablerade föreställningar. Hur föreläsningar, seminarier, grupparbeten, projektarbeten, handledning, individuella öv- ningar, självstudier etc organiseras och genomförs får med andra ord betydelse för den blivande lärarens professionalitet. Vilket förhållningssätt utvecklar studenten till utbildningens genom- förande i sina högskolestudier och vilken betydelse har detta förhål l- ningssätt för det egna lärandet? Frågan uppmärksammar på vilket sätt studenten vinner kunskap om hur man vinner kunskap. Att lära sig att lära innebär att tillägna sig dels kunskaper, dels former för hur kunsk a- per kan tillägnas (en s.k. parallellprocess). I den kommande yrkesverk- samheten är just denna uppgift – dvs. att lära andra att lära – den mest centrala. Hur denna process går till bör, enligt Lärarutbildningskommit- tén, tydligt uppmärksammas eftersom just utbildningens genomförande utgör ett centralt inslag i den blivande lärarens professionalitet. -att studenterna skall utveckla en kunskap i och om sina ämnen, ut- veckla ett kritiskt, granskande förhållningssätt till dem och med den utgångspunkten forma ett eget, reflekterat förhållningssätt till hur kunskapsinnehåll och metoder väljs, -att studenterna systematiskt skall problematisera kunskapsinnehåll i relation till barns, ungdomars och vuxnas lärande och socialisation, -att studenterna i relation till läroplanens övergripande mål studerar individers förförståelse när det gäller olika begrepp och hur individer konstruerar mening utifrån olika kunskapsinnehåll, -att studenterna genom att vara medvetna om och utgå från barns och elevers tankeprocesser utvecklar förmågan att stimulera och handleda dem i deras kunskapsutveckling. 92 Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen 4.4Lärarutbildning och samhällets värdegrund Samhället vilar på ett fundament av värderingar (en s.k. värdegrund ) i fråga om etik, moral, jämställdhet, jämlikhet och demokrati. Enligt skollagen (1985:1100) och läroplanerna (Lpo 94, Lpf 94 och Lpfö 98) skall denna värdegrund prägla förskolans och skolans verksamhet. I u t- bildningspolitiska sammanhang pågår en kontinuerlig debatt om hur denna värdegrund skall tolkas och omsättas i handling. Samhällets vä r- deringar, så som de uttrycks i läroplanerna, påverkar dock inte alltid det praktiska handlandet. Det är, enligt kommitténs bedömning, varje lärares uppgift att uppmärksamma, tydligt ta avstånd från och aktivt motverka företeelser som hotar något av samhällsfundamenten. Som en följd av detta är samhällets värdegrund fundamental för l ä- rarutbildningen. För lärarutbildningens vidkommande uppmärksammas därför vilka kvaliteter som skall befrämjas hos blivande lärare så att de kan förmedla och förankra de normer och grundläggande värden som den pedagogiska verksamheten skall bygga på. Det gäller enligt läropl a- nerna t.ex. respekt för människors lika värde, individens frihet och inte g- ritet, jämställdhet mellan kvinnor och män, omsorgen om den som har det svårt, det personliga ansvaret samt respekt för vår gemensamma miljö. Läraren är en viktig vuxenperson i barns och ungdomars liv – både som identifikationsobjekt och som bärare och förmedlare av värd e- ringar till nästa generation. Läraren förväntas med andra ord vara en god förebild. För att kunna motsvara denna förväntan måste läraren kritiskt granska och värdera sitt eget arbete och bli medveten om sina egna vär- deringar samt aktivt arbeta för människors lika värde och för den värd e- grund det svenska samhället vilar på. De demokratiska värderingarna skall uppfattas konkret och praktiskt under lärarutbildningen. Likaså skall utbildningstid ägnas åt demokrati s- ka begrepp och värderingar samt dess motsatser och åt hur man bör ag e- ra för att i skolvardagen hävda samhällets grundläggande värden. St u- denterna skall lära sig att identifiera och kritiskt pröva värden och no r- mer i verksamhetens styrdokument och i konkret handling. Utbildningen skall ge kunskap om hur värden och normer motiveras och därmed även hur de kan kritiseras. De skall även inse hur pedagogisk verksamhet medför val av mål, innehåll och metoder och hur värden och normer förs in i verksamheten. Studenterna behöver inte bara kunna skapa en kreativ lärandemiljö, där barn och elever vågar ställa frågor och i en dialog med läraren söka 65 Se t.ex. Skola för bildning, (SOU 1992:94) Utbildningsd epartementet, : Allmänna Förlaget. Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen olika vägar till svar. Studenterna skall också utveckla en grund för eget etiskt och moraliskt handlande. Kontinuerliga samtal i form av handled- ningsgrupper behövs därför för vägledning och handledning av varje enskild student. Den utgör ett led i den blivande lärarens utveckling mot ökad självkännedom och social kompetens. Den blivande läraren måste få möjlighet att utvecklas och växa som människa för att som examin e- rad lärare kunna möta barn, ungdomar och vuxna med respekt och fö r- troende. Att ta ansvar för barns och ungdomars utveckling Den blivande läraren skall kunna ta ansvar för utvecklandet av barns och ungdomars förmåga att läsa, skriva och räkna. Det ställer krav på ku n- skaper om barns och ungdomars språk- och kunskapsutveckling och förmåga att kunna avläsa, tolka och bemöta deras reaktioner. Vidare krävs det kunskaper att hantera andra uttrycksformer hos barn och ung- domar än de verbala som redskap för deras förmåga att tänka och ko m- municera, samt kunskaper om språklig variation socialt, regionalt och interkulturellt. En viktig dimension av yrkeskunskapen är just att den omfattar ett interkulturellt perspektiv. Det handlar bl.a. då om att lära sig förstå och bemöta alla elever med olika kulturella bakgrunder och erfarenheter. Lärarutbildningen skall svara för att studenterna får kunskaper om varför vissa barn och ungdomar får svårigheter och andra når framgång. Det kan handla om barns och ungdomars förutsättningar – exempelvis ifråga om fysiska funktionsnedsättningar, kognitiva möjligheter, sociala förhållanden, etnicitet, religion och genus. Men det kan också handla om de svårigheter som verksamheten själv åstadkommer. Utbildningen skall ge kännedom om hur lärare planerar utifrån att barn och ungdomar är olika och behöver olika insatser (t.ex. innehåll, arbetssätt, tid) för att lära och utvecklas. Den blivande läraren skall dessutom få insikt i hur lärare samverkar med föräldrar. Det gäller t.ex. hur man som lärare skapar genuina möten som kännetecknas av förtroende och ömsesidighet, hur utvecklingssamtal planeras och genomförs (bl.a. med fokus på barnets utveckling och förmåga att nå skolans mål) men också hur föräldrar kan bli delaktiga i skolans löpande arbete. Att arbeta med mål och resultat Studenterna skall förstå målstyrningens villkor och vilka kompetenskrav den medför. Det skall ha goda insikter i hur skolans styrsystem med 94 Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen skollag, läroplan och kursplaner är avsett att fungera. Det innebär t.ex. kunskaper om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun, om relatio- nen mellan den skolpolitiska nivån och tjänstemannanivån i kommunen samt om samspelet mellan läroplanen och den lokala arbetsplanen. Studenterna skall få kunskap om de förväntningar och krav som ställs på läraren i gällande läroplaner. De skall därför klara att tolka utbil d- ningsmål och formulera egna mål för den pedagogiska verksamheten. När samverkan mellan olika skolformer studeras belyses politiska beslut som har haft/kommer att ha effekt på det pedagogiska arbetet. Därför krävs en ingående analys av måldokument som styr förskola, förskol e- klass, skola, fritidshem och vuxenutbildning. Inom ramen för yrkeskunskapen skall studenterna lära sig att på ett varierat och systematiskt sätt kunna utvärdera barns och elevers lärande, lärandets villkor och verksamhetens kvalitet. Det kan t.ex. ske i form av kontinuerlig kvalitetsutveckling eller genom punktvisa utvärd- eringsstudier. Med utgångspunkt i en analys av mål, planering och ge- nomförande skall de kritiskt kunna reflektera över undervisning och lärande, där individers olika förutsättningar beaktas. Studenterna skall vidare utveckla kompetens så att de som examinerade lärare kan dia- gnosticera och utvärdera pedagogisk verksamhet på olika nivåer (individ, grupp, barngrupp/klass och förskola/skola). Skall man som lärare kunna bedöma om eleverna nått uppsatta mål och hur de nått dessa mål fordras dessutom en utvecklad dokumentationsförmåga. Sammanfattningsvis skall lärarutbildningen bidra till att den blivande läraren -kan granska och värdera sitt eget arbete, blir medveten om sina egna värderingar samt aktivt arbetar för den värdegrund det svenska sa m- hället vilar på, -kan identifiera och kritiskt pröva värden och normer i verksamhetens styrdokument och i sina egna konkreta handlingar, -kan utvecklas och växa som människa för att kunna möta barn/elever med respekt och förtroende, -kan ta ansvar för utvecklandet av barns och ungdomars förmåga att läsa, skriva och räkna, -utvecklar kunskaper om varför vissa barn/elever får svårigheter och andra når framgång, -få insikt i hur lärare samverkar med föräldrar och hur dessa kan bli delaktiga i skolans löpande arbete, -förstår målstyrningens villkor och vilka kompetenskrav den me dför, -på ett varierat och systematiskt sätt kan utvärdera barns och elevers lärande och verksamhetens kvalitet. Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen 4.5Lärarutbildningen förbereder för samarbete konstaterar att det pågår en utveckling mot ett förändrat och mer flexibelt läraruppdrag. Lärare arbetar med olika uppgifter, varvar olika funktioner och har olika tyngd inom skilda kunskapsområden. Det är därför inte längre motiverat att utbilda lärare utifrån föreställningen som lärare måste man mer eller mindre behärska allt. Snarare måste lärare utbildas för att vara pedagogiska ledare med en stor variation av individuella läraruppgifter. Den enskilda läraren kommer att ansvara för ett mindre antal ämnen/ämnesområden. Som lärare får man därför en profil med större kunskapsdjup. I mötet med barnen/eleverna kompletterar olika kunskapsprofiler varandra. På så sätt kommer en lärare att ansvara för vissa ämnen/ämnesområden medan en annan svarar för andra. Detta gäller gentemot barnen/eleverna och gen t- emot kollegerna. I det senare blir man med andra ord också handledare för sina kolleger. Här ställs krav på en flexiblare skolorganisation och att lärare samverkar i arbetslag. För att tillsammans kunna organisera läroprocesser fordras en gemensam kärna av kunskaper. Det är den som utgör bredden i läraruppdraget. När lärararbetet allt mer kommer att byggas på arbetslag blir det möjligt för de blivande lärarna att välja hur den egna kunskapsprofilen skall utformas. Möjligheten till större specialisering kräver dock en stark gemensam kunskapskärna i arbetslaget. Oavsett i vilket sammanhang och inom vilka ämnen/ämnesområden den blivande läraren kommer att verka ställer läraruppdraget krav på gemensamma kompetenser. Det är dessa kompetenser som skall svara mot en för samtliga lärarstudenter gemensam kärna av kunskaper. Denna kärna bör innehålla kunskaper som är av allmän karaktär och som är nödvändiga för alla lärare – oa v- sett ämnen/ämnesområden eller åldersinrik tning. Att samverka och samarbeta En grundförutsättning i decentraliseringen av skolan är att den skall bli en lärande organisation, där de professionella skall vara den drivande kraften i förändringsarbetet. En lärande organisation betonar det sociala mötets betydelse och förutsätter lärare som i dialog med sina kolleger upptäcker nya och bättre sätt att organisera och genomföra pedagogisk verksamhet. Detta ställer stora krav på de professionellas samarbetsfö r- måga och intresse för att skapa socialt fungerande system. måste lärarna tillsammans kunna arbeta i många olika pedagogiska konstellationer (t.ex. i projektgrupper, ledningsgrupper, 96 Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen självständiga enheter, arbetslag etc.) och med ständigt nya frågor som utgångspunkt för det gemensamma arbetet. Den gemensamma komp e- motsvaras då av den samlade förmågan att se varje individs behov och möjligheter samt förmågan att tillsammans skapa förutsättningar för alla elevers sociala och kunskapsmässiga utveckling. Arbetslagets gemensamma kompetens handlar om att kunna samord- na, utveckla och tillvarata en rad läroprocesser. All samverkan ställer krav på öppenhet och respekt. Skall man kritiskt reflektera över hur kol l- egans idéer och ambitioner omvandlas till praktiska handlingar förutsä t- ter detta ett ömsesidigt förtroende. Lärarutbildningen måste bidra till att den blivande läraren har förmåga, intresse för och behov av samarbete, samt tilltro till vad han/hon kan utföra tillsammans med andra. Den gemensamma kompetensen kan knappast utvecklas om den pe- dagogiska verksamhetens värdebas och normsyn inte uppmärksammas. Individens handlingar är sällan isolerade och självständiga, utan de är kopplade till värderingar. Det blir därför väsentligt att studenterna under den verksamhetsförlagda delen av utbildningen lär känna både arbetsl a- gets och arbetsplatsens normer samt personalens samlade föreställningar om vad som karakteriserar god undervisning och effektivt lärande. Under den delen av utbildningen skall studenterna fördjupa sina kunskaper om ledarskapets betydelse för pedagogisk verksamhet och om hur ett kon- struktivt samarbete kan utformas (bl.a. hur lärare handleder varandra). Den blivande läraren skall förstå vikten av väl fungerande kommun i- kation mellan människor och känna till olika sätt att identifiera och b e- skriva kommunikationsmönster. Exempelvis är kunskaper om samar- betsprocesser och hur man skapar trygghet bland vuxna en grundpelare för agerandet med kollegerna. I utbildningen skall därför olika kvalitéer fördjupas – t.ex. att kunna fungera som arbetsledare för och samarbet s- partners till såväl barn, ungdomar som vuxna. Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen Sammanfattningsvis skall lärarutbildningen bidra till att den blivande läraren -har förmåga till, intresse för och behov av samarbete, samt tilltro till vad han/hon kan utföra tillsammans med andra, -fördjupar sina kunskaper om ledarskapets betydelse för pedagogisk verksamhet och om hur ett konstruktivt samarbete kan utformas, -förstår vikten av väl fungerande kommunikation mellan människor och känner till olika sätt att identifiera och beskriva kommunika- tionsmönster. 4.6Lärarutbildning och ett vetenskapligt förhållningssätt I universitets- och högskolereformen och i Lärarutbildningsut- redningens betänkande påpekades kravet att lärarutbildningen skall vila på vetenskaplig grund.66 All högskoleutbildning förväntas leda till att studenterna utvecklar sin förmåga att kritiskt bedöma föret e- elser av skilda slag. På vetenskaplig grund innebär att utbildningen knyter an till aktuella forskningsresultat och befrämjar ett vetenskapligt förhållningssätt hos studenterna. Utbildningen skall därför också inn e- fatta träning i vetenskaplig metod.67 Sker undervisningen på vetenskaplig grund förväntas studenterna u t- veckla förmågor som t.ex. självständigt tankesätt, nyfikenhet och pro- blematisering. Sådana förmågor skall främst ses i förhållande till de bl i- vande lärarnas yrkesmässiga utveckling. Det innebär att de skall kunna reflektera över hur den lärande männ i- skan förhåller sig till egen erfarenhet och verksamhet och hur man bev a- rar och utvecklar ett sådant förhållningssätt. Studenterna skall kritiskt kunna granska den erfarenhetsbaserade kunskapen och skilja mellan ve- tenskaplig kunskap i olika former och personliga föreställningar och värderingar. De skall också utveckla förmågan att söka kunskap i olika former och klara att formulera sakliga argument för egna ställningst a- ganden och handlingar. Ett vetenskapligt förhållningssätt kan introduceras via kurser i fors k- ningsmetodik och vetenskapsteori. Men skall förhållningssättet verkligen genomsyra lärares utbildning måste det, enligt Lärarutbildningskommit- 66SFS 1977:218 Högskolelag. : ; SOU 1978:86 lärarutbildningsutrednings betänkande Lärare för skola i utveckling (LUT). Utgrunds slutrapport: En grund att bygga på. Utvärdering av utbil d- ningen av lärare för . 1992:21, s. 35. 98 Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen tén, löpa som en röd tråd i samtliga inslag i utbildningen. Det innebär att varje del i utbildningen skall uppmuntra studenterna till kritiska analyser och jämförelser av olika praktiska erfarenheter och teoretiska utgång s- punkter samt ifrågasättanden av såväl egna som an dras värderingar.68 Under utbildningen bör studenterna genom idéhistoriska och filos o- fiska beskrivningar arbeta med modeller över hur kunskap kan förvärvas inom olika samhälls- och yrkesområden. Detta kan ske genom att stu- denterna genomför kritiska granskningar av vetenskapliga texter som på skilda sätt belyser förskolans, förskoleklassens, skolans, fritidshemmens och vuxenutbildningens villkor avseende historiska, sociala, kulturella och politiska och ideologiska frågor. I utbildningen skall vetenskapliga metoder behandlas utifrån ett praktikerperspektiv – metoder som bidrar till att utveckla den pedagogiska yrkesverksamheten skall lyftas fram. Ett viktigt led i utvecklingen av ett vetenskapligt förhållningssätt utgör examensarbetet. Det skall få studenterna att fördjupa och bredda sina kunskaper inom det kommande yrkesområdet. Av examensbeskrivning- arna till lärarexamina framgår att studenten skall redovisa ett examens- arbete i vilket det ingår att relatera de vetenskapliga teorier studenten blivit förtrogen med till de kommande arbetsuppgifterna. 69 Examensar- betet skall ha en inriktning mot den kommande yrkesverksamheten. Det innebär att examensarbetet skall förbereda studenten att som lärare ku n- na relatera arbetsuppgifter till vetenskapliga teorier och aktuell forsk- ning. Examensarbetet skall fördjupa den enskildes förmåga att på ett metodiskt sätt reflektera över den pedagogiska verksamheten. Utifrån den infallsvinkeln handlar det om att förbereda studenterna för bättre utnyttjande av forskningsresultat som verksamma lärare. lyfter i en aktuell PM fram kommunikationsperspektivet i samband med att det egna forskningsprogrammet diskuteras.70 Exempel- vis framförs följande: Dialogen står i centrum både när det gäller initie- ring, genomförande, förmedling och användning av forskning. Allt för ofta når inte forskningsresultat och ny kunskap lärarna på fältet. 68Se vidare , B. (1998). En studie av blivande lärares utsagor. (Studies in Educational Sciences, 122). : Acta Universitatis Gothoburgensis, s. 181. 69Högskoleförordningen (1993:100) Bilaga 2 – Examensordning. Utbil d- ningsväsendets författningsböcker 1998/99, Del 3, Universitet och högskolor. 70PM: och forskning inom skolväsendet (). SOU 1999:63 Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen 99 har uppmärksammats men tydliga resultat har låtit vänta på sig. Utbildningen skall ge studenterna kunskaper om olika traditioner och deras konsekvenser för utbildningsvetenskaplig forskning. Studenterna skall därför utveckla kunskaper om och i olika forskningsmetoder samt bli medvetna om forskningsetiska problem. Redan vid utbildningens början skall studenterna bl.a. få introduktion i informations-, tolknings- och analysmetoder. Utifrån ett kritiskt förhållningssätt utvecklas dessu t- om förmågan att metodiskt och systematiskt granska den kunskap som förmedlas i lärarutbildningen. För de blivande lärarna blir examensa r- betet ett led i att utveckla ett kritiskt och vetenskapligt tänkande, ut- veckla kunskapsuppfattningen och fördjupa pedagogiska och didaktiska kunskaper. får studenterna praktiskt tillämpa forskningsmeto- dik, vilket också utgör en förberedelse för en eventuell forskarutbildning. Ett väl genomfört examensarbete utgör dessutom en förutsättning för att studenterna skall kunna värderas inför kommande anställningar men även för att värderas och accepteras som forskarst uderande. Sammanfattningsvis skall lärarutbildningen bidra till att studenterna -utvecklar ett kritiskt och vetenskapligt förhållningssätt som grund för professionaliteten i läraryrket, -förmår granska vardaglig erfarenhetsbaserad kunskap och skilja mellan vetenskaplig kunskap i olika former och personliga förestäl l- ningar och värderingar, -genom examensarbetet fördjupar och breddar sina kunskaper inom det kommande yrkesområdet, -utvecklar kunskaper om och i olika forskningsmetoder samt blir med- vetna om forskningsetiska problem. 71 Se t.ex. Skolforskning och skolutveckling (SOU: 1980:2) Betänkande från ; , M. (1993). Information om forskning och forskningsresultat. Forskning 1993/94– 1995/96. ; , G., , C. (1997). Ett informellt perspektiv på hur kunskap och forskning används i skolan. 100 Ett förändrat uppdrag för lärarutbildningen 4.7Den verksamhetsförlagda delen av utbildningen