sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — På så sätt ville man göra det möjligt att skicka elektronisk post (e-post) till politiker, att debattera i elektro- niska debattfora, men även att delta i opinionsundersökningar via Internet (Projektbeskrivning). Beslutet om att anta erbjudandet att delta i fat- tades av några ledande politiker och tjänstemän på central nivå i . ägde ett intensivt ar- bete rum med den tekniska utformningen i en mindre projektgrupp med tjänstemän och en . Lösningen innebar att för en viss stadsdel skapa en hemsida och via den förse medborgare med information om exempelvis aktuella frågor, tillgänglig service och den politiska processen i respektive stadsdelsnämnd. Hemsidan skulle även möjliggöra kontakter mellan medborgare och politiker via e-post. I hade pågått ett projekt som avsåg att införa dataprogrammet Lotus Notes i verksamheten, vilket är ett arbete som fortfarande pågår. Lotus Notes är ett flexi- belt program som kan användas för att lagra texter av olika slag (exempelvis debattinlägg) på ett både strukturerat och flexibelt sätt. Det kan stödja ett ärendes hela handläggningsprocess, så att man möjliggör flexibel tillgång till alla dokument, men kan kon- trollera vem som har tillgång till dem. En teknisk förutsättning för att kunna delta i var att man lokalt i en verksamhet använde Lotus Notes för att kunna hantera viss information och göra den tillgänglig via stadsdelens hemsida. Genom sitt arbete med att införa Lotus Notes uppfyllde de tre stadsdelarna , Härlan- da och Kärra-Rödbo därför förutsättningarna för att delta i DALI- projektet. är en stor stadsdel med cirka 21 000 invånare, har cirka 9 000 invånare och cirka 19 000 invånare. De berörda stadsdelscheferna tillfrågades om de ville delta i och de accepterade erbjudandet. Under förhösten informerades politikerna i de lokala stadsdelsnämnderna om planer- na, och tidigt togs de formella besluten om delta- gande. En förutsättning för att skulle få medel från Telema- tikprogrammet och den Europeiska Kommissionen för sitt delta- gande i var att hemsidornas presumtiva användare deltog i utvecklingsarbetet. involverades därför olika lokala medborgargrupper i arbetet med att utforma hemsidan för respektive stadsdel. I engagerades pensionärs- föreningar, styrelser för kooperativa dagis och skolor i arbetet, me- ELEKTRONISK DEBATT I POLITIK dan de två andra stadsdelarna valde att tillfråga partiernas lokalav- delningar om det fanns personer som var intresserade av att delta i arbetet med . fram hölls cirka 8-9 möten i respektive stadsdel med representanter för presumtiva användare av stadsdelarnas hemsidor. Deltagarna informerades om projektet i stort, men fick också ge synpunkter på utformningen av stadsdelens hemsida och dess innehåll. Som en del av skulle tre för allmänheten tillgängliga datorer placeras i var stadsdel. En fråga som diskuterades i användargrup- perna var därför exempelvis placeringen av dessa datorer, och hur eventuella instruktioner till användarna skulle utformas. Hemsidorna blev tillgängliga för allmänheten /1997. De lanserades på presskonferenser, som i sin tur resulte- rade i artiklar i lokalpressen. Reportage om och medborgarnas möjlighet att få information och att debattera har även förekommit i lokala informationsblad från stadsdelsförvalt- ningarna i och Kärra-Rödbo. Adresserna till hemsidorna anges när stadsdelsförvaltningarna annonserar i dagspressen om information som berör stadsdelens invånare. Medborgarnas och politikernas tillgång till Internet Som ett led i installerades, som jag nämnde ovan, tre publika datorer med uppkoppling till Internet och stadsdelens hemsida i var och en av de tre stadsdelarna. De placerades på vad som ansågs vara naturliga samlingspunkter i stadsdelarna, som exempelvis bibliotek, sporthallar, en hemtjänstlokal, samt även på de olika stadsdelsförvaltningarnas kontor. Vissa platser där de publika datorerna placerades kan vara att föredra av säkerhetsskäl, som exempelvis dessa kontor. Där finns personal som kan hjälpa med- borgarna, som också har möjlighet att förhindra skadegörelse och stölder. Öppettiderna och är dock begränsade. Sporthallar och bibliotek har däremot ett mer utsträckt öppethål- lande. En annan nackdel är att medborgarna kan känna sig kontrol- lerade och därför är mindre benägna att använda en dator som är placerad på ett stadsdelsnämndskontor. Utnyttjandet av datorerna på dessa kontor har därför varit jämförelsevis lågt, enligt uppskatt- ningar från de intervjuade tjänstemännen. Datorerna som placerades på exempelvis publika platser som sporthallar har använts i större omfattning, men utsattes för en mer omfattande skadegörelse. Som ett led i gavs fyra politiker i var stadsdel tillgång till en dator, samt en kort utbildning om Internet. och fick en av s-, v-, m-, respektive fp-gruppens repre- sentanter i respektive stadsdelsnämnd en egen dator med koppling till Internet, och de installerades hemma hos respektive politiker. I stadsdelen valde s-gruppen däremot att installera en gemensam dator i sin partilokal, samt skaffade på annat sätt en dator för sin ledande politiker (ordföranden i stadsdelsnämnden). V-, m- och fp-gruppen valde dock att ge datorn till en av sina representan- ter på samma sätt som i de andra stadsdelarna. Detta innebar sam- manfattningsvis att fyra politiker kan nås via e-post på stadsdelens hemsida i och , medan totalt sett tolv politiker i Kärra-Rödbo kan nås via personliga alternativt gemensamma e-post- adresser. De två första stadsdelarna valde dessutom att endast skriva namnen på de politiker som har angivit sin e-postadress under stads- delens hemsida, medan man i Kärra-Rödbo skrev namnen på alla politiker i stadsdelsnämnden, oavsett om deras e-postadress anges eller inte. Debattforumets funktionella och organisatoriska utformning Samtliga stadsdelars debattfora är uppbyggda så att de visar olika aktuella inlägg i debatten uppdelade på ämnesområden. Denna lös- ning är tekniskt sett implementerad i programmet Lotus Notes. Detta program är, som jag har beskrivit ovan, speciellt lämpat för att lagra skriftligt material i en organiserad struktur som kan byggas på gradvis. Debattinläggen visas under olika huvudrubriker, som exempelvis Boende/, Miljö, Föreningar/Organisationer, Tra- fik/ Kommunikation, Utbildning och Övrigt med exempel hämtade från . Rubriker för olika ämnesområden bestäms lokalt och varierar mellan sju till nio möjliga inklusive en kategori övrigt. Om debatten i en viss speciell fråga skulle bli omfattande kan en ny rubrik skapas. I har den möjligheten utnyttjats, exempelvis när debatter om enskilda vägprojekt har kunnat ges en speciell rubrik, skild från . En sådan förändring kan initieras av den lokala tjänsteman som administrerar debatten, men måste utföras av en tekniker på central nivå utanför stadsdelen. Stadsdelarnas elektroniska debattfora kan nås genom en knapp med rubriken på deras respektive hemsida. För att debat- tera måste en medborgare klicka sig igenom fyra nivåer från hemsida för att komma till stadsdelens debattforum. Ett debattinlägg från en medborgare eller politiker görs via en knapp med . Man väljer då vilken kategori ELEKTRONISK DEBATT I POLITIK inlägget skall tillhöra. Debattörens namn måste anges, men det är möjligt att publicera inlägg under signatur. Insändarskribenter var- nas för att rasistiska, pornografiska och ärekränkande inlägg inte kommer att publiceras. Det är också möjligt att från hemsidan skriva brev direkt till en politiker via e-post. Både debattinlägg och e- postbrev blir en allmän handling i den mån de behandlar en fråga av karaktär. I informationen anges även att insända debatt- inlägg kommer att tas bort ur den aktuella debatten , och de finns då tillgängliga i ett debattarkiv som lätt nås via stadsdelens hemsida. Innan debattinläggen publiceras kontrolleras de av den tjänsteman som administrerar debatten. Han eller hon ser till att inläggen uppfyller de ovan beskrivna debattreglerna. Publicering sker dagli- gen . I inlägget anges uppgifter om när det gjor- des, samt skribentens signatur eller namn. Debattfora i och har varit stängda under till exempel sommarperioden och 1998 på grund av den ansvarige tjänstemannens semester. Debattinlägg från olika grupper i , och 1997–1998 Debattens storlek, deltagare och innehåll Debatten har varierat mycket i stor- lek mellan stadsdelarna. Av Tabell 1 framgår att debatten i innehöll 140 inlägg, medan den i Kärra-Rödbo och endast innehöll cirka en tredjedel respektive en fjärdedel av detta hade 115 inlägg. Debatten i de två andra stadsdelarna hade då nästan helt avstannat. De flesta av inläg- gen gjordes av medborgare, och några få av politiker. I fanns dock två politiker som bidrog med ett flertal inlägg vardera. Debattämnen i , och 1997–1998 ELEKTRONISK DEBATT I POLITIK I diskussionen i debatterades främst, som framgår av Tabell 2, frågor kring byggandet och reglerandet av väg-trafiken (under rubriken /kommunikation respektive Miljö). Ett annat vanligt ämne var huruvida skulle tillhöra även . En del av denna debatt döljer sig under andra rubriker, men fick den en egen rubrik. fortsatte debatten, men under den nya rubriken . I övrigt förekom en sporadisk debatt i stadsdelarna om spridda frågor. Värt att nämna är dock debatt om skolfrågor med ett flertal seriösa längre in- lägg, dock utan svar från politiker. : ett gemensamt kommunalt elektroniskt debattforum En viktig aspekt i bakgrunden till elektroniska debatt- forum är de två medborgarkontor som kommunen har drivit , och som tillhandahåller ett brett spektrum av information. Handläggarna på dessa kontor har haft tillgång till ett datoriserat stöd för sitt arbete, som när ny teknik blev tillgänglig gradvis börja- de bli föråldrat. En annan viktig aspekt i bakgrunden är kommunens aktiviteter när det gäller att initiera IT-projekt och söka medel för detta. initierade några tjänstemän på central nivå i kommunen en ansökan till Mål2, med avsikten att på olika sätt förbättra kommunens tekniska infrastruktur. Pro- jektet benämndes Morgondagens småstad, och medel erhölls till en förstudie –1997. Under en planerad andra etapp av detta projekt avsåg kommunen att genomföra sex delprojekt. Man ville bland annat tillhandahålla samhällsservice via IT, förbättra IT-stödet i skolorna, skapa IT-relaterade utbildningar, främja näringslivsut- veckling, ge medborgarna gratis tillgång till Internet, men också genomföra en bred folkbildningsinsats rörande IT (kommuninfo/ kommuns IT-projekt). Tyvärr fick kommunen inte medel från EU i önskad omfattning för denna andra etapp av projektet. I stället erhöll kom- munen medel från förbättring av IT-stödet i kommunens skolor, så att de skulle kunna förses med uppkoppling- ar till Internet, och eleverna med e-postadresser. Ett visst stöd fick man också från genom ITYP-programmet, vilket finansie- rade ett projekt med avsikten att tillhandahålla samhällsservice via IT. På så sätt kunde även detta delprojekt genomföras av de sex projekt som planerades. –infördes exempelvis en möjlighet att via kommunens hemsida göra intresseanmälan för bokning av turiststugor och att via en elektronisk blankett ansöka om barnomsorg. infördes även möjligheten att delta i debatt via ett elektroniskt debattforum. Innehållet i kommunens hemsida som helhet, liksom själva det elektroniska debattforumet, utformades av en projektgrupp vars medlemmar utgjordes av olika kommunala tjäns- temän på central nivå, företrädesvis verksamma med kommunens medborgarkontor. I arbetet hade man även stöd av en teknisk kon- sult. Det var också denna projektgrupp som kom med idén om ett elektroniskt debattforum. Idén förankrades hos kommunens ledan- de politiker, kommunalrådet . För att skapa en uppfatt- ning om lämpligt innehåll på hemsidan utnyttjades dels erfarenhe- terna som fanns på kommunens medborgarkontor av vilken infor- mation medborgare önskar, dels erfarenheterna av det datoriserade stöd som handläggarna på kontoren hade använt. Hemsidan fick ett brett innehåll med information om aktuella kommunala frågor, fritidsaktiviteter, turism, utbildning, vård och omsorg, men med- borgarna gavs också en möjlighet att föra en politisk diskussion via Internet i ett elektroniskt debattforum. De mer interaktiva inslagen vad gäller att tillhandahålla service till medborgarna begränsade sig endast till ovanstående exempel från turism och barn- omsorg. Debattforumet introducerades utan alltför stor reklam. En av de inblandade tjänstemännen beskrev det hela som att det smögs igång. Däremot publicerar kommunen adressen till hemsidan i olika sammanhang där man har behov av att annonsera och sprida information, som till exempel i press och närradio. Medborgarnas och politikernas tillgång till Internet Inga speciella publika datorer installerades i samband med att kom- munens hemsida och debattforumet introducerades . Däremot fanns två publika datorer med uppkoppling till Internet på medborgarkontoren i och i förorten , samt tre datorer på huvudbiblioteket. Vad som lokalt benämns som IT-värdshus infördes i två mindre orter i kommunen, något som är specifikt för . Dessa sköts i samarbete med lokala hembygdsföreningar och IT- (ett samarbetsorgan mellan bland andra och ELEKTRONISK DEBATT I POLITIK Här ges medborgarna tillgång till Internet, men också till kurser om Internet som är riktade speciellt till exempelvis pen- sionärer. har också kommunens skolor fått tillgång till Internet och e-postadresser till eleverna. har det funnits mer omfattande ambitioner att sprida Internet bland kommunens medborgare. I kommunens IT-projekt (kommuns IT- projekt) beskrivs planerna på ett projekt där kommunens alla hushåll ges gratis tillgång till Internet, efter att ha deltagit i en kor- tare utbildning. Syftet med detta var att de IT-satsningar kommunen gör skulle få en bred folklig förankring. På grund av uteblivna medel har, som jag beskrev i föregående avsnitt, detta projekt inte kunnat genomföras. En strategisk grupp när det gäller diskussion om kommunala po- litiska frågor är naturligtvis kommunens politiker. Politikerna i har inte givits tillgång till datorer och Internet som ett led i introduktionen av debattforumet. Fem politiker med arbetsrum i har däremot i annat sammanhang tillgång till dator, med åtföljande e-postadress och tillgång till Internet. Bland dem återfinns kommunens kommunalråd (s), samt tre andra (s)-politiker och en borgerlig politiker (m). På kommunens hemsida finns in- formation om möjligheten att skicka e-post till dessa politiker, lik- som även namnen på övriga ledande politiker utan e-postadress. Debattforumets funktionella och organisatoriska utformning Presumtiva debattörer i kan, på ett liknande sätt som i , göra ett inlägg via en knapp med rubriken på kommunens hemsida. Debattforumet är uppbyggt så att det visar alla inlägg i en debatt om en viss frågeställning, med det senaste inlägget överst i en lång lista. För varje inlägg visas rubrik, debattörens signatur eller namn, datum och tid för debattinlägget, och ett 20-tal inledande ord ur inlägget. Debattörerna informeras om att de måste ange namn och adress, samt om att det är möjligt att framträda på Internet enbart under signatur. Inläggen publiceras direkt efter att debattören har skickat dem via Internet, dock efter en snabb automatisk kontroll mot en svordomsindikator i form av en lista på ord som inte får förekomma i debattinlägg som publice- ras. Ordlistan i denna automatiska kontroll kan byggas på av de tjänstemän som arbetar med hemsidan. Allmänheten uppmanas också att påtala stötande inlägg, så att ansvarig tjänsteman kan plocka bort dem. Kommunen förbehåller sig i sin tur rätten att plocka bort inlägg som inte tillhör det aktuella ämnet för debatt. Det aktuella debattämnet introduceras med en kort text, och med ett mer utförligt informationsmaterial. har debatten i elektroniska debattforum handlat om ett förslag att bygga en större turistanläggning, Elementens hus, på en viss plats i kommunen. Vid introduktionen av debattforumet ansåg både den grupp tjänstemän som arbetar med medborgarkontoren och kommunens ledande politiker detta ämne vara aktuellt och lämpligt för debatt. Det elektroniska debattforumet har alltså, med ett första inlägg 10/12 1997, varit öppet för denna diskussion . och fram var debattforumet stängt. Under stängningen efterlystes förslag från allmänheten på nya intressanta ämnen för debatt. Hemsidan har skötts av fyra tjänstemän med infor- mationsuppgifter som arbetar med kommunens medborgarkontor. Dessa personer diskuterar sinsemellan ämnen som kan vara aktuella för debatt, och efterlyser sådana förslag från andra tjänstemän och från politiker. uppstod i denna grupp idén om att ha flera parallella debatter, dock fortfarande rörande ämnen som bestäms från kommunens sida. Kommunens kommunalråd ställde sig också positiv till möjligheten. Efter debattens avslutande som- maren 1998 avlägsnades inläggen från hemsidan, men de är formellt sett tillgängliga för medborgarna. Någon direkt sökmöjlighet finns dock inte via hemsidan. Vid introduktionen introdu- cerades ett nytt debattämne, nämligen införandet av gågator i kom- munens centrala delar. erbjöds slutligen medbor- garna att även delta i en debatt där man själva fritt kunde välja frågor att diskutera (se nedan). Debattens storlek, deltagare och innehåll var, som jag nämnde ovan, elektroniska debattforum öppet för en diskussion av ett förslag att bygga en större turistanläggning; Expo- seum. Den debatt som följde omfattade 50 inlägg av cirka . Sju av dessa kom från politiker, dels fem inlägg från kommunalrådet , dels två inlägg från en kristdemo- kratisk politiker. Cirka en tredjedel av inläggen handlade om var anläggningen skulle placeras, cirka en tredjedel om hur den skulle finansieras och några enstaka inlägg innehöll synpunkter på om byggandet av anläggningen uppfattades som bra eller dåligt. ELEKTRONISK DEBATT I POLITIK sant är också att cirka en tredjedel av inläggen handlade om själva debatten i det elektroniska debattforumet. Medborgarna efterlyste här politikernas deltagande i debatten, och gav synpunkter på om ett debattforum som görs tillgängligt via Internet är lämpligt över hu- vud taget. När debatten hade pågått ett tag började några debattörer ge förslag på nya debattämnen. Kommunalrådet , kom- munens ledande politiker, gav i en intervju uttryck för en viss besvi- kelse rörande den relativt sett begränsade debatten. öppnade debattforumet åter för allmänheten, efter att ha varit stängt . in- bjöds allmänheten att diskutera det eventuella införandet av en gå- gata i . En kort presentation av frågan bifogades, samt även en karta över centrala staden. 19 inlägg förekom i debat- ten, och de flesta positiva till en gågata. Fyra inlägg kom från politi- ker, medan sex av inläggen efterlyste nya debattämnen. startades dels en öppen debatt om valfria ämnen, dels en debatt om sträckningen av en motorväg (E22). I den fria debatten förekom 20 inlägg fram , varav tre gjordes av politiker. De flesta handlade om sopsortering, men några få berörde det lämpliga i att invandrare firas när de blir svenska medborgare. Båda dessa ämnen initierades av medborgare. I debatten om motor- vägen förekom åtta inlägg. Sammanfattningsvis gjordes i 81 inlägg av medborgare, 15 inlägg av politiker och ett inlägg av en tjänsteman . och elektroniska debattfora har båda initie- rats som en del av större projekt med flera avsikter. Något förenklat har projekten avsett att verka i riktning mot att kommunen skulle börja utnyttja Internet för att på ett bättre sätt informera om kom- munal verksamhet, tillhandahålla service via Internet och på så sätt effektivisera sådan verksamhet. Projekten har även haft som mål att via Internet öka kontakterna mellan medborgare och politiker. Att i svenska kommuner använda Internet för att på samma gång infor- mera om verksamhet, effektivisera sådan verksamhet och öka demokratin behöver inte vara ett orealistiskt mål. Ett projekt som skapar en omfattande användning och intresse för Internet bland medborgare i en kommun kan mycket väl uppfylla alla dessa Det är troligtvis till och med så att medborgarnas intresse för att informera sig och få service via Internet kan få en spridningseffekt och även komma att omfatta ett intresse för att debattera i elektroniska debattfora. Medborgarna måste dock ge sig till tåls åtminstone innan både och kommuner kan tillhandahålla ett brett spektrum av interaktiv service via sina respektive hemsidor. Någon större draghjälp från sådan service har alltså inte funnits hitintills, men kan komma vid en sena- re tidpunkt. En ytterligare iakttagelse är att det, med några smärre undantag, inte har funnits en mer medveten strategi vad gäller vilka åtgärder som bör vidtas för att de demokratiserande målen skall uppnås. I medverkade under cirka sex månader 1996- 1997 lokala grupper av medborgare i utvecklingsarbetet kring stads- delarnas hemsidor inklusive deras elektroniska fora. Dessa kontakter utnyttjades inte för att på ett mer medvetet sätt engagera gruppernas medlemmar i en elektronisk debatt. Lokalt förankrade nätverk av den typ som i utgör har däremot en förankring i lokalt föreningsliv, eftersom de ofta har initierat skapandet av nätverket och fortlöpande är engagerade i utvecklingen (Schuler 1996). Ett annat uttryck för en sådan strategi är att fyra politiker i var och en av de tre stadsdelar i som har elektroniska debattfora gavs tillgång till dator och utbildning om Internet. Någon motsvarighet till detta förekom inte i . Medborgarnas och politikernas tillgång till Internet En omfattande och jämlik spridning av tillgången till datorer och Internet anses av många forskare vara en absolut förutsättning för att demokratiska effekter skall uppstå (1999, Tsagarousia- nou et al. I fanns en intention att, mot bakgrund av jämlikhetsskäl, sprida tillgången till Internet och kunskaper om densamma bland medborgarna, något som av ekonomiska skäl dock inte kunde genomföras. I stället har kommunen begränsat sig till att inom den reguljära verksamhetens ram, respektive med speciella ofta statliga medel, tillhandahålla Internet på och på skolor. I har man däremot, som en del av , placerat ut publika datorer i stadsdelarna och givit några av stadsdelsnämn- dernas politiker tillgång till tekniken. På skolorna i stadsdelarna förekommer, precis som i , en spridning av Internet med delvis statliga medel. I har man också på kom- muncentral nivå formulerat en strategi vad gäller att göra Internet ELEKTRONISK DEBATT I POLITIK tillgängligt för alla medborgare, något som delvis förverkligades . Medborgarna fick då tillgång till gratis abonnemang på Internettjänster. Enligt uppgift från den Internet-operatör som anlitades har ca 30 000 av totalt 240 000 hushåll accepte- rat erbjudandet (Jurnell 1999). Tillgången till IT i allmänhet och Internet i synnerhet har alltså setts som värt att upp- märksamma i båda kommunerna, och man har också i mån av till- gängliga ekonomiska medel försökt vidta åtgärder för att öka den. Även den allmänna ökningen av tillgången till Internet verkar na- turligtvis i denna riktning. Fackföreningarnas erbjudande om för- månliga avtal för datorinköp och delvis subventionerade personal- köp av datorer är andra inslag som bidrar till en snabb spridning av Internet. Allt detta sammantaget gör det än mer troligt att en be- gränsad tillgång till Internet inte kommer att vara ett avgörande hinder för att demokratiserande effekter skall uppstå. Vad som är mest påtagligt är dock att politikernas tillgång till Internet, liksom deras inställning till att debattera i elektroniska debattfora, har uppmärksammats mycket litet i de två kommunerna. Det är svårt att bortse ifrån att detta kan vara orsaken till att relativt sett få politiker har deltagit i debatten. En spridning av Internet bland politikerna kan också tänkas resultera i fler politiker med en positiv inställning till att debattera elektroniskt.