sou · GNB327d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Även inom den offentliga tjänstesektorn är inslaget av kundanpassade tider stort men sektorn är också beroende av politiska prioriteringar. Många har den mest osäkra anställningsformen, behovsanställning. Utredningen gör bedömningen att de tidsbegränsade anställningarna kommer att öka under det kommande decenniet. kommer de flesta att ha en fast anställning, och särskilt inom områden där krav på högskoleutbildning är stort, men tendensen är ett ökat inslag av tids- begränsade anställningar. Det gäller särskilt inom hotell- och restaurang, handel men även inom vård och omsorg. Olika typer av avtal och lokala överenskommelser mellan arbets- givare och fackförbund kommer också sannolikt att medföra ett ökat inslag av tidsbegränsade anställningar och kundanpassade arbetstider. 10.1Utgångspunkter för den framtida utvecklingen har olika former av atypiska arbeten ökat i . Denna utveckling anses framför allt bero på ny teknologi i kombination med ökad konkurrens. Som ett led i konkurrensen har företagen ökat sin kundorientering, vilket i ökande grad innebär att kunden ska få varan eller tjänsten vid exakt den tidpunkt den efterfrågas, dvs. För tjänstesektorn innebär det att personalen i växande utsträckning måste anpassa arbetstidens förläggning till kun- dernas behov. Den framtida utvecklingen 231 fortgår den ständiga process som syftar till att minska produktionskostnaderna. Företagen eftersträvar en produktion där råva- ror, maskiner, lokaler och arbetskraft endast tas i anspråk när efter- frågan så kräver, inte annars. Inom tjänstesektorn innebär det att behovet av personal inte alltid omfattar sammanhängande 8-timmarsperioder, utan och till . Kravet på flexibilitet i arbetslivet har ökat kraftigt. Denna ökade flexibilitet får återverkningar långt utöver den del av tillvaron som utgörs av det traditionella arbetslivet.1 Nya, mer oregel- bundna, arbetstider får konsekvenser för familjernas planering, liksom för offentlig och privat service. Utbildning och fortbildning kommer att vara en ständigt pågående process, antingen den sker på en läroanstalt, på arbetsplatsen eller hemma. Likaså kommer många människor att växla mellan olika arbetsformer, som anställd, projektanställd eller företagare, eller en kombination av dessa. Bemanningsföretag av olika slag kommer att spela en mer framträdande roll. En del människor kommer att arbeta på distans, i hemmet eller på annat sätt. Perioder av utlandsarbete kan bli allt vanligare. I en del fall kommer det att handla om lågbetalda arbeten utan utvecklingsmöjlig- heter, men i andra fall om arbeten med stora möjligheter till utveckling. Det handlar sammantaget om en stor samhällelig och personlig om- ställningsprocess, som även ställer krav på institutionella anpassningar av arbetsrättsliga förhållanden, socialförsäkringssystem, studievillkor m.m. De två former av atypiska arbeten som denna utredning handlar om, deltidsarbete och tillfälliga anställningar, har båda den egenskapen att de möjliggör för företagen att nyttja personalresursen mer flexibelt, men de ställer också krav på en ökad flexibilitet från arbetstagarnas sida. Tillfälligt anställda tas in när företagen har behov av deras arbete och deltidsarbetande kan lättare arbeta på udda arbetstider, som inte omfattar en sammanhängande 8-timmarsperiod. Därtill kommer att många deltidsarbetande är beredda att arbeta mer tid. Företagen kan öka arbetsinsatsen genom att tillfälligt ge dem mer arbetstid. Detta är en gynnsam lösning, de deltidsarbetande känner förhållandena på arbets- platsen och arbetar mertid med normal lön, ända tills deras arbetstid överskrider Eftersom båda dessa grupper, deltidsarbetslösa och behovsanställda, svarar mot en efterfrågan på en mer flexibel personalresurs, kan det finnas anledning att studera dem tillsammans. Arbetsförmedlingen började att särredovisa deltidsarbetslösa arbetssökande 1988. Även till- fälligt anställda finns i registren, men många anmäler sig bara när de är 1 i IVA-aktuellt nr 5 1998 s. 19. 232 Den framtida utvecklingen arbetslösa och klassificeras då tillsammans med övriga heltidsarbetslösa. En grupp tillfälligt anställda, behovsanställda, särredovisas emellertid , från att tidigare främst ha grupperats till- sammans med de deltidsarbetslösa. I figur 10.1 redovisas utvecklingen för dessa sökandegrupper . Deltidsarbetslösa och behovsanställda i Arbetsförmed- lingens register 1992 till 1998, kvartalsdata. Linjär (deltid+ behovsanst) Fram till slutet av registrerades behovsanställda och deltids- arbetslösa till stor del tillsammans. Kurvan uppvisar en lucka kring års- skiftet 1995- 96, beroende på att de behovsanställda sammanfördes med de heltidsarbetslösa, för att sedan få en egen klassificering. Deltidsarbetslösheten har därefter varit tämligen , om än med vissa variationer över året, vilket framgår av den kurva som rubriceras Enbart deltid. Om man emellertid åter för samman deltidsarbetslösa och behovs- anställda, bildas en kurva, Deltid+behovsanställda, som uppvisar en klar och entydig stegring över hela perioden. Utvecklingen låter sig väl beskrivas av den regressionslinje som lagts in i figuren. Som tidigare nämnts svarar deltidsarbetande och tillfälligt anställda båda mot en ökad efterfrågan på mer flexibel arbetskraft och är därför Den framtida utvecklingen 233 till en del utbytbara. Lagar och avtal kan avgöra vilken anställningsform företagen väljer. Det är därför svårt att bedöma den framtida ut- vecklingen för deltidsanställda och behovsanställda var för sig. 10.2Den framtida utvecklingen på arbetsmarknaden På kort sikt kommer den svenska ekonomin, enligt en utgiven , att klara sig relativt bra.2 beräknar att BNP i kommer att öka , och . Det innebär en genomsnittlig BNP-ökning uppgående till . Man räknar med att den privata konsumtionen kommer att stå för merparten av ökningen. Genom fortsatt låg inflation, ökande reallöner och en sanerad statsbudget får hushållen mer pengar att disponera . redovisade budgetproposition beräk- ningar som tyder på att den svenska ekonomin kommer att fortsätta växa och 1999, förutsatt att den internationella konjunkturen inte försämras ytterligare och att förväntningarna om en försiktig återhämtning i infrias.3 Om dessutom löneökningarna begränsar sig till , kommer ekonomin att växa med även , enligt regeringens prognos. Fortsatt efterfrågan på vissa yrkesgrupper Det finns starka skäl att anta att den utveckling på arbetsmarknaden som vi sett , och som beskrivs i kapitel 3, kommer att hålla i sig och till och med förstärkas. Redan nu är efterfrågan mycket stor när det gäller välutbildade tekniker, personer med god kännedom om IT och datateknik samt lärare, särskilt inom naturvetenskapliga ämnen och vissa vårdkategorier. I ett kortare perspektiv förväntas även den privata konsumtionen öka, vilket bör leda till en starkare efterfrågan på arbetskraft inom den privata tjänstesektorn. Därtill kommer att den ökande andelen äldre i befolkningen kommer att leda till ett ökat behov av personal inom såväl äldreomsorg som sjukvård.4 2OECD World Economic Outlook, 1998. 1998/99:1, vol. 4SCB Arbetskraftsbarometern samt AMV Framtidens jobb, välja yrke in . 234 Den framtida utvecklingen På är det naturligtvis svårt eller till och med omöjligt att be- döma den konjunkturella utvecklingen. Men det finns mycket som talar för att de drag som utmärker den nuvarande utvecklingen kommer att bestå . Många av de nya arbetsuppgifterna kommer att till- växa inom den privata tjänstesektorn, men framför allt kommer utbild- ningskraven att vara fortsatt höga, oberoende av bransch. Utbudet av arbetskraft bestäms av många faktorer, men befolkningens utveckling är naturligtvis en nödvändig utgångspunkt. Enligt SCB:s befolkningsprognos kommer andelen äldre personer i befolkningen att stiga under de närmaste 5 till 10 åren. minskar andelen i åldersgrupperna 25- och 45- , som är viktiga delar i arbets- kraften5. En mer detaljerad bild av den förväntade utvecklingen finns i figur 10.2. 5 SCB:s befolkningsprognos, huvudalternativet. Den framtida utvecklingen 235 Befolkningen uppdelad på åldersklasser 1997, samt SCB:s prognos för utvecklingen fram och 2008. Den förändrade befolkningsstrukturen påverkar naturligtvis arbets- kraften, vars medelålder stiger en aning. Därtill kommer att andelen pensionärer i åldern 65- växer kraftigt, vilket leder till ökad efter- frågan på äldreomsorg. De riktigt stora omsorgsbehoven dröjer dock till , när den stora grupp som föddes passerat . Ungdomar vill arbeta och försörja sig Ungdomarna blir framtidens vuxna och deras förhållningssätt spelar följaktligen en avgörande roll för hur utbudet av arbetskraft kommer att utvecklas de närmaste 5 till 10 åren. publicerade 1998 en rapport om ungdomars värderingar och framtidsplaner. Under- sökningen gjordes i enkätform och omfattade cirka 3 300 personer i åldrarna 16- . Bland annat fick de tillfrågade personerna ange vad de anser vara viktigt att ha uppnått . 236 Den framtida utvecklingen Har en fast anställning Bildat familj och skaffat barn Lever ett lugnt och stabilt familjeliv Har hunnit förverkliga sig själv Har hunnit resa och se sig om i världen Har en hög levnadsstandard Har en god ställning i samhället Arbetar i ett eget företag Engagerar sig i samhället lokalt Svaren ger en tämligen konventionell bild. Totalt ansåg av de tillfrågade att det var viktigt att ha skaffat ett eget boende och att det var viktigt att vid samma ålder ha en fast anställning. Samma mönster går igen om man bryter ner materialet på kön, på personer födda i respektive utomlands liksom på olika utbildningsbakgrund. Slutsatsen man kan dra av materialet från är att dagens ungdomar har samma förhållningssätt som resten av befolk- ningen, vid en viss ålder vill man ha ett fast arbete och trygghet i olika former. Samma slutsats drar i sin delrapport arbete.6 Ungdomar vill arbeta och försörja sig själva. Där- emot är det troligt att yngre ser det som mer självklart än äldre att upp- bära arbetslöshets- eller socialstöd under kortare eller längre sökperio- der. Att ungdomar vill ha en fast anställning bekräftas också av den tilläggsundersökning i , som utredningen låtit göra. 10.3Deltidsarbete och tidsbegränsade anställningar Efterfrågan på deltidsarbete och tillfälliga anställningar kommer i stor utsträckning att bero av utvecklingen för de branscher som har de största andelarna deltidsanställd personal. I figur 10.3 är deltidsarbetet fördelat 6 Delbetänkande från , Unga och arbete, SOU 1997:40. Den framtida utvecklingen 237 efter andelen deltidsarbetande av totalt sysselsatta inom respektive bransch, horisontell skala, och branschens andel av de deltidsarbetande, vertikal skala. Deltidsanställda fördelade efter bransch 1998. andel deltid av sysselsatta har i en analys av de långsiktiga arbets- kraftsbehoven i definierat ett antal yrken där det kommer att saknas arbetskraft under de kommande cirka tio åren.7 Flertalet brist- yrken sammanfaller inte med de yrken där atypiska anställningar ökat det . För en yrkesgrupp med goda utsikter på arbets- marknaden, t.ex. tekniker, finns det heller inget som talar för en ökning av atypiska anställningsformer, åtminstone inte som ett uttryck för arbetsgivarnas behov av flexibilitet. Man skulle istället kunna tänka sig att på en arbetstagarnas marknad kan det vara dessas behov av flexibla lösningar som får genomslag. Inom de yrken som definieras som bristyrken finns det några få som kännetecknas av en relativt stor andel deltidsarbetande eller tillfälligt anställda, t.ex. lärare med olika inriktning, sjuksköterskor och 7 , Framtidens jobb. Välja yrke in , Ura 1998:6. 238 Den framtida utvecklingen Här kan man tänka sig att de atypiska anställningarna minskar om det visar sig att arbetsgivarna tvingas konkurrera om arbetskraften. Vad gäller utbudet av deltidsarbetande finns det, som antytts ovan, ingen anledning att anta att det i någon väsentlig grad kommer att för- ändras på grund av de närmaste årens generationsbyte på arbetsmark- naden. Utbudet av deltidsarbetskraft är emellertid mer komplicerat att beskriva än utbudet av arbetskraft i allmänhet, eftersom en del av de deltidsarbetande uppger att de vill ha mer arbetstid än de har och därför klassificeras som deltidsarbetslösa. I AKU-undersökningen får de också uppge hur många fler timmar de skulle vilja arbeta och resultatet tyder på att flertalet av dem vill arbeta heltid. Utgångspunkten för att bedöma utbudets utveckling måste då vara de deltidsarbetande som åtminstone för tillfället är tillfreds med den arbetstid de har. I den framtida bedömningen har utredningen utgått ifrån SCB:s befolkningsprognos fram och 2008. Den mest framträdande förändringen är att de äldre grupperna i populationen ökar och att de yngre minskar. Allt annat oförändrat skulle det leda till att antalet nöjda deltidsarbetande ökade, eftersom de äldre åldersgrupperna frivilligt arbetar deltid i större utsträckning än gruppen som helhet. Detta är emellertid inte en självklar utveckling. Andelen deltid (deltidsfrekvensen) bland kvinnor som är nöjda med arbetstiden har sjunkit även bland kvinnor , om än i mycket långsam takt. Det är endast i ungdomsgruppen, 16 till , som deltidsfrekvensen har ökat och det är ett uttryck för att efterfrågan på arbetskraft har ökat, eftersom dessa ungdomar ofta kom- binerar deltid med studier. Männen uppvisar en ökning, men den är svag och deras andel av deltidsarbetande som är nöjda med arbetstiden utgör . Även här ökar deltidsfrekvensen bland ungdomar, men även i åldersgruppen , medan män minskar kraftigt. Om man med utgångspunkt från SCB:s befolkningsprognos och samma sysselsättningsfrekvens som 1997, antar att andelen frivilliga deltidsarbetande avtar i samma takt som , kommer utbudet av deltidsarbetande att minska med ungefär fem- fram . Kvinnogruppen kommer att minska något mer, främst på grund av att kvinnor i allt större utsträckning återgår till heltidsarbete efter att barnen blivit vuxna. Deltidsarbetets förändring för kvinnogruppen framgår av figur 10.4. Den framtida utvecklingen 239 Förändring vad avser sysselsatta och deltidsarbetande kvinnor, givet samma sysselsättningsfrekvens som 1997. I absoluta tal skulle minskningen motsvara cirka 50 000 personer. Således skulle ha ungefär 500 000 frivilliga deltidsarbetande . En fortsatt framskrivning leder till en ytterligare minskning i ungefär samma storleksordning. Det är emellertid rimligt att anta att arbetslösheten kommer att minska och sysselsättningsfrekvensen öka . I en rak framskrivning leder detta till att det frivilliga deltidsarbetet i stället ökar. Om sysselsättningsfrekvensen skulle stiga till borde antalet frivilliga deltidsarbetande omfatta ungefär 600 2003. Men det finns ytterligare en grupp deltidsarbetande, de som vill ha mer arbetstid än de har och därför kallas för deltidsarbetslösa. De har med andra ord ett större arbetsutbud än de kan förverkliga. Denna grupp ökade mycket kraftigt fram , för att sedan plana ut och till och med minska något, även om förändringen har varit väldigt liten. Om efterfrågan på arbetskraft stiger borde deras möjlighet, att få den önskade arbetstiden öka och följaktligen borde deltidsarbetslösheten minska. En ökad efterfrågan på arbetskraft behöver emellertid inte ta sig uttryck i ökad efterfrågan på heltidsarbete. I vissa delar av tjänstesektorn kan den i stället resultera i ett ökat behov av deltidstjänster. 240 Den framtida utvecklingen När det gäller de deltidsarbetslösa finns det emellertid ytterligare faktorer som måste beaktas. I den intervjuundersökning, Bilder ur verkligheten som utredningen låtit genomföra svarade i stort sett alla intervjuade att de ansåg att de skulle tjäna ekonomiskt på att arbeta hel- tid. Detta överensstämmer med svaren på de tilläggsfrågor utredningen ställt i anslutning till AKU-undersökningen . Det var ytterst få av de intervjuade som anförde ekonomiska skäl för att arbeta deltid. Men det förefaller ändå som om det svenska skatte- och bidrags- systemet i kombination åstadkommer tämligen starka marginaleffekter, inte minst för låginkomsttagare. Det tycks finnas situationer när det inte är lönsamt att övergå från del- till heltidsarbete, särskilt inte om den deltidsarbetande uppbär ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Dessa marginaleffekter har fått stor uppmärksamhet i den politiska debatten och enligt tidigare forskning spelar de en viktig roll för deltidsarbetes utveckling. Gifta eller sammanboende kvinnor har visat sig anpassa sin arbetstid till ekonomiska realiteter och i synnerhet marginaleffekter av olika slag8. Till detta kan man också knyta olika faktorer som är förknippade med begreppet livskvalitet. Bland de deltidsarbetande uppgav majoriteten mer fritid och hälsoskäl som motiv för att de arbetade deltid. Det mest sannolika är emellertid att dessa skäl samspelar med de tidigare nämnda marginaleffekterna. Utredningen har därför valt att utgå ifrån att man kommer att göra insatser för att minska dessa effekter framgent, och håller därför fast vid den prognos för utbudet av deltidsarbetande som angivits ovan. Om marginaleffekterna kvarstår eller förstärks kommer emellertid utbudet av deltidsarbetslösa som söker fyllnadsersättning från arbetslöshetsförsäkringen sannolikt att öka. 10.4Deltid och tillfälliga anställningar inom den privata sektorn Inom den privata sektorn kommer de tidsbegränsade anställningarna att öka . Det gäller särskilt inom tillverknings- industrin, handel, hotell och restaurang, rekreation och kultur, kommu- nikationer samt finansiella tjänster och företagstjänster. 8 , Deltidsarbetet i . Den framtida utvecklingen 241 Som framgått i kapitel 9, har industrin alltmer kommit att koncentrera sin verksamhet på kärnverksamheten i företaget. Orga- nisationen bantas eller slimmas till ett minimum vad gäller fast anställd personal. Delar av den interna tjänsteverksamheten knoppas av, s.k. outsourcing eller utkontraktering, och man hyr eller köper in dessa kringverksamheter i allt större omfattning, exempelvis IT-tjänster, reparation och service m.fl. Det finns därmed också en stark koppling mellan industrin och tjänstesektorn. Den nya kundanpassade organisa- tionen har ersatts med en just-in-time-organisation där kundernas efterfrågan i hög grad styr personalbehovet. Det mesta talar för att denna utveckling kommer att fortsatta. Tillverkningsindustrin är den näringsgren som har flest fast anställda, även om det har skett en successiv ökning av antalet tidsbegränsade anställningar. Den dominerande anställningsformen är vikariat, av de tidsbegränsat anställda, följt av projektanställning och provanställning. gör i en prognos bedömningen9 att syssel- sättningen inom industrin kommer att minska något jämfört med nuvarande nivå, även som en svag uppgång kan väntas . bedöms av dagens anställda inom industrin att lämna denna på grund av åldersskäl, vilket betyder att cirka 250 000 personer behöver ersättas. Utbudet av arbetskraft kommer inte i någon väsentlig grad att förändras på grund av generationsbytet, eftersom det stora skiftet inte kommer förrän efter 2010. Däremot kommer allt fler nyanställningar att beröra personer med högskoleutbildning och det är tveksamt om tillgången kommer att motsvara behovet. Bedömningen av den framtida utvecklingen av antalet tidsbegränsat anställda beror i hög grad på om man tror att den hittillsvarande utvecklingen har konjunkturella eller strukturella orsaker som grund. Den hittillsvarande utvecklingen avser en alltför under 1990- talet för att kunna göra en säker bedömning. Sannolikt finns det inslag av båda. Därmed skulle antalet tidsbegränsat anställda komma att öka i omfattning. En annan faktor som talar för en ökning är lag- stiftning om överenskommen visstidsanställning i sammantaget av utan att något skäl behöver anges. Den kan komma att få än större betydelse framöver liksom även 9 , Framtidens jobb. Välja yrke in , Ura 1998:6. 242 Den framtida utvecklingen anställningar i projekt. Den bortre gräns för vikariat som har införts och vars resultat kan avläsas , kommer troligen inte att få någon större effekt. Det mest troliga är att man kommer att välja en annan tidsbegränsad anställningsform, exempelvis projektanställning. Faktorer som motverkar en kraftig ökning är att företagen, genom lokala överenskommelser, alltmer tillämpar flexibla och verksamhets- anpassade arbetstider samt hyr in personal från olika typer av beman- ningsföretag. De som hyrs in har redan en fast anställning i sitt företag. Inom handeln finns drygt 400 000 anställda. Antalet anställda har minskat kraftigt till följd av ökad konkurrens och en svag privat konsumtion. Trots detta har branschen i princip behållit sin andel av landets totala sysselsättning, . Den minskning som har skett har helt och hållet skett bland de fast anställda medan antalet tidsbegränsat anställda har ökat kraftigt. Ande- len tidsbegränsat anställda är med stora variationer mellan olika delar av verksamheten. Störst andel, , finns inom varuhus och specialbutiker och består till övervägande delen av kvinnor. Antalet deltidsanställda har minskat, men de utgör fortfarande ungefär en fjärdedel av de sysselsatta i branschen, vilket även var fallet 1990. De flesta bedömare anser att strukturförändringarna inom handeln kommer att fortsätta, i synnerhet inom detaljhandeln, som svarar för av de sysselsatta inom branschen och av de deltidssysselsatta. I första hand förväntas större köpcentra utanför tätorterna att fortsätta tillväxa på centrumhandelns bekostnad. Parallellt med detta antar man också att den privata konsumtionen kommer att öka. Sammantaget räknar branschen med en svag sysselsättningsökning, , fram . Andelen pensionsavgångar är inte exceptionellt hög och strukturförändringar och rationaliseringar kommer sannolikt att bromsa ytterligare sysselsättningsökningar även om det blir en ökning i den privata konsumtionen. Större enheter borde ge detaljhandeln möjlighet att samordna arbets- scheman så att arbetstagare kan få heltid om de så önskar. Men har andelen deltid varit förvånansvärt , en dryg tredjedel av de sysselsatta i specialbutiker och cirka hälften av varuhusens personal. Det har också visat sig att stora köpcentra framför allt attraherar kunder under veckosluten, och då blir personalbehovet mycket stort. Detta förhållande, den fortsatt ökande konkurrensen och det faktum att handelns löneandel utgör av bran- Den framtida utvecklingen 243 schens förädlingsvärde, talar för att man kommer att fortsätta att söka vägar att hålla personalkostnaderna nere. Deltidsarbete är en väg att ha tillgång till personal just-in-time. Det är inte en lika flexibel lösning som tillfällig anställning, men i gengäld har företaget en fast kärna av personal som känner arbetsplatsen och arbetslaget väl. Många arbetsgivare väljer deltidsarbetande som är tillfälligt anställda. Tyvärr redovisar inte denna grupp fördelad på branscher, men generellt har andelen tillfälligt anställda, framför allt behovsanställda, fördubblats bland de deltidsarbetande . Inom detaljhandeln har de tillfälligt anställda ökat kraftigt under 1990- talet, från 10 till av de sysselsatta. Det är den enda grupp inom handeln som har ökat i absoluta tal under den . Andelen deltidsarbetande inom handeln kommer sannolikt att öka, eftersom efterfrågan på personal allt mer koncentreras till kvällar och . Det mest troliga är att en stor del av kommande personalbehov tillgodoses genom tidsbegränsade anställningar. Handeln är en av de näringar som i hög grad präglas av just-in-time, vilket medför en högre bemanning på obekväma och icke sammanhållande tider såsom kvällar, mitt och . Detta kommer främst att ta sig uttryck i att andelen behovsanställda bland de anställda kommer att fortsätta att öka, medan fast anställda deltidsarbetande kommer att minska långsamt. Hotell och restaurang, rekreation och kultur