sou · GNB3141 · 2000-01-01 00:00:00 — Aktuell statistik över elevantalet i Komvux tyder på att kommunerna har dragit ner på den reguljära utbildningen. En påtaglig koncentration till dagkurser har också skett . Detta försvårar fritidsstudier och kan därmed innebära ökade krav på studiestöd. När arbetsmarknadsläget förbättras kommer kommunala neddragningar i den reguljära vuxen- utbildningen inte längre att kunna kompenseras med extraordinära statliga resurser. Kommittén skall bedöma om vuxna med sina varierande förutsätt- ningar har tillfredsställande möjligheter att få utbildning i Komvux. Därvid skall kommittén överväga om möjligheterna att få vuxenutbild- ning på gymnasial nivå är tillräckliga dels ur den enskildes, dels ur ar- betslivets synvinkel. Om det inte är fallet skall kommittén föreslå åt- gärder för att förbättra förhållandena. Kommittén skall bl.a. överväga om vuxna skall garanteras rätt till utbildning i vissa av gymnasieskolans kärnämnen. Om kommittén finner det motiverat utifrån tidigare bedömningar, kan den även föreslå vissa förändringar beträffande rätten till grundläggande vuxenutbildning. För det offentliga skolväsendet för vuxna innebär det nya styrsystemet att staten anger mål och riktlinjer samt följer upp och utvärderar, medan driftansvaret ligger på skolhuvudmännen. De nya förutsättningar som förändringarna i samhället och arbetslivet innebär, ställer nya krav på vuxenutbildningen, på dess elever, lärare och rektorer. Eleverna måste aktivt leda och forma sitt eget lärande, skolan måste alltmer bistå med handledning och inspiration till eleverna i deras eget arbete. Ar- betsmetoder, pedagogik och organisation måste utvecklas för att mot- svara dagens krav. Kommittén skall överväga åtgärder för att stimulera den pedagogiska utvecklingen inom den samhällsstödda vuxenutbildningen. Om kommittén konstaterar att det finns hinder i föreskrifter eller styrsystem för en pedagogisk utveckling, skall kommittén lämna förslag på lämpliga förändringar. Kommittén skall särskilt överväga hur det faktum att vuxenutbild- ningen rekryterar en hög andel invandrare och en hög andel kvinnor kan tas till vara. Kommittén skall samråda med utredningarna inom Arbetsmarknads- departementet om arbetsmarknadspolitikens roll, omfattning, inriktning och avgränsning (dir.1993:132 och 1995:33) och invandrarpolitiken (dir.1994:130) samt utredningarna inom om studiestödssystemet (dir. 1994:148), om det inre arbetet i skolan (dir. 1995:19) och om distansmetoder inom vuxenutbildningen (dir. 1995:69) samt den särskilde utredaren med uppdrag att planera och låta genomföra en statlig utvärdering av folkbildningen (dir. 1994:12). Ramar för kommitténs arbete I den del som gäller förslag till mål för ett nationellt kunskapslyft för vuxna och bedömning av behovet av utbildning för vuxna skall kom- mittén redovisa sina överväganden . I ett andra steg skall kommittén lägga fram förslag till ansvarsfördelning mellan den offentligt finansierade utbildningen, arbetslivet och individen och till lämplig arbetsfördelning mellan olika anordnare av samhällsstödd vuxenutbildning. Uppdraget i sin helhet skall vara slutfört . Kommittén skall beakta regeringens direktiv (dir. 1994:23) till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtagan- den. Kommittén skall även följa regeringens direktiv till kommittéer och särskilda utredare om regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50) och jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124). Förslagen får inte leda till kostnadsökningar för staten eller kom- munerna. Eventuella förslag som medför ökade utgifter skall finansieras genom omprioriteringar inom berörda områden. Kommittén får dock inte i sina förslag till finansiering omfördela medel anvisade av konjunkturskäl till ordinarie verksamhet inom området. Kommittén skall före komma in med en budget- plan över beräknade kostnader för utredningen. har i sitt betänkande Kompetensutveckling – en nationell strategi (SOU 1992:7) lagt förslag om kompetensutvecklingen i arbetslivet. Även Produktivitetsdelegationen (SOU 1991:82) har be- handlat dessa frågor. Den av tillkallade Samverkansgruppen (U 1989:D) har presenterat rapporten mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen (Ds 1990:59). tillsatte därefter 1992 en arbetsgrupp med uppgift att stimulera utvecklingen av kunskapscentra. Arbetsgruppen har redovisat två delrapporter, Utveckling av kunskapscentra delrapport I 1991/92 och II 1992/93. En slutrapport är under utarbetande. Betänkandet Kunskapens krona (SOU 1993:23) från Utredningen om en effektivare vuxenutbildning behandlar statens roll som beställare av vuxenutbildning och behoven av grundläggande baskunskaper för vuxna samt distansutbildningen som en metod för att tillgodose dessa behov. Kompletterande databearbetning m.m. finns i rapporten om kunskapens krona (Ds 1993:42). Den analys som gjorts i betänkandet Ursprung och utbildning social snedrekrytering till högre studier (SOU 1993:85) är av stor betydelse för ett fortsatt arbete med att finna former för att motverka den sociala snedrekryteringen till högre utbildning. I diskussionsunderlag Agenda 2000 – Kunskap och kompetens för nästa århundrade (Ds 1994:35) uppställs som mål bl.a. att vuxna skall tillförsäkras rätt till kunskapskomplettering i princip motsvarande gymnasieskolans kärnämnen, varvid svenska, engelska och matematik nämns som de viktigaste. Statskontoret har på regeringens uppdrag kartlagt den målgrupp som saknar utbildning i kärnämnena svenska, engelska, matematik och samhällskunskap (Statskontoret, PM 1995:3 Vuxna som saknar kom- petens i vissa kärnämnen på gymnasienivå). Utredningen om kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 1995:38). På uppdrag av har en nordisk s.k. tänketank övervägt vilka kvalifikationer som framtiden kräver – också i ett euro- peiskt perspektiv. En slutrapport har presenterats , Guldtavlorna i gräset – Livslångt lärande för alla. Kommissionen för de europeiska gemenskaperna (1994) Europeisk arbetsmarknads- och socialpolitik – en framtidsväg för Unionen. Kommissionen för de europeiska gemenskaperna (1994) T illväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Utmaningarna och vägarna in . Tilläggsdirektiv till (U 1995:09) Den beslutade femåriga särskilda vuxenutbildningssatsningen innebär nya förutsättningar för arbete. Kommittén får i uppdrag att – som en grund för sina slutsatser och förslag om framtida vuxenutbildning – följa den femåriga vuxenutbild- ningssatsningen och den verksamhet som kommer till stånd som en följd av satsningen. Kommittén får ett samordningsansvar för utvärdering av vuxen- utbildningssatsningen. Kommittén skall också lägga fram förslag till former för fristående utvärderingar av den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Kommittén skall göra en årlig avrapportering till regeringen och 1999 för att mö jliggöra en successiv reformering av vuxenutbildningen. I samband därmed kan kommittén föreslå för- ändringar av regler m.m. Uppdraget i sin helhet skall vara slutfört för att kunna ligga till grund för överväganden om de förändringar som be- hövs för att den femåriga satsningen skall kunna leda till en reformerad vuxenutbildning. Regeringen redovisade i den ekonomiska vårpropositionen med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. (prop. 1995/96:150) sin avsikt att föreslå en större varaktig vuxenutbildningssatsning. I propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222) presenterade regeringen närmare sin syn på utformningen av en särskild vuxenutbildningssatsning. Den skall genomföras med start och omfatta 100 000 helårsplatser . Av propositionen (avsnitt 6.3.1) framgår bl.a. att satsningen skall bi- dra till att utveckla nya former för att möta vuxnas utbildningsbehov och därmed efter femårsperioden kunna avlösas av ett nytt vuxenutbildningssystem. har bifallit regeringens förslag om en vuxenutbildnings- satsning (bet. 1995/96:FiU15, rskr. Regeringen har inrättat en delegation för den särskilda vuxenutbildningssatsningen med uppgift att förbereda och i ett inledningsskede leda den, lämna förslag till regeringen om fördelning av medlen till kommunerna och följa den verksamhet som blir resultatet av satsningen. Delegationen skall samverka med . I budgetpropositionen för beräknar regeringen medel för den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Regeringen avser senare att meddela föreskrifter om kriterier för fördelning av medlen under förut- sättning att anslår medel för satsningen. Vuxenutbildningen har en central roll för individen, arbetslivet och samhället. Det är viktigt att vuxenutbildningssatsningen kommer till stånd likvärdigt i hela landet. Den skall bidra till förnyelse och omställ- ning i arbetslivet samt till utveckling av vuxenutbildningen. Satsningen kan få en särskilt betydelsefull roll för kvinnor och män i yrken och branscher som drabbas av konjunktur- och strukturförändringar, t.ex. inom kontor, vård och tillverkningsindustri. Den kan också bidra till att bryta den könsmässiga snedfördelningen på arbetsmarknaden. Målgruppen är i första hand vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar treårig gymnasiekompetens. Därutöver skall satsningen också vända sig till anställda som helt eller delvis saknar denna kompetens. Övriga vuxna skall få delta i mån av plats. Kommunerna skall ha huvudansvaret för en stor del av satsningen, folkhögskolorna för 10 000 helårsplatser. För att uppnå nödvändig flexi- bilitet och anpassning till lokala behov och för att klara den stora upp- giften behöver kommunerna utnyttja även utbildningssamordnare utanför sin egen utbildningsorganisation. För anpassning till arbetslivets behov krävs en nära samverkan mellan kommunen, arbetsförmedlingen, parterna på arbetsmarknaden och flera andra intressenter. Den femåriga vuxenutbildningssatsningen syftar till förnyelse av vuxenutbildningens organisation, innehåll, arbetsformer och aktörer. Nya former att möta vuxnas utbildningsbehov skall prövas i praktiskt utvecklingsarbete och i konkret tillämpning. Därmed kan en grund läg- gas för det vuxenutbildningssystem som skall formas in . Detta innebär nya förutsättningar för arbete. Kommittén skall följa utformningen av den särskilda vuxenutbildnings- satsningen och den verksamhet som kommer till stånd. Därigenom skall kommittén kunna skaffa sig erfarenheter som kan ligga till grund för kommitténs slutsatser och förslag om en reformering av vuxen- utbildningen som avlöser den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Kommittén skall därvid samverka med Delegationen för den särskilda vuxenutbildningssatsningen, , , , , (U 1995:07) och Statens skolor för vuxna. Kommittén skall 1998 och 1999 avrapportera till regeringen för att vuxenutbildningen successivt skall kunna reformeras, och kom- mittén har då möjlighet att lämna delförslag till förändringar och juste- ringar. Kommittén skall ha ett samordningsansvar för utvärdering, eftersom ansvaret för den särskilda vuxenutbildningssatsningen är delat mellan flera aktörer. Utvärdering kommer att initieras av flera av dem, t.ex. när det gäller den del folkhögskolorna ansvarar för, när det gäller de delar av satsningen som kommunerna och Statens skolor för vuxna ansvarar för och när det gäller arbetsmarknadsmyndigheternas insatser i anslutning till satsningen. De deltagande kommunerna ansvarar själva för att den verksamhet utvärderas som de ansvarar för. Det är viktigt att de olika intressenternas utvärderingar planeras så att de tillsammans ger en allsidig belysning och dubbelarbete undviks. Behovet av samplanering gäller exempelvis tidsplanering, datainsamling och val av vilka områden, geografiskt och innehållsmässigt, som skall Det är viktigt att kan utnyttja resultaten i sitt arbete. Eftersom så många skilda aktörer kommer att vara engagerade i genomförandet av satsningen, bör flera fristående utvärderingar ske. Utvärderingarna skall göras med avseende på den samhällsekonomiska nyttan av vuxenutbildningssatsningen och på kvaliteten i utbildningen och i de olika utbildningsformerna. Härvid är det viktigt att beakta sats- ningens utfall för kvinnor och män. Kommittén skall senast den 28 feb- ruari 1997 till regeringen lämna förslag angående dels utformning, dels utförare av de utvärderingar som enligt kommittén bör genomföras. Ramar för kommitténs arbete Kommitténs åliggande att lägga fram förslag till ansvarsfördelning mellan den offentligt finansierade utbildningen, arbetslivet och individen och till lämplig arbetsfördelning mellan olika anordnare av samhällsstödd vuxenutbildning, det s.k. andra steget enligt direktiven, skjuts fram tills erfarenheterna av den särskilda vuxen- utbildningssatsningen gett underlag för nya ställningstaganden. Kommittén skall göra en årlig avrapportering och . I samband därmed kan kommittén lägga fram förslag till de förändringar av regler m.m. som kommitténs iakttagelser och slutsatser kan ge anledning till. Uppdraget i sin helhet skall vara slutfört . Tilläggsdirektiv till (U 1995:09) (U1995:09) skall utreda situationen för stude- rande med funktionshinder inom alla former av vuxenutbildning. De hinder som föreligger för funktionshindrade att ta del av vuxenutbildning skall kartläggas och analyseras. Kommittén skall analysera omfattningen av de samlade resurser som anvisas för att möjliggöra för funktionshindrade att delta i vuxenutbildning. Kommittén skall analysera vilka åtgärder som kan ge funktionshindrade möjlighet att studera på villkor som är likvärdiga med övriga vuxenstuderandes. Om analysen påvisar ett behov av åtgärder bör kommittén lämna förslag på sådana. Kommittén skall också kartlägga och analysera ansvarsfördelningen mellan stat, kommun, landsting och den enskilde vad gäller utbildning för funktionshindrade vuxenstuderande och omvårdnad i anslutning till utbildningen. Uppdraget skall redovisas . I dagens samhälle är kraven på kunskaper och kompetens större än nå- gonsin. Såväl produktionsmetoder som arbetsorganisation, informa- tionsflöden och kunskapskrav förändras snabbt. Personer med låg ut- bildningsnivå riskerar att få sämre förutsättningar på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Att studera och få en relevant utbildning kan för- ändra en funktionshindrad människas hela livssituation. Många funk- tionshindrade skulle i dagens samhälle med dess utbud av tjänster inom 104 Bilaga 1 SOU 1999:141 bl.a. teknik, IT och information kunna finna passande arbeten om de fick en passande utbildning. Regeringen har genom olika åtgärder, t.ex. , poängte- rat vikten av att kunskapsnivån höjs för alla och att det livslånga läran- det blir en realitet. Regeringen framhöll i skrivelsen Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – kvalitet och likvärdighet (skr.1996/97:112), att utbildningens kvalitet är ett prioriterat område och att åtgärder måste vidtagas för att höja och säkra kvaliteten. Vuxenstuderande med funk- tionshinder har rätt till en utbildning som är likvärdig med den för övriga studerande. Mot denna bakgrund är det oroväckande att vuxenstuderande med funktionshinder möter en rad hinder som försvårar eller i praktiken omöjliggör studier. Problemen kan t.ex. gälla skollokaler som inte är handikappanpassade eller brist på tolkar för döva. Läromedelskost- naderna för en synskadad elev, som inte har utbildningsbidrag, kan bli så höga för kommunen att det i praktiken innebär ett hinder för eleven att bedriva studier. För andra grupper kan anpassade läromedel saknas. Det finns också skillnader i möjligheterna att få assistans vid folkhög- skolestudier beroende på vilket slags funktionshinder den studerande har. Invandrare med funktionshinder har ofta särskilda svårigheter och behöver därför extra stöd och uppmuntran i sina studier. 1994 att genomföra en kartlä ggning av studieförbundens och folkhögskolornas insatser och tillgänglighet för deltagare med funktionshinder i sex kommuner. Uppdraget lämnades till , som har lämnat två rapporter (Rapport nr 1995:09 och 1995:10 ). En ny studie planeras . har lämnat ett delbetänkande En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande (SOU 1996:27) vilket har re- missbehandlats. Flera remissinstanser pekar på funktionshindrades svåra situation inom vuxenutbildningen när det gäller studielokaler, läromedel och studietakt som inte är anpassade till dem. har ansett att frågan om finansieringen av vuxna funk- tionshindrades studier vid folkhögskola bör ses över av . Studerande vid folkhögskolor har svårt att få ekonomisk hjälp för åtgärder som är nödvändiga till följd av deras funktionshinder, t.ex. för bostadsanpassning och omvårdnadskostnader. Vid översynen bör, enligt , en kartläggning göras av de olika stöd och bidrag som kan ges till studerande med funktionshinder vid folkhögskolor (bet. 1996/97:KrU9, rskr. 1996/97:229). Regeringen har gett i skolan () i uppgift att bl.a. analysera vilken kompetens lärare behö- ver inom olika teckenspråksutbildningar och kartlägga behoven av tolkar inom teckenspråksområdet. Uppdraget skall redovisas . Regeringen tillsatte en utredning (U1995:14) om funktionshindrade elever i skolan (FUNKIS). Utredningen har i uppdrag att utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera verksamheten (dir. 1995:134). Utredningen skall lämna sitt slutbetänkande . Regeringen har i beslut denna dag förlängt tiden för utredningens arbete till . Regeringen har i beslut överlämnat frågan om läromedelskostnaderna för synskadade vuxenstuderande till att beaktas i det vidare utredningsarbetet. skall kartlägga och analysera de hinder som finns för funktionshindrade vuxenstuderande inom alla former av vuxenutbildning. Kommittén skall även kartlägga och analysera omfatt- ningen av de samlade resurser som stat, kommun och landsting anvisar för att möjliggöra för studerande med funktionshinder att delta i vuxen- utbildning. Kommittén skall analysera vilka åtgärder som kan ge stude- rande med funktionshinder möjligheter att studera på villkor som är lik- värdiga med övriga vuxenstuderandes. Kommittén skall därvid belysa vilka svårigheter studerande med funktionshinder möter när det gäller finansieringen av extrakostnader för bostadsanpassning, omvårdnad m.m. under utbildning på folkhögskola. Om analysen påvisar ett behov av åtgärder bör kommittén lämna förslag på sådana. Inriktningen på kommitténs arbete skall vara att åstadkomma en effektivare användning av de resurser som anvisas för funktionshindrade. Kom- mittén skall också kartlägga och analysera ansvarsfördelningen mellan stat, kommun, landsting och den enskilde vad gäller utbildning för funktionshindrade vuxenstuderande och omvårdnad i anslutning till utbildningen. Kommittén skall även analysera om det finns skillnader ur ett könsperspektiv för studerande med funktionshinder inom vuxen- utbildningen. Kommittén skall ta del av slutsatserna från utredningen om funk- tionshindrade elever i skolan (FUNKIS) samt vid genomförandet av sitt uppdrag samråda med berörda m yndigheter och organisationer. Förslagen får inte leda till kostnadsökningar för staten eller kom- munerna. Uppdraget skall redovisas i samband med den delrapport som kom- mittén skall lämna till regeringen . innebär en enorm satsning på vuxenutbildning i . Det startade med att en parlamentarisk kommitté tillsattes för att utreda målen för ett framtida nationellt vuxenutbildnings- projekt. I anslutning till sysselsättningspropositionen (Prop. 1995/96:222) beslöt att genomföra en särskild satsning på vuxenutbildning , från starten . fick tilläggsdirektiv som innebar att kom- mittén också att skulle följa satsningen . Detta för att utreda om den stora satsningen på vuxenutbildning skulle leda till att man fick nya erfarenheter, som kunde leda till en pedagogisk utveckling. I förlängningen av detta skulle man då även förhoppningsvis få en möjlighet att reformera vuxenutbildningen och anpassa denna till ett livslångt lärande. Programmet har finansierats genom ett särskilt statsbidrag och ge- nomförts på nivå. Kommunerna är ansvariga för utbildning- ens upplä ggning och genomförande. De gör upp planer tillsammans med arbetsförmedlingar och andra parter, när de ansöker om särskilda statsbidrag hos regeringen. Kommunen har också i uppgift att upphandla utbildningen. När de gör detta skall de välja de kursanordnare som bäst kan uppfylla den ak- tuella målgruppens krav. Kommunen skall använda platserna de ansöker om utöver sitt vanliga utbud av vuxenutbildning. Denna får inte ersättas av platser erhållna från . Det var många aktörer inblandade när programmet skulle genomfö- ras. Alla utbildningsanordnare som arbetar med vuxenutbildning i Sve- rige skulle få möjlighet att komma med förslag och tillsammans eller enskilt, kommunalt eller privat, anordna utbildning. Ett brett spektra av utbildningsanordnare från folkbildning och kommunala vuxenutbild- ningsenheter till privata initiativ tog tag i målet att lyfta många stude- rande upp till treårig gymnasienivå. Vilka skulle då få utnyttja möjligheten att investera i sin utbildning? Det var i huvudsak personer som helt eller delvis saknar treårig gymna- siekompetens – i första hand arbetslösa. Andra personer var anställda som behöver komplettera sina kunskaper för att få en starkare ställning I mån av plats skulle därutöver övriga vuxna kunna delta i utbildning. En viktig del av utbildningen var, att den skulle ordnas efter varje deltagares önskemål, i form av en individuell studieplan och att det skulle finnas möjligheter att enskilt eller tillsammans med andra stude- rande och studievägledare planera utbildningen. Regeringen införde också ett speciellt vuxenstudiestöd för deltagare i (ubs). Det ger personer som är arbetslösa möjlighet att studera under högst på grundskola och/eller gymnasienivå med en ersättning som motsvarar beloppet i arbetslöshetsförsäkring eller kontant arbetsmarknadsstöd. Anställda som har för- värvsarbetat under ges på vissa villkor samma möjlighet. Därefter kan deltagarna söka studiemedel. Detta innebär att vuxenutbildningen har kunnat utformas mycket olika i kommunerna, beroende på vilka medverkande som funnits och vilka förutsättningar de lokala deltagarna stått inför. få en stor provkarta på vuxenutbildning från olika utbildningsanordnare, organisationer och regioner har också förutsatt en redovisning och uppföljning. Det ingick också i uppdrag att samordna utvärderingarna av på nationell nivå och att ordna en fristående internationell utvärdering av detta. Medverkande: , , , Medverkande: , , Medverkande: (), (), (), (), (), () Medverkande: (), (), () Medverkande: , , , Medverkande: , , Medverkande: , , Bo Talerud Medverkande: , , Medverkande: , , Medverkande: , , Medverkande: , , Medverkande: , , , Tabell 1 Andel av den totala befolkningen1 i åldern 16–65 som deltog i formell vuxenutbildning eller personalutbildning före inter- vjun, 1994–1996. Genomsnitt för 12 länder Källa : IALS-undersökningen. 1 Heltidsstuderande i åldern 16–24 samt vuxna deltagare som läste sammanlagt är ej medräknade. Tabell 2 Andel av den arbetande befolkningen1 i åldern 25–65 som del- tog i formell vuxenutbildning eller personalutbildning före intervjun, 1994–1996. Genomsnitt för 12 länder Källa : IALS-undersökningen. 1 Heltidsstuderande i åldern 16–24 samt vuxna deltagare som läste sammanlagt är ej medräknade. Tabell 3 Andel av befolkningen1 i åldern 16–65 som deltog i formell vuxenutbildning eller personalutbildning före intervjun, 1994– 1996, och utbildningsnivå. Deltagarfrekvens i procent samt standardmätfel. * (1.8) * (2.2) * (3.4) * (4.8) * (3.3) * (4.3) * (4.4) Källa : IALS-undersökningen. * Statistiskt osäkert. är ej medräknade. 2 Kategori kort högskoleutbildning (ISCED5) finns ej enligt nederländsk utbildnings- klassificering.