sou · GNB363d2 · 2000-01-01 00:00:00 — har velat ge denna bakgrund till sina re- sonemang om de ekonomiska konsekvenserna av förslagen i betänka ndet. Den nya lärarutbildningen kommer i vissa fall att ha en annan om- fattning än motsvarande utbildning . Vid beräkningen av kostnads- konsekvenserna har kommittén som utgångspunkt haft de ersättningsb e- lopp för olika utbildningsområden som statsmakterna använder vid b e- räkningen av resurser till lärosätena. Den nuvarande praktisk-pedagogiska utbildningen (PPU) omfattar i flertalet lärarutbildningar 40 poäng. Kommittén föreslår att alla lära r- studenter i den nya utbildningen skall ha en kärna av kunskaper – det Genomförande av och kostnader för reform en m.m. 387 allmänna utbildningsområdet – som omfattar 60 poäng. Som framgått av redovisningen i kapitel 6 Lärarutbildningens nya struktur kommer det allmänna utbildningsområdet delvis att ha ett annat innehåll än PPU. Bl.a. avses tvärvetenskapliga ämnesstudier ingå. Kommittén beräknar därför att det allmänna utbildningsområdet, trots att det kommer att o m- fatta 60 poäng, endast blir 15–dyrare att genomföra för en lärarstudent än dagens 40 poängs PPU. Kommitténs förslag innebär att lärarutbildningen blir längre än de nuvarande förskollärar-, fritidspedagog- och yrkeslärarutbildningarna. Detsamma gäller det korta gymnasielärarprogrammet. Utbildningen för studie- och yrkesvägledning förlängs likaså. Förlängningen avser det ovan angivna allmänna utbildningsområdet. Den specialpedagogiska examen har i praktiken redan på alla lärosäten den omfattning, som kommittén föreslår. Detta innebär således inga ökade kostn ader. Utbildningen blir enligt kommitténs förslag lika omfattande som för grundskollärare och gymnasielärare (det långa programmet). Dock föreslår kommittén att krav på minst 60 respektive 80 poäng i ett ämne begränsas till svenska och samhällskunskap. Sammantaget innebär dessa förändringar av utbildningslängd och i n- nehåll en merkostnad på ca för samtliga lärosäten. Denna me r- kostnad uppvägs av de möjligheter till rationaliseringar som kommittén presenterar nedan. Kommittén bedömer därför inte att förslagen kommer att leda till en ökning av kostnaderna totalt för högskolan. De högskolor som endast har de utbildningar som blir förlängda kommer däremot att vara i behov av ökat anslag. En viss omfördelning mellan högskolo r- na kommer därför att behöva ske. Alternativet är att en del av den utö k- ning av resurser till högskolan , som regeringen aviserat, avsätts för lärarutbil dningen. Kommittén har föreslagit att det införs ett femte vetenskapsområde (utbildningsvetenskap) och att detta tillförs forskningsresurser framför allt genom att befintliga forskningsresurser sammanförs till detta. Ko m- mittén har också föreslagit omfördelning av medel från andra vete n- skapsområden, vilket framgår av kapitel 12 En forskningsstrategi för lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet. Kommittén bedömer att lärosätena kommer att kunna uppnå bet y- dande rationaliseringsvinster genom nedanstående förhållanden. De nuvarande lärarutbildningarna har olika strukturer och ersätts av en gemensam påbyggbar struktur för all lärarutbildning med ett allmänt utbildningsområde som alla studenter läser. Detta medför att personer som vill vidga sin kompetens kan bygga på sin tidigare utbildning med ytterligare inriktning/specialisering och inte som behöver studera en fullständig, ny utbildning. Ofta innebär det också att liknande kursmoment läses på nytt. Den nya lärarutbildningens struktur innebär 388 Genomförande av och kostnader för reformen m.m. således stora samhällsekonomiska vinster. För det första minskar kos t- naderna för tjänstledighet och vikarier för verksamma lärare. För det andra minskar utbildningskostnaderna i högskolan. För det tredje min s- kar samhällets kostnader för studiestöd. Den största vinsten med den nya strukturen för lärarutbildning är att lärarna kan verka på ett bredare fält av skolväsendet och kan byta u n- dervisningsområde med hänsyn till det behov av lärare som uppstår g e- nom årskullarnas växlande storlek. Om så krävs kan lärare bygga på sin kompetens genom ytterligare inriktning eller specialisering. Den nya lärarutbildningens struktur kommer även att leda till radikalt minskad administration kring planering och genomförande av de kurser som skall ingå, särskilt i det allmänna utbildningsområdet. Planeringen av detta och hur det till stora delar skall integreras med studierna av framför allt inriktningarna kan inledningsvis bjuda på vissa komplikati o- ner, som dock bedöms vara av övergående natur. Därefter kommer pl a- neringen att underlättas av att alla lärarstudenter skall ha det allmänna utbildningsområdet i sin lärarutbildning. Kommittén har föreslagit att minst 10 poäng av såväl det allmänna utbildningsområdet som av inriktningarna skall vara verksamhetsförla g- da. Den nuvarande praktiken i lärarutbildningen regleras i ett avtal som innebär en ersättning till kommunen med . Dessa ersättningar utgör sammantaget en stor andel av högskolans kos t- nader för lärarutbildningen. Kommittén föreslår att det gemensamma avtalet ersätts av separata avtal mellan respektive högskola och ko m- mun. Därmed ökar möjligheterna att anpassa ersättningen till de lokala förutsättningarna. Då kan även annat samarbete mellan högskolan och kommunen vägas in, t.ex. att högskolan medverkar i lokala skolutveck- lingsprojekt. Kommittén bedömer mot denna bakgrund att det inte b e- hövs några ökade anslag till högskolorna trots att en större andel av den nya lärarutbildningen blir verksamhetsförlagd än vad den n uvarande är. I samma kurser som lärarstudenterna får sina inriktningar och speci- aliseringar kommer verksamma lärare att kunna delta. Det torde bli van- ligast att studenter och verksamma lärare deltar i samma kurser inom specialiseringarna. Detta kommer att bli mera rationellt och ger möjlig- het till besparingar. Denna samordning hindrar inte högskolan från att erbjuda utbildningen som uppdragsutbildning. Kommittén har förordat att lärosätena samarbetar genom frivilliga överenskommelser om fördelningen av olika inriktningar och specialis e- ringar. Detta kan leda till rationaliseringsvinster. Å andra sidan kommer alla högskolor att få frihet att anordna utbildning av alla sorters lärare när det blir en lärarexamen. Kommittén räknar dock med att högskolo r- na fortsätter att anordna utbildning endast inom de områden där de har Genomförande av och kostnader för reform en m.m. 389 Kommittén föreslår inga ökade anslag för att alla högskolor skall kunna utbilda inom ytterligare områden. 17.3Prövningen av bl.a. regionalpolitiska och jämställdhetspolitiska konsekve nser Av regeringens direktiv för utredningsarbetet framgår att kommittén också skall redovisa regionalpolitiska och jämställdhetspolitiska kons e- kvenser samt konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Enligt regeringens direktiv (Dir. 1992:50) skall alla kommittéer bely- sa de regionalpolitiska konsekvenserna av sina förslag och därvid beakta hur förslagen påverkar sysselsättningen och den offentliga servicen i ol i- ka delar av landet. förslag till struktur för ny lärarutbildning innebär som framgått ovan bl.a. att alla högskolor får rätt att anordna utbildning av lärare för alla pedagogiska verksamhet s- områden när det blir en lärarexamen för flertalet lärarkategorier. har inte alla högskolor med lärarutbildning examensrätt för samtliga l ä- rarexamina. Även om kommittén inte förväntar sig att alla högskolor kommer att utnyttja denna utökade rätt, så innebär detta ändå en möjli g- het till utökningar . Kommittén vill framför allt framhålla att den nya strukturen kommer att medföra ett ökat samarbete mellan högsk o- lorna, vilket också bör få positiva regionalpolitiska ko nsekvenser. Av regeringens direktiv (Dir. 1994:124) framgår att alla kommittéer är skyldiga att redovisa de brister i jämställdhet mellan kvinnor och män som kan finnas på det aktuella området liksom en bedömning av hur eventuella hinder kan undanröjas. har i ka- pitel 15 Rekrytering till lärarutbildning redovisat fördelningen dels me l- lan manliga och kvinnliga lärare i olika skolformer, dels mellan manliga och kvinnliga lärarstudenter. Den könsmässiga obalansen i skolan tend e- rar att bli allt större. Kommittén har därför lagt fram förslag till ett antal åtgärder för att öka andelen män som söker till lärarutbildning. Också kommitténs förslag till ny struktur för lärarutbildning kommer sannolikt att bidra till en ökad rekrytering av män. Vid en undersökning uppger manliga lärarstudenter att det troligen skulle vara lättare att rekrytera män om det fanns goda möjligheter att bygga på sin utbil d- ning till ett annat stadium. Den struktur för ny lärarutbildning som föreslår innebär just sådana möjligheter. Den nya utbildningen är avsevärt mera flexibel än vad den nuvarande lära r- utbildningen är. 390 Genomförande av och kostnader för reformen m.m. Den skyldighet för denna liksom andra kommittér att redovisa konse- kvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet som anges i regeringens direktiv (Dir. 1996:49) vill ef- terkomma på följande sätt. Den nya lärarutbildning som kommittén för e- slår innehåller ett allmänt utbildningsområde som på ett avsevärt tydlig a- re sätt än den nuvarande lärarutbildningen hos alla lärare avses utveckla en gemensam syn på individers lärande och socialisation. Detta kommer enligt kommitténs uppfattning att öka möjligheterna för lärarna på en skola att bedriva ett gemensamt arbete med att hos eleverna förankra samhällets värdegrund och göra lärarna bättre rustade att t.ex. hantera konflikter. Reservationer och särskilda yttranden 391 Reservationer och särskilda yttranden Reservation från () De verksamhetsförlagda delarna är förlagda till skolor i olika kommuner. Som det ser ut får inte alla kommuner möjlighet att ta emot lära r- studerande i sina skolor. Skälen kan variera, bland annat anförs kos t- nadsskäl för högskolorna om avstånden till praktikskolorna är långa, att kommunerna kräver handledararvoden av högskolan, något som inte finns med i högskolans budget eller att kommunen av andra skäl inte vill delta i praktikverksamheten för blivande lärare. I förslaget till ny organisation finns heller inget förslag som ger hö g- skolorna eller någon annan ansvar för att alla kommuner blir delaktiga i den verksamhetsförlagda delen i den nya lärarutbildningen. Detta anser jag vara en brist i förslaget och därför reserverar jag mig till förmån för följande förslag: Den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen är en mycket viktig del av den samma. Den ger lärarstudenterna viktig information om hur skolan fungerar i olika kommuner. Den ger också kommunernas skolutveckling impulser om hur man tänker och arbetar i den nya lärar- utbildningen. Därför är det viktigt att alla kommuner också blir delaktiga i verksamheten. Skälen till detta är att både lärarstudenterna och de skolor där den verksamhetsförlagda utbildningen sker utvecklas på ett bra sätt. Risken finns annars att delar av den verklighet som studenterna kommer att möta som färdiga lärare inte kommer att uppmärksammas i utbildningen. Detta vore inte bra för en jämlik utveckling av skolan i hela landet. Högskolan bör bistå med handledarutbildning för de lärare som kommer att fungera som handledare. Praktikarvode eller dylikt skall inte utgå eftersom jag anser att handledning av lärarstudenter ska ingå som en normal del i skolans verksamhet. Ansvaret för att alla kommuner kommer med i ett sådant samarbete bör läggas på högskolan. Högskolorna skall också i överenskommelser göra klart hur man tillgodoser behovet i hela landet. I vissa fall kan en kommun som ligger på gränsen till en högskolas naturliga upptagning s- område välja att tillhöra en annan högskolas grund för dess verksamhet s- 392 Reservationer och särskilda yttranden Kommunens önskemål ska här vara avgörande men högskolorna ska se till att ingen kommun ställs utanför samarbetet. bör goda kontakter för att vid a- reutveckla de lokala resurscentra som finns på flera ställen kunna upprätthållas. Ansvaret för dessa centras utveckling måste ligga på båda parter men de statliga bidrag och andra ekonomiska förutsät t- ningar som utgår bör högskolan ha ansvaret för. Reservationer och särskilda yttranden 393 Reservation från () Med anledning av kapitel 8, Nya lärarutbildningsexamina Lärarutbildningen har stor betydelse för utvecklingen i vårt land. Lära r- na har stort ansvar för våra barns utveckling till fria, ansvarsfulla och kunniga medborgare. Läraryrkets status har sjunkit under ett antal årt i- onden. Detta är bekymmersamt eftersom vi redan nu har rekryterings- problem och vi dessutom ser stora pensionsavgångar det närmaste årt i- ondet. En flexibel lärarutbildning med hög kvalitet är en av flera faktorer som kan höja attraktionskraften i läraryrket. Andra är fler karriär-, u t- vecklings- och fortbildningsmöjligheter, högre löner och införandet av en lärarlegitimation. En reformerad lärarutbildning är nödvändig och det mesta har kommittén löst på ett tillfredsställande sätt. På några väsentl i- ga punkter har jag emellertid en annan uppfattning än kommitténs majo- ritet, nämligen -att kompetenskravet för grundskollärare 1-7 höjs från 140 poäng till 160 poäng. -att det saknas starka motiv för att förlänga utbildningen för fritidsp e- dagoger och förskollärare. -att en lärarlegitimation införs vilket jag återkommer till i mitt särski l- da yttrande. Jag vill också påpeka att man av kommittéens förslag kan förledas att tro att vi får en gemensam lärarexamen vilket inte är fallet. Utbildningen till fritidspedagog, förskollärare, två kategorier grundskollärare och gymnasielärare kommer som att ha olika kompetenskrav och ut- gör därmed olika examina. Att tydligt markera skillnaden mellan de olika kategorierna är också att erkänna varje lärarkategoris speciella profes- sionalitet. I utvärderingarna av nuvarande lärarutbildningar har behovet av fördj u- pade ämneskunskaper, behov av utbildning både i engelska och prak- tiskt/estetiska ämnen för alla lär are som skall undervisa yngre barn och behovet av utökad verksamhetförlagd tid (praktik) tydligt framkommit. Som en följd av den nya läroplanen och det nya betygssystemet har sk o- lans arbete alltmer kommit att fokuseras på baskunskaper, såsom lä s- ning, skrivning och räkning. Bredd behövs både när det gäller ämnen, ex. svenska för ma/no-lärare och matematik för sv/so-lärare. 394 Reservationer och särskilda yttranden förstärkning av ämneskunskaperna blir inte möjlig om inte utbildningst i- den utökas. De praktiskt/estetiska ämnena har en särställning, när det gäller . Utbildningen i dessa ämnen syftar främst till att ge de blivande lärarna ett pedagogiskt redskap. Kunskap är både sinnlig och kroppslig. Genom att lära sig använda flera uttryckssätt vi d- gas de pedagogiska möjligheterna och förmågan att ge kunskap liv. Jag anser att det inte heller detta får tillräckligt utrymme i den av kommittén föreslagna utbildningstiden. Den verksamhetsförlagda tiden (praktiken) utgör 10 poäng av det allmänna utbildningsområdet och dessutom 10 poäng i varje inriktning. Detta innebär att blivande gymnasielärare och senarelärare i som bägge har två inriktningar får samman- lagt 30 poäng verksamhetsförlagd tid medan tidigarelärarna som bara har en inriktning får 20 poäng. Kommitténs förslag innebär en kraftig skiljelinje mellan lärarkategorierna i som varken är öns k- värd eller acceptabel. I lärarutbildningens nya struktur kommer den del som kallas det allmän- na utbildningsområdet att betyda mycket för att utveckla samarbetet mellan förskola och . Enligt min mening håller utbildningen till förskollärare och fritidspedagog hög kvalitet. Det är därför viktigare att öka andelen förskollärare inom förskolans totala pe r- sonalram än att förlänga utbil dningstiden. har dessutom föreslagit en 10-årig grundskola med sex-årsstart och därmed försvinner förskoleklassen till . Eftersom kommitténs förslag skall ligga inom de nuvar ande ekonomiska ramarna för lärarutbildningen måste en prioritering göras. Den för e- slagna flexibla lärarutbildningen möjliggör dessutom att en förskollärare på ett lättare sätt än nu kompletterar sin utbildning med 40 poäng och kan då undervisa i . Reservationer och särskilda yttranden 395 Reservation från () Lärarna har en avgörande betydelse för att skolan skall kunna utvecklas kvalitativt. Ansvaret för att välja innehåll och arbetssätt för att uppnå de nationellt fastställda målen ankommer på lärarna. De krav som vi fö r- väntar oss att framtiden ställer på skolan innebär behov av förändringar av undervisningen. Därmed berörs i hög grad lärarrollen och lärarutbil d- ningen. Lärarens huvuduppgift är att ge eleverna sådan undervisning att dessa tillägnar sig goda kunskaper och färdigheter. Egna kunskaper är en förutsättning för att lära andra. Förutom gedigna teoretiska och pra k- tiska kunskaper i sina ämnen måste emellertid läraren också ha förmåga att stimulera och entusiasmera, att leda och vägleda och att samverka med hemmen, skolan och arbetslivet. Han/hon måste också ha förmåga att vara flexibel och utvecklingsbenägen i en föränderlig värld. Detta ställer krav på den blivande läraren och framförallt på l ärarutbildningen. Många av de förslag som föreslår är bra och kommer att leda till att lärarutbildningen i många avseenden moder- niseras och förbättras. Den modell som föreslås är flexibel och ger goda möjligheter för studenter att själva forma sin lärarutbildning som den också ger skolan möjlighet att tillgodogöra sig den kompetens som krävs. Emellertid är det inom ett antal centrala områden som jag har en annan uppfattning än majoriteten och som jag kortfattat skall redovisa för i min reservation. I de direktiv som kommittén har fått ingår inte att kommittén skall belysa fördelar eller nackdelar med införandet av en lärarlegitimation eller lärarcertifikat. Det är en brist och därför väljer jag att ändå ta upp det i min reservation eftersom jag anser att införandet av ett lärarcertif i- kat kommer att höja kvaliteten i skolan och läraryrkets status. Lärarutbildning för arbete inom förskola, förskoleklass och fritid s- hem Den nuvarande barn- och ungdomspedagogiska examen har två inriktningar, en mot arbete som förskollärare och en mot arbete som fr i- tidspedagog. Båda är på 120 poäng. Majoriteten föreslår i betänkandet att det skall krävas minst 140 poäng för att erhålla lärarex a- men för dessa två inriktningar. Utbildningen förlängs m a o med 20 p o- äng. Jag anser att det finns flera skäl till att säga nej till en förlängning av dessa utbildningar. I det material som funnits att tillgå har det inte framkommit några sakliga skäl till att förlänga utbildningen, utom mö j- ligtvis att radera ut ett vi och dom förhållande. 396 Reservationer och särskilda yttranden allmän kritik mot den kompetens förskollärare tillägnar sig i utbildningen . Förlängd studietid leder till ökade studiekostnader, vilka knappast kan kompenseras med höjda löner inom överskådlig tid. Därför anser jag att det även framledes skall räcka med 120 poäng för att erhålla lärare x- amen som förskollärare och fritidspedagog. Om man skall förlänga lärarutbildningen bör detta ske för de s.k. tidigarelärarna. Det krävs 140 poäng för att få examen till 1–7 l ä- rare. Det har påtalats brister i kvaliteten på ämnestudierna i 1–7 läraru t- bildningen. Detta väljer majoriteten att inte göra något åt, vilket jag a n- ser beklagligt. Den svenska skolan brottas med en hel del problem. Trots stora eko- nomiska satsningar når vi inte de resultat som vi borde göra utifrån de resurser som tilldelas skolan. Vi har en stor andel elever som lämnar utan fullständiga betyg i ett eller flera ämnen. är kunskaperna rent allmänt otillräckliga i flera ämnen. Många barn har olika former av handikapp, allt ifrån dyslexi till DAMP. Det finns många fall där skolan inte upptäcker elevers handikapp eller där man inte tidigt tar itu med elevers svårigheter att lära sig läsa, skriva och rä k- na. Jag anser att är det någon lärarutbildning som skall förlängas så är det tidigarelärarutbildningen. Det skulle innebära en markering av betydelse och och ge blivande lärare bättre förutsättningar att klara de utmaningar skolan ställs inför. För att höja kvaliteten i sk o- lan och ge de blivande lärarna den kunskap och kompetens som krävs bör därför tidigarelärarutbildningen förlängas från 140 poäng till 160 poäng. När det gäller pedagogisk profilering förutsätter kommittén att denna inte omfattar det allmänna utbildningsområdet. Inom de ramar och regler som gäller kan det vara rätt slutsats. I ett längre perspektiv hoppas jag att det kommer att finnas fristående lärarutbildningar och som har statens uppdrag att bedriva lärarutbildning. Om denna lärarutbildning bygger på en viss pedagogik kan den mycket väl omfatta det allmänna utbildningsområdet. Den dag som ex. har en egen lärarutbildning, som är godkänd av och som därmed erhåller statliga anslag, skall de ha rätt till att även låta det allmänna utbildningsområdet få genomsyras av waldorfpedagogiken. Reservationer och särskilda yttranden 397 Majoriteten föreslår att de blivande studie-och yrkesvägledarna, , skall läsa allmänt utbildningsområde om 60 poäng. Därmed förlängs SYO- utbildningen från 120 till 140 poäng. Argumentationen för att förlänga utbildningen är tunn. Det finns ingen anledning att delvis inte g- rera syo-utbildningen i lärarutbildningen. SYO har en roll att fylla i skolan medan lärarna har en annan. Vad som istället borde utvecklas i syo-utbildningen är kontakten med arbetsliv och det omgivande samhäl- let eftersom det finns brister när det gäller rådgivningen till elever när det gäller att välja gymnasieprogram. Samma förhållande gäller rådgivningen till gymnasieeleverna inför valet till eftergymnasial utbildning. Detta kan uppnås utan en förlängning av utbil dningen. I betänkandet beskrivs den snabba utvecklingen som sker i samhället och i arbetslivet. En utveckling som ställer stora krav på skolan och dess utbildningar. Mer än hälften av eleverna i gymnasieskolan studerar på något av programmen med yrkesämnen. Regeringen har skärpt kraven på dem som skall antas till att bli lärare i yrkesämnen. På flera program räckte det med att den blivande läraren hade en tvåårig gymnasieutbil d- ning samt i yrket för att antas till praktisk-pedagogisk utbil d- ning om 40 poäng. Detta var naturligtvis inte tillräckligt. krävs det 60 poäng i yrkesrelevanta högskolestudier för att antas till den pedagogiska utbildningen. Genom kommitténs förslag om att alla lärare skall ha 60 poäng allmänt utbildningsområde så innebär det att dessa lärare kommer att ha minst 120 poäng . Detta är ett steg i rätt riktning. För att eleverna på de yrkesinriktade programmen skall få en modern utbildning krävs det att lärarna följer med utvecklingen i arbetslivet. I betänkandet skriver man om det nödvändiga i att det finns en bra sa m- verkan mellan arbetsliv och skola och att yrkeslärarna får tillgång till den nya tekniken. Enligt min mening räcker det inte med fromma fö r- hoppningar. För att gymnasielärarna i yrkesämnen skall bedriva en ad e- kvat yrkesutbildning/undervisning krävs det att dessa ständigt får en uppdatering i sina yrkeskunskaper. Detta skiftar från bransch till bransch. Därför bör det införas lärarcertifikat som bl.a. skall innehålla krav på fortbildning och kompetensutveckling. Det är en rättighet och en skyldighet både för lärare och skola. Med ett sådant förslag får lärarna i yrkesämnen den uppdatering som de behöver. Om en lärare inte skaffar sig denna får han/hon inte behålla sitt certifikat. 398 Reservationer och särskilda yttranden I de tilläggsdirektiv som kommittén fått avseende skolledarutbildningen skriver regeringen att utgångspunkten för en sådan utbildning bör vara att den kan omfatta 40 högskolepoäng.