sou · GNB3137d2 · 2000-01-01 00:00:00 — DEL 3 – MÅL OCH ÅTGÄRDER INOM OLIKA SAKOMRÅDEN 4 Arbetsliv och ekonomisk trygghet Ett centralt problemområde vid analys och utformning av samhällets hälsopolitik är de oförändrat stora eller ökande sociala skillnaderna i förtida död, sjukdom, skador och egenrapporterad ohälsa. Orsakerna till dessa skillnader i olika gruppers hälsosituation är i hög grad skilda livsvillkor och levnadsvanor, där de senare ofta har sin grund i livsvill- koren. I kapitlet riktas uppmärksamheten mot tendenser i den allmänna samhälls- och välfärdsutvecklingen som enligt vårt vetenskapliga underlag har strategisk betydelse för en god och jämlik hälsoutveckling. I fokus för framställningen står hälsokonsekvenserna av skillnader i olika befolkningsgruppers mö jligheter till ekonomisk trygghet samt strukturella förändringar på arbetsmarknaden och i arbetslivet. Mot bakgrund av en beskrivning och analys av förhållanden som berör dessa områden lämnar vi förslag till mål och strategier som vi anser kan vara verkningsfulla när det gäller att främja en god och mer jämlik hälsa. I en avslutande bedömning (avsnitt 4.4) redogör vi för våra viktigaste slutsatser. 4.2.1Bakgrund, nuläge och prognos I detta avsnitt behandlas sambandet mellan arbetslivets villkor och folkhälsan. Syftet är att ge en bild av vilka arbetslivsrelaterade problem vi har , vilka medel och möjligheter vi har att förändra situationen på de punkter där det behövs, vilka aktuella mål och åtgärder som finns beträffande arbetsmiljön och arbetslivsrelaterade problem samt slutligen att utifrån detta fastställa mål och strategier för framtiden. 132 Arbetsliv och ekonomisk trygghet SOU 1999:137 Arbetslivsfaktorernas betydelse i ett folkhälsoperspektiv Förvärvsarbete är inte bara den viktigaste källan till våra inkomster och vår försörjning, utan i stor utsträckning också till våra möjligheter att bli delaktiga i samhällets aktiviteter, att utvecklas och lära oss nya saker samt att utveckla relationer till andra människor. Arbetet är en viktig bas för människors identitet och sociala status. Arbetet bidrar också till att skapa självkänsla och strukturera tid för oss. I vårt land är människors livsvillkor i hög grad knutna till och beroende av det betalda arbetet. Bra förhållanden på arbetsmarknaden är avgörande för befolkningen när det gäller välfärd, valmöjligheter, handlingsfrihet och social samman- hållning. 1 Arbetet kan alltmer betraktas som en förutsättning för vår hälsa. Många studier har visat att dödligheten är betydligt lägre bland förvärvsarbetande än bland icke förvärvsarbetande. Hälsoselektionen till arbetsmarknaden, dvs. rekrytering av övervägande friska individer, har inte helt kunnat förklara dessa skillnader i dödlighet. Forskningen har kartlagt ett stort antal fysiska och psykosociala hälsorisker förknippade med vissa typer av arbeten. Trots framsteg när det gäller att förebygga arbetsrelaterade sjukdomar och skador, finns det fortfarande många arbeten som är monotona, tunga och smutsiga och som kännetecknas av hög ergonomisk belastning samt kemiska och fysikaliska risker. Vissa av förändringarna i arbetslivet innebär dess- utom att nya risker introduceras, t.ex. nya kemiska substanser och elektromagnetiska fält, vilka kräver ständig uppmärksamhet i sjuk- domsförebyggande arbete. har även förekomsten av negativ stress, dvs. höga psykiska krav i kombination med litet beslutsutrymme, uppmärksammats i relation till hjärt- och kärlsju kdomar, rörelseorganens sjukdomar och psykisk ohälsa. Förekomsten av såväl fysiska som psykosociala risker i arbetslivet varierar påtagligt mellan arbetar- och tjänstemannayrken, mellan kvinnor och män, mellan olika åldersgrupper och mellan olika regioner. Sysselsättning, hälsa och välfärd . I: . m.fl. (red). Arbetslöshet, folkhälsa och välfärd. 2Vågerö D, . Women, Work and Mortality: An analysis of the relation between female labour participation and female mortality rates. I: m.fl (red). Women, stress and heart disease. Mahwah, NJ: Erlbaum, 1998. Kön, arbete och hjärt- och kärlsjukdom. In: Yrkes- arbetande kvinnors hälsa , 1999, Se även Karasek R, . Stress, productivity, and the reconstruction of working life. Basic Books, 1990. Arbetsliv och ekonomisk trygghet 133 som vi uppmärksammar arbetslivets positiva och negativa hälsoeffekter, är det viktigt att även se till arbetslöshetens direkta och indirekta hälsoeffekter. Arbetslöshet påverkar hela hälsopanoramat, från hälsobeteende, symptom på sjukdom och sociala effekter av sjukdom till kliniskt diagnostiserbar ohälsa och död. 4 Ökad arbetslöshet påverkar även arbetsförhållanden för dem som blir kvar i arbetslivet bl.a. genom övertidsarbete och ökad negativ stress. Möjligheterna att leva ett hälsosamt liv är fortfarande mycket olika i dagens . Om okvalificerade arbetare skulle kunna ges samma låga dödlighet som högre tjänstemän skulle dödligheten minska för männen och för kvinnorna i denna gr upp. Nästan hälften av dödligheten bland dessa arbetarmän, och närmare en fjärdedel av dödligheten bland kvinnorna i samma gr upp, är alltså i någon mening socialt genererade – skriver i sin studie av dödlighetsskillnader mellan olika socioekonomiska gr upper.5 Kvinnor med arbetarbakgrund har den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. De tre viktigaste mekanismerna bakom klasskillnader i sjuklighet består av den fysiska arbetsmiljön, följd av hälsorelaterade beteenden och barndomsförhållanden. Det område där de socioekonomiska gr upperna skiljer sig mest åt är just den fysiska arbetsmiljön. Att behöva utföra tunga lyft, stå i olämpliga arbetsställningar eller utföra ensidiga arbetsrörelser är mycket mer vanligt bland arbetare än bland tjänstemän. Detsamma gäller utsatthet för farliga ämnen, buller, damm och gas etc. Att denna skillnad de sociala klasserna emellan kan leda till skillnader i hälsa är därför i högsta grad trolig. Hälsofrämjande och sjukdoms- förebyggande insatser på arbetsmiljöområdet är därför viktiga om målet för vår hälsopolitik är att minska den sociala ojämlikheten i hälsa. 6 Nedan kommer några viktiga delar av hälsoproblematiken i arbets- livet att redovisas. Ökad arbetslöshet – mer missbruk och psykiskt lidande. I: (ed). Längre liv och bättre hälsa – en rapport om prevention. SBU och , 1997. 5Lundberg O. Om ohälsans ojämlika fördelning i dagens . I: debattskrift: En god hälsa – ett socialt privilegium? 6Lundberg O. Exploring causal mechanisms that generate health inequalities. In: Arve-Parés B. (red). Inequality in Health – A Swedish Perspective. 134 Arbetsliv och ekonomisk trygghet Dagens arbetsmiljöproblem är av mångfacetterad karaktär och rymmer såväl välkända gamla arbetsmiljöfrågor av konkret natur, t.ex. fall- olyckor, som mer svårdefinierade problem härrörande ur mänskliga relationer. Dessutom har det stått klart att arbetslivets snabba förändring mot s.k. slimmade organisationer (lean production) också kommit att innebära både nya problem och gamla problem i ny tappning. Även uppkomsten av nya branscher har medfört att såväl nya som gamla arbetsmiljöproblem dykt upp. De slimmade organisationerna har lett till flera och olikartade problem på arbetsplatserna såsom övertalighet, ökad arbetstakt, ny och svåröverskådlig teknik, övertidsarbete, ensamarbete, våldsrisker m.m. Den ökade arbetstakten är en av de mest påtagliga arbetsmiljö- förändringarna som inträffat , både för kvinnor och män. Många kvinnor uppger också att det tunga och ensidiga arbetet har ökat. Arbetet beskrivs som stressigt, man har för mycket att göra och det är psykiskt påfrestande. Dessutom verkar konflikterna på arbetsplatserna ha ökat. Även risken att utsättas för våld har ökat. Återvinningssektorn är i en relativt ny bransch där gamla arbetsmiljöproblem uppstår i ny tappning. På dessa arbetsplatser som uppstår i snabb takt saknas ofta kunskap om vilka risker som är för- enade med verksamheten. Arbetsmiljöproblem som åtgärdats inom andra branscher återkommer ofta i denna bransch. Det kan röra sig om exponering för damm, mikroorganismer, lösningsmedel och buller liksom skador från stickande och skärande föremål. Också nya risker har uppkommit, t.ex. vid destruktion av datorer med risk för exponering för flamskyddsmedel som aldrig bryts ner och som kan öka cancerrisken. Allergier och hudsjukdomar är ett utbrett problem som hör till de vanligaste arbetsrelaterade sjukdomarna och som drabbar unga män- niskor och kvinnor i större utsträckning än män och äldre personer. av arbetsmiljörelaterade hudsjukdomar är handeksem. Svårartade mellanmänskliga relationer ökar i omfattning som arbets- En aspekt av detta är att konflikterna på arbetsplatserna har ökat. Detta gäller såväl konflikter med överordnade som med kamrater. Arbetstagare drabbas också av våld och hot om våld från utomstående. En SCB-studie visar att av kvin- norna och av männen varit utsatta för våld och hot om våld under senaste 12 månaderna. Särskilt utsatta är personal inom vård, Arbetsliv och ekonomisk trygghet 135 omsorg och socialt arbete, där frekvensen är mångfaldigt högre än inom andra områden. Anmälda och godkända arbetssjukdomar Lagen om arbetsskadeförsäkring förändrades både vad gäller arbetsskadebegrepp och bedömningsgrunder. togs den förhöjda arbetsskadesjukpenningen bort. Sammantaget har detta inneburit att både antalet prövade fall och andelen godkända fall minskat väsentligt. Prövningen görs av försäkringskassorna och bifölls av prövade arbetssjukdomsärenden, mot år 1992.8 Av de arbetssjukdomar som anmälts till Informationssystemet om arbetsskador () –1997 har hitt ills 2 729 fall påförts bedömning. Andelen godkända fall bland de prövade är . Det finns en stor könsskillnad när det gäller andelen godkända fall, för kvinnor och för män. Den stora minskningen i antalet anmälda arbetsskador, såväl arbets- sjukdomar som arbetsolycksfall, inträffade fram . har antalet anmälda arbetsskador minskat med ca en tredjedel. En viss minskning av arbetsskador i den officiella stati- stiken har också skett . Antalet arbetsskador inklusive färdolycksfallen och arbetsolycksfall utan sjukskrivning är ca 100 000 . var antalet arbetsskador inom LO-området 35 per 1 000 anställda jämfört med 22 fall . För tjänstemännen var motsva- rande siffror 7 fall per 1 000 anställda och nära 5 fall . Belastningsskador10 är den vanligaste anmälda arbetsskadan. Var tredje anmälan ber odde på belastningsbesvär. Anmälningarna om belastningsskador ökade kraftigt . har anmälningarna minskat med . 7 Se t.ex. Arbetarskyddsstyrelsen och SCB. Statistiska meddelanden, AM 68 , 1998, , , Samhälls- omvandling och arbetsliv. Omvärldsanalys inför 2000-talet . 1994; SOU 1999:69. Individen och arbetslivet; Medling B. Arbetsrelaterad hudsjukdom. In: Yrkesarbetande kvinnors hälsa . () 1999; . (red.) Arbetsliv och hälsa – en kartläggning . Nr 2, 1998. 9Nilsson C. Arbetsskadornas utveckling inom LO-området . LO, 1998. 10Belastningsskador som inträffat genom en plötslig och oförutsedd händelse hänförs till belastningsolyckor, medan skador som uppstått genom påverkan hänförs till belastningssjukdomar. 136 Arbetsliv och ekonomisk trygghet större andel anmälda belastningsrelaterade skador än män. Det anmäls något fler arbetssjukdomar bland kvinnor än bland män, medan två av tre olyckor drabbar män. Tunga lyft av patienter, lådor och kartonger, ensidiga arbetsställningar, bildskärmsarbete och stress är vanliga skäl till anmälda belastningssjukdomar för kvinnor. För män tillkommer vibra- tioner och kyla samt olämpliga arbetsställningar, speciellt i byggyrken. arbetsmiljöundersökning visar att hade nära var femte yrkesverksam, motsvarande uppemot 700 000 personer, sådana fysiska besvär till följd av sitt arbete att de hade svårt att arbeta eller utföra ett dagligt hemarbete. Var femtonde, drygt 250 000, hade andra typer av besvär, orsakade av exempelvis stress och psykisk påfrestning, som påverkade arbetsförmågan. Ungefär var tredje av dem som hade någon form av arbetsorsakade besvär var sjukskriven. Den vanligaste orsaken till besvär bland kvinnor är enligt undersök- ningen påfrestande arbetsställningar, vilket uppger. Där- efter följer stress och psykiska påfrestningar, som anger, och tung hantering, vilket uppger. Samtliga påfrestningar hade ökat sedan en motsvarande undersökning . För män dominerar påfrestande arbetsställningar, vilket uppger. Det är en minskning jämfört med året innan. Därefter följer tung hantering som redovisas av samt stress och psykiska påfrestningar, som ökat från till . Bland arbetare dominerar påfrestande arbetsställningar. Var tionde man och var åttonde kvinna rapporterar detta. Bland tjänstemän på mellan och högre nivå är stress och psykiska påfrestningar den vanli- gaste orsaken till besvär. Dubbelt så många kvi nnor som män uppger denna orsak. Besvär till följd av stress och psykiska påfrestningar är vanligast inom utbildningssektorn på såväl grundskole- som gymnasienivå där 15– drabbas. Sådana besvär rapporteras dessutom av bland psykologer och socialarbetare och av av läkare och sköterskor. Den största ökningen av besvär till följd av stress och psykiska på- frestningar jämfört med föregående undersökning finner man bland kvinnor som är linjechefer i större och medelstora företag, grund- Arbetsliv och ekonomisk trygghet 137 skolelärare och psykologer. För män har den största ökningen av dessa besvär skett bland hälso- och sjukvårdsspecialister. har antalet förtidspensionerade va- rierat påtagligt. noterades det högsta antalet (62 000 personer) nybeviljade förtidspensioner . har antalet minskat och ligger nu på ca 40 000 personer. Eftersom antalet sysselsatta minskat har emellertid andelen förtidspen- sionärer mätt som andel av de sysselsatta ökat, från år . Det har också skett en föryngring av de nyblivna förtidspensionärerna , oberoende av förändringar i befolkningens ålderssammansättning. sjönk andelen medan andelarna i övriga åldersgrupper var likartad för både kvinnor och män. En konsekvens av detta är att medelåldern bland förtidspensionärerna har sjunkit, vilket medför både högre kostnader och större sociala och hälsomässiga effekter totalt. Risken att förtidspensioneras varierar påtagligt mellan olika yrken. Det finns ett tydligt och linjärt samband mellan arbetsmiljömässig belastning och förtidspension. Ju större belastning ett yrke innebär desto högre är den relativa risken att förtidspensioneras. Män i traditionellt kvinnodominerade yrken och kvinnor i traditionellt mansdominerade yrken löper särskilt hög risk att förtidspensioneras. Den arbetsrelaterade ohälsans kostnader Möjligheterna att beräkna den arbetsrelaterade ohälsans kostnader både i mänskligt lidande och i ekonomiska termer är begränsade av flera skäl. Det står emellertid klart att dessa kostnader är stora och en diskussion kring dessa kostnader motiveras av att det faktiskt kostar mer att inte vidta några åtgärder för att förbättra läget än att göra det. Arbetsorsakade besvär 1998 . Arbetarskydds- styrelsen och SCB, 1998. Yrke, yrkesförändring och utslagning från arbetsmarknaden - en studie av relationen mellan förtidspension och arbetsmarknadsförändring . Arbetsmarknadsstatistik för åren 1993–1998 visar att andelen yngre förtids- pensionärer inte har minskat . (1998) a.a. 138 Arbetsliv och ekonomisk trygghet Det är omöjligt att tydligt identifiera all ohälsa som är arbetsrelaterad och därmed är det också omöjligt att beräkna de samhälleliga kost- naderna som uppstår på grund av sådan ohälsa. Även i fråga om sådan ohälsa som tydligt kan relateras till arbetslivet kan det vara svårt att i praktiken urskilja kostnaderna. Detta beror på att dessa kostnader belastar en rad olika intressenter och att våra möjligheter att särredovisa kostnaderna inom t.ex. sjukvård, socialförsäkringssystem och arbets- marknadspolitik är starkt begränsade. Inte heller arbetsgivarna själva kan ge en korrekt redovisning av alla utgifter de har för t.ex. sjuk- och läkarvård, sjukpenning, livränta, minskad produktivitet, rehabilitering, m.m. En studie som har genomförts på uppdrag av den s.k. LOSAM- utredningen belyser de ekonomiska konsekvenserna av att personer på grund av sjukdom eller andra funktionshinder inte kan få och behålla ett arbete på arbetsmarknaden och visar att samhällets kostnader för funktionshindrade eller arbetsoförmögna minskar när dessa genom rehabilitering och aktiva åtgärder får sysselsättning på arbetsmarkna - den.14 Statens kostnader för den arbetsrelaterade ohälsan består huvudsakligen av tre slag; lägre skatteintäkter, lägre intäkter från arbetsgivare samt ökade utgifter för sjukpenning, rehabilitering och förtidspensioner. Kostnaderna belastar dessutom kommuner och landsting genom minskade skatteintäkter, kostnader för sjukvård m.m. statistik för visar att kostnaderna för socialförsäkringarna uppgick till sammanlagt 57,9 m iljarder kronor. För sjukpenning uppgick kostnaderna till 13,9 miljarder kronor15, arbetsskadeersättningen kostade , rehabiliteringskostna- derna uppgick till 0,9 miljarder och kostnaderna för förtidspension och sjukbidrag var . I dessa belopp inkluderas inte de enskilda arbetsgivarnas kostnader för t.ex. sjuklön, inte heller de kostnader som betalas via avtalsförsäkringar. uppgick kost- naderna för avtalsförsäkringarna till . Hur stor del av socialförsäkringens kostnader på närmare 58 miljar- der kronor som kan hänföras till ohälsa i arbetslivet är svårt att beräkna. En arbetsmarknadspolitisk åtgärd . Betänkande av , , 1997. 15Kostnaderna för sjukskrivning har ökat mycket kraftigt enligt de senaste årens budgetpropositioner. Arbetsliv och ekonomisk trygghet 139 Det är möjligt att göra skattningar av arbetslivets bidrag till sjuk- ca hör utan tvekan hit, liksom den större delen av rehabiliteringskostnaderna. Ett par miljarder kronor av sjukpenningen kan också direkt hänföras till arbetsskadorna. På grund av den arbetsrelaterade ohälsan minskar bruttonational- produkten med uppskattningsvis onor per sjuk person. Det innebär att för varje person som genom förebyggande eller rehabiliterande insatser kan vara kvar i produktionen, ökar BNP med ca och arbetsskadad. Den arbetsrelaterade ohälsan drabbar även arbetsgivarna. Deras kost- nader är stora på grund av lägre produktivitet, störningar och omställ- ningar i produktionen, högre frånvaro, ökade arbetsgivaravgifter för statliga och privata trygghetssystem, ökade kostnader för rehabilitering, ökad personalomsättning samt kostnader för sjuklön. Särskilt stora är arbetsgivarens kostnader för arbetsskadorna, genom bl.a. driftstörningar, kvalitetsförsämringar, ersättare, rekrytering, inskolning, övertid, rehabilitering och företagshälsovård. Det fysiska och psykiska lidande som all ohälsa i arbetslivet innebär är svårt att mäta i pengar. Ohälsa kan leda till en kraftigt försämrad social situation och sänkt livskvalitet. Risken att hamna i arbetslöshet är t.ex. högre för personer med hög sjukfrånvaro jämfört med andra. De rent ekonomiska konsekvenserna av arbetsrelaterad ohälsa för individen bör inte heller underskattas. Vid tre dagars sjukdom förlorar t.ex. individen och vid 10 dagars sjukdom av lönen. För en per- son som tjänar betyder detta att han eller hon kan förlora vid tre dagars sjukskrivning och ca vid 10 dagars sjukskrivning. Socialförsäkringarnas omfattning 1996–1999. RFV redovisar 1998:7. Den kostsamma ohälsan. sig för alla. 140 Arbetsliv och ekonomisk trygghet olycksfall blir förlusten vid sjukskrivning ca i genomsnitt. Tendenser i utvecklingen av arbetsmarknaden och arbetslivet och dess hälsokonsekvenser Arbetsmarknadens och arbetslivets utveckling och dess hälsokon- sekvenser utgör en viktig utgångspunkt för kommitténs förslag till mål och strategier inom arbetslivsområdet. I detta avsnitt redovisas de vik- tigaste tendenserna som kännetecknar arbetslivets utveckling generellt, och mer specifikt beskrivs utvecklingen inom vård och omsorgssektorn, skolan samt IT-området. Den pågående utvecklingen inom arbetslivet gör att arbetsmarknaden och arbetskraften blir alltmer differentierad med ökande skillnader i arbetsvillkor och arbetsmiljö, vilket kommer att ha betydelse från folk- hälsosynpunkt. 20 Det organisationsideal som är styrande för denna utveckling av den nya strukturen är den slimmade organisationen som är inriktad på företagets kärnverksamhet. Flexibilitet uppnås genom variation i antal anställda, arbetstider och kompetens och genom upp- handling av specialtjänster, entreprenader etc. I kärnan finns framför allt tillsvidareanställda med relativt god anställningstrygghet och utveck- lingsmöjligheter såväl beträffande kompetens som arbetsinnehåll och lön. Till kärnan hör även de deltidsanställda. Deltidsanställningar används som ett medel för att åstadkomma en flexibel verksamhet och deltidsanställning kan ur arbetsgivarperspektivet ses som en mera flexibel form av anställning än heltidsanställning genom att arbets- givaren kan välja insatsnivå och förläggning. Deltidsarbete kan också vara ett uttryck för önskemål om kortare arbetstid bland olika arbets- tagare. Fasta deltidsanställningar innehas framför allt av kvinnor. Näs- tan hälften av de förvärvsarbetande kvinnorna har en sådan tjänst medan deltidstjänster är relativt ovanliga bland män. Kring kärnan framträder i en andra cirkel personer i olika slag av tidsbegränsade anställningar, vilka skall tillförsäkra företaget antals- mässig flexibilitet i förhållande till produktionens dalar och toppar. 20Aronsson G. Arbetsmarknadens och arbetslivets utveckling och hälsokon- sekvenser. Underlags- rapport nr 1. SOU 1999:137 Arbetsliv och ekonomisk trygghet 141 Dessa uppgår f.n. till ca en halv m iljon arbetstagare eller av arbetskraften. Arbetsvillkoren och motiven för tidsbegränsade anställ- ningar är mycket olikartade. Det finns en inre differentiering med kraf- tiga ökningar av kategorierna behovsanställda och projektanställda. Dessa former sammanhänger med underbemanning resp. moderna målinriktade arbetsformer. De nämnda grupperna har haft en obruten tillväxt även med starkt konjunkturfall. Det finns en stark könssegregering i tidsbegränsade anställningar. Kvinnor är i stor majo- ritet i behovsanställningar medan männen dominerar projektanställ- ningarna. Det är också främst i behovsanställningarna som effekten av arbetsvillkoren och otryggheten framkommer i form av en förhöjd risk för ohälsa. En ytterligare cirkel utgörs av uppdragstagare. Det finns ca 400 000 enmansföretag i . Den pågående rörelsen från varuproduktion till tjänsteproduktion är en drivkraft för denna grupps t illväxt. Tjänste- produktion passar bättre än varuproduktion i enpersonsföretag och många tjänster kan effektivt produceras i sådana företag. Det har också under förekommit starka politiska strävanden till nyföre- tagande.21 Mycket litet är känt om hälsosituationen i dessa grupper. Mest i riskzonen finns de personer som förlorat sitt arbete men som fortsätter i samma bransch och där i första hand konkurrerar med längre arbetstider. Ungefär en fjärdedel av nyföretagandet hade arbetslöshet eller risk för arbetslöshet som orsak. Tillväxten av egenanställningar innebär en ökning av antalet verk- samheter och människor som står utanför arbetsmiljö- och arbetstids- lagstiftningen. En mera traditionell riskgrupp finns i fåpersonsföretag med höga investeringar i produktionsmedel (exempelvis skogsmaskin- förare, mindre åkeriägare). För den gruppen kan en ökad konkurrens förstärka en redan existerande hård press bestående av stressigt arbete kombinerat med stora ekonomiska kostnader för stillestånd vid exem- pelvis sjukdom. En annan grupp utgörs av arbetslösa och personer i arbetsmark- nadspolitiska åtgärder. Hälsoeffekter har tidigare belysts av m.fl. En framtida risk tycks vara att en allt större grupp etableras som under en mycket har varit utan arbete och som kommer att leva 21Aronsson G, Dallner D. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för tidsbegränsat anställda (under utarbetande). Hälften vore nog – om kvinnor och män arbets- marknad.