sou · GNB375d5 · 2000-01-01 00:00:00 — Värden i natur- och kulturmiljö samt för friluftsliv med avseende på konsekvenser av vindkraft Värden i natur- och kulturmiljö samt för friluftsliv med avseende på konsekvenser av vindkraft. Utgångspunkter och förutsättningar för värden, vindkraft och påverkan .............................. Värdebegreppet är föränderligt .......................................................................... Värdebeskrivningar- ett sammansatt ord......................................................................... Innehåll och karaktär som grund för värde ..................................................................... Värden i olika skala- geografi och nivå .......................................................................... Skada på, vad innebär det? Värden för naturvård, kulturmiljö och friluftsliv ................................................................. Värden för friluftsliv och turism ................................................................................... Värden – modell för redovisning samt exempel .................................................................. Modell för angivande av innehåll och värde................................................................. Metoden och dess begrepp................................................................................. Diskussion kring vindkraftsetableringar vid ........................... Omslag: hamn, . Konsekvenser för värden i natur- och kulturmiljön samt för friluftslivet är frågor som måste hanteras vid lokalisering av vindkraft. En genomgång av länsvisa policy- och plandokument samt kommunala planeringsdokument som rör vindkraft visar att dessa frågor spelar en cen- tral roll vid bedömningen av lämpliga lokaliseringar för vindkraft 1. De svar som inkom på enkät till myndigheter och organisationer ger samma bild. I remissvaren till (SOU 1998:152) understryks från flera instanser behov av att utveckla de värdebeskrivningar som anger varför vissa områden är av värde för naturmiljö, kulturmiljö och friluftsliv. Utvecklade värdebeskriv- ningar antas leda till att det blir lättare att förstå när sådana värden skadas av vindkraft, och varför. Mot bakgrund av dessa frågeställningar fick undertecknad i uppdrag att utveckla tankegångar kring värdebeskrivningar för områden av intresse för kulturmiljövård, naturvård och frilufts- liv. Arbetet har utförts . Som referensgrupp har , , , och , /plan i Norrbot- tens län, fungerat. , projektledare för översyn av områden av riksintresse för naturvård enligt 3 kap 6 § , har också knutits till gruppen. Utvecklade värdebeskrivningar kan underlätta vid handläggning/tillståndsgivning av vind- kraftsärenden, ge värdefull information till vindkraftsintressenter och bidra till att de beslut som fattas vid överprövningar vilar på tydligare motiveringar. Sammanfattningsvis avser upp- draget att studera hur respektive sektors värden kan uttryckas tillsammans så att det blir tydli- gare om vindkraft är förenligt med värdena eller ej. Arbetet har styrts av inledande diskussioner i referensgruppen. Följande arbetsmoment ansågs lämpliga för att utveckla frågan om tydligare värdebeskrivningar. Redovisa ett förslag till hur värdebeskrivningar för natur- och kulturmiljö samt friluftsli- vet bör se ut för att vara planeringsanpassade och finna en metod för hur redan framtagna värdebeskrivningar för olika bevarandeintressen kan utformas så de blir mer tillgängliga vid planering för vindkraft. Utreda om samordnade värdebeskrivningar för natur- och kulturmiljö samt friluftsliv är möjliga och kan tydliggöra bevarandeintressenas tyngd i ett område samt underlätta vid tillståndsprövningar. Tre områden (fjällvärlden genom i , Laholmstrak- ten i södra samt med söder om ) valdes för att studera ovanstående frågeställningar. Kultur miljö och vindkraft. Fallstudie från RAÄ, manuskript 1999. Uppdraget har tolkats så att utvecklade bedömningar av värde förutsätter en diskussion om värdebegrepp och deras redovisning som kan tydliggöra och konkretisera de natur- och kul- turvärden som finns i ett landskap samt landskapets värde för friluftsliv (inkl turism). Man måste acceptera att dessa värdebegrepp innehåller mer eller mindre subjektiva inslag, men det gäller att ändå försöka finna nivåer som kan omfattas av konsensus, en allmän acceptans. Uppdraget har inte tolkats så att det är fråga om att fördjupa värdebeskrivningarna i den meningen att beskrivningarna av ett landskaps innehåll ska utvecklas och utökas. I rapporten görs en åtskillnad mellan vetenskapliga, pedagogiska och upplevelsevärden. Men hur bedömer man om upplevelsen av ett specifikt landskap är speciellt värdefullt? Vems upp- levelser är det vi vill bevara? Hur kan man avgöra om en vindkraftsexploatering påverkar upplevelsevärdet negativt eller ej? Liknande frågor medförde att studien utökades med en beskrivning av en metod för att identifiera en del upplevelsevärden i landskapet. Metoden här- rör från K. 2, och behandlar aspekter kring landskapets läsbarhet och orientering. Metoden gör inte anspråk på att berätta vad den enskilda individen upplever i landskapet, utan försöker endast berätta något om den mentala bild av landskapets struktur, eller läsbarhet, vil- ken är gemensam hos många individer. Metoden redovisas i kap. 4 i samband med Östgöta- slätten. Författare till detta avsnitt (kap. 4.2. och , IV) är landskapsarki- tekt , , , SLU. The Image of the city. Utgångspunkter och förutsättningar för värden, vindkraft och påverkan Landskap består av naturgivna egenskaper med mer eller mindre kulturpåverkade inslag. Landskapen har en mer eller mindre tydlig historisk dimension, både avseende kulturella och naturliga processer. Som den helhet de är, med sin historiska dimension, behövs inte uppdel- ningen naturlandskap, kulturlandskap och landskapsbild användas fortsättningsvis. Värden för kultur-/ naturmiljö och friluftsliv baseras på innehåll i landskapet som säger oss något om dess karaktär. Landskapet kan ses som den del av vår omgivning som omger oss betraktat från en viss given utgångspunkt och som vi kan uppfatta med våra sinnen, i första hand synen. Landskapet innefattar såväl naturgivna som kulturbetingade fenomen. Det utgör en helhet som ständigt utsätts för förändringar vilket också kan uttryckas så här: Ett resultat av samspelet mellan ett visst specifikt samhälle, dess kulturella preferenser och potential och givna fysiskgeografiska förutsättningar 3. Landskapsanalyser 4 i olika varianter försöker ofta fånga in landskapets alla dimensioner genom att analysera olika skikt. Den tematiska indelningen kan variera något. Sammantaget ger de förstås en utmärkt fördjupning i förutsättningar och bakgrund för ett område. Eftersom de är både djuplodande och omfattande kan det ibland vara svårt att direkt operationalisera analyserna. Där de finns utgör de ett utmärkt underlag för värdebedömningar. Natur-, kultur- och friluftslivsvärden som någon form av upplevelse (även estetisk) relaterad till människan är däremot omöjligt att undvika. När en sådan värdering görs ska den emeller- tid uttryckas tydligt och vara möjlig att ta ställning till, att i sin tur värdera. När det gäller omgivningspåverkan av vindkraftverk har vi fysiska, visuella och audiella utgångspunkter. Den visuella påverkan får konsekvenser för landskapets karaktär och bildar huvudfrågan i det följande. Den rent fysiska inverkan är mer begränsad och kan lättare anpas- sas så att kända värden inte skadas. I sammanhanget är upplevelse och förståelse centrala begrepp. Båda dessa relaterar till män- niskan. Upplevelse är förknippat med ett intagande av landskapets processer och människans historia av indirekt karaktär och i fria associationer. rymmer värdet viktiga egenska- per som förväntningar på upplevelser och den ram som ska omge dessa eller känslor förknip- pade med landets olika landskap. Här kan också mer svårfångade storheter som symbol- och traditionsvärde ligga med som byggstenar. Förståelse lägger tyngden på pedagogik, d v s miljöns förmåga att, med eller utan hjälpmedel och givetvis med olika framgång beroende av människors referensramar och förförståelse, tydliggöra och förmedla historiska förlopp (även naturens historia inbegrips här). 3.Odlingslandskap och landskapsbild. Kustens byggand Landskapets identitet. Värdebeskrivning av kustområdet i , , i . inte bara vatten . , rapport nr 50 från . Att kartlägga en bygd karaktär . Ex. arbete, inst för infrastruktur och samhällsplanering, KTH. Arbetet har inriktats på hur värden kan anges för att det ska bli tydligare och lättare att förstå om de är förenliga med vindkraft eller ej. Det leder naturligt till att värden i landskapet som inte så lätt låter sig förenas med vindkraft kommer i fokus. Delar av resonemanget visar emel- lertid även på möjligheter att förena miljövärden med vindkraft. Det finns också stora arealer, i många olika områden, där vindkraft inte alls kommer i konflikt med natur-, kultur- eller fri- luftslivsvärden. Vindkraft som företeelse har ur en annan synvinkel indirekta positiva mil- jövärden, t. ex. genom att bidra till reduceringen av skadliga utsläpp. Vär debegreppet är föränderligt över tid Värden är tidsbundna och relaterade till människan. Uppfattning om vad som är värde skiftar över tiden. Förändringar av värden går olika snabbt och utspelar sig i ett dialektiskt förhållan- de mellan människa och materia. De fysiska egenskaper som bildar bas för värdet förändras . Alla egenskaper ingår i mer eller mindre långsiktiga successioner. Såväl de fysiska egenskaperna som de mer immate- riella egenskaper som vi mentalt tillskriver ett område förändras. När egenskaperna förändras över tiden kan det också påverka värdet – positivt eller negativt. Med värde i dessa samman- hang menas annars vanligtvis något värdefullt, med vilket förstås ett positivt värde. I andra sammanhang kan värden vara både negativa och positiva. Beskrivningar är i någon mån mer objektiva. En värdebeskrivning består vanligen av en beskrivning varigenom värdet anses tydliggöras. Det syns i detta sammanhang meningsfullt att försöka göra en tydlig uppdelning mellan beskrivning och värde för att nå en bättre genomlysning av motiv för värderingar. Vär debeskrivningar- ett sammansatt ord Ordet värdebeskrivning är sammansatt av två ord – värde och beskrivning. I denna studie lig- ger tyngdpunkten på förleden. Eftersom värde och beskrivning har olika syfte borde de egent- ligen inte skrivas samman. En beskrivning av ett landskaps innehåll är inte en värdering. Beskrivningen är ett underlag för att analysera landskapet vilket kan leda till en värdebedöm- ning. Värdebeskrivning kanske ska tolkas som beskrivning av värdet, men risken för sam- manblandning gör att uttrycket bör undvikas. Värde och beskrivning har något av samma luriga förhållande till varandra som mål och medel. Större klarhet bör gå att uppnå om beskrivning och värdering tydligt hålls isär. Beskrivningen avser förstås att förmedla en faktisk baskunskap som kan användas för att for- mulera värdet. Allt för ofta används beskrivningen som en underförstådd värdering. Värderingen bör ha sin egen nomenklatur och beskrivningen vara just en beskrivning av ett tillstånd. måste man hålla i minnet att även en beskrivning alltid innehåller moment av värdering. Eftersom en miljö aldrig kan beskrivas heltäckande så innebär t ex redan det man väljer ut som värt att beskriva en värdering. Det är inte ovanligt att värdeladdade ord sticks in här och var i beskrivningen för att understryka något som ansetts särskilt angeläget. Beskrivningar kan i princip göras hur omfattande som helst, medan värden bör vara korta, konkreta och tydliga. 2.3 Innehåll och karaktär som gr und för vär de Till grund för ett landskaps värden ligger landskapets innehåll. En beskrivning av innehållet bildar basen för värdebedömningen. Innehållet ger landskapet karaktär. Karaktären kan sägas vara en sammansatt helhet. I vindkraftssammanhang torde det ofta vara landskapets karaktär som är angelägen att värdera i förhållande till nytillskott. Man kan också dela in värden i två kategorier med avseende på inverkan av vindkraft. Den första kategorien omfattar värden på marken eller i vattnet vars existens vi sätter stort värde på. Som exempel kan nämnas en fast fornlämning, en sumpskog (biotop) eller en badplats. Värdet i dessa, ofta mindre, områden kan bevaras om de får finnas kvar opåverkade av förändrade fysiska betingelser i sin närmiljö. I vindkraftssammanhang är det oftast inte särskilt svårt att undvika skador på denna typ av innehållsliga värden. Den andra kategorien av värden som påverkas av vindkraft har mer med att göra om vindkraf- ten som sådan kan accepteras i ett landskap med särskild karaktär . Här ställs landskapets karaktär mot de visuella och audiella konsekvenser som vindkraft medför. kan kompliceras ytterligare genom att skilja på de konsekvenser vindkraft får för ett land- skaps karaktär och de mer svårfångade, men betydelsefulla, egenskaper som ligger i män- niskans föreställningar och förväntningar, som i sig har att göra med landskapets karaktär. Eftersom påverkan på landskapets karaktär ses som prioriterad frågeställning rör det följande huvudsakligen karaktärsvärden. Det hindrar inte att värden och värdeord går att applicera i kategorien innehållsliga värden. Både karaktärs- och innehållsvärden kan inordnas i tre huvudgrupper : Vetenskapligt värde, 2. Pedagogiskt värde och 3. Med vetenskapligt värde menas att förekomsten har betydelse för våra möjligheter att få svar på frågor om tingens ord- ning. Med pedagogiskt värde menas att företeelsen kan få oss att förstå sammanhang medan slutligen upplevelsevärdet är förknippat med förväntningar och stimulans. I avsnitt 3 görs en kort genomgång av värdebeskrivningar för riksintressen i ett försök att finna lämpliga vär- deord. Vilka värdeord man än använder kan de dock ordnas in i någon eller några av de tre huvudgrupperna. Många värden relaterar till samtliga huvudgrupper. Man kan dock nästan all- tid lägga tyngdpunkten på ett eller två av dem. Det vetenskapliga värdet, som är nära kopplat till innehållsvärden, är lättast att tillgodose vid vindkraftsetableringar. Det kan ofta handla om att rent fysiskt undvika en olämplig placering som kan vålla skada på det vetenskapliga värdet. Det pedagogiska värdet, om det är uppmärksammat, bör också gå att relatera till vindkraft så att inte vindkraften förtar eller minskar tydligheten i sådana värden. Upplevelsevärden är svårare att hantera, vilket ligger i deras mer uttalade subjektiva karaktär. Det kan behövas särskilda undersökning- ar för att ringa in upplevelsevärdenas betydelse. (Att t. ex. upplevelsen av ett tyst och i huvudsak opåverkat fjällandskap har stor betydelse för de som uppskattar att vistas i fjällen borde gå att enas om). Vär den i olika skala- geografi och nivå Värdebedömningar kan göras av olika stora landskapsavsnitt. Ju större de är areellt sett, ju mer omfattande tenderar textmassan att bli, för att hantera alla de variationer ett större område rymmer. Mängden text kan då skymma det väsentliga i karaktär och innehåll som är av bety- delse vid planeringen. Även en i rummet mycket begränsad företeelse kan beskrivas med många ord. Men värdet bara bestå i någon enstaka aspekt. I relativt homogena områden begränsas värdena. I heterogena och större områden blir omfatt- ningen av värdena större och mer komplex. Men även här är det viktigt att fokusera på vad som är värdet, extraherat ur innehållet. De landskapsavsnitt som ska hanteras bör vara homogena i någon mening. Ofta sammanfaller egenskaper inom naturmiljö, kulturmiljö och friluftsliv i avgränsbara, relativt homogena, områden. En begränsning av det komplexa mönstret i skalnivå innebär pedagogiska fördelar. Vid beskrivning av ett större landskapsområde ligger värdet ofta inte i hela landskapet i sig utan i egenskaper i delar av ett större landskap. Egenskaperna måste lyftas fram och värderas med olika begrepp beroende av värdetyp. Samtliga värden kan inordnas i någon, eller flera, av de tre huvudgrupperna, d.v.s. vetenskapligt värde, upplevelsevärde eller pedagogiskt värde. Även i en mer översiktlig nivå kan mer objektsvisa innehållsliga värden anges, som t ex forn- lämningar och historiska landmärken. Det kan också gälla rovfågelbon eller attraktiva turistis- ka objekt vars närmiljö är av särskilt betydelse för upplevelsen. Pedagogiskt verksamma (och mer allmängiltiga) värdebedömningar bör antagligen ta fasta på ett begränsat antal värden och förtydliga dessa. Allt för nyanserade värdebedömningar resulte- rar lätt i en jämn smet som till slut lämnar läsaren i sticket vad avser relevanta bevarandevär- den. Det är inte en landskapshistoria som ska skrivas. Utan värden som ska extraheras och ge läsaren insikt om det innehåll och de karaktärsdrag i ett område som är värda att slå vakt om. Genom att uttrycka dessa värden ur ett begränsat ordförråd, kan också läsaren bättre ges insikt i om vindkraft, eller annan typ av förändrad markanvändning, är förenlig med områdets karaktär. Det är viktigt att finna en lämplig skalnivå vid redovisning av värden. Ett större område bör vara enhetligt. Mer komplexa värdestrukturer kan behöva hanteras i en större skalnivå. Värdena i sig bör nå en viss nivå för att kvalificera för redovisning. Vindkraften har beskrivits i olika sammanhang. Det finns både positiva och negativa omdö- men. De positiva överväger när betoningen läggs på vindkraftverkens produkt- miljövänligt framställd el. Mer komplex blir bilden när deras visuella omgivningspåverkan och bulleref- fekter beskrivs. Problemen med vindkraftsetableringar beskrivs ofta i termer av främmande, störande (vanligast) och förändrar ett landskaps karaktär. Till dessa mer visuella upple- velser kommer också frågor om buller och infraljud. Vindkraftverken kan karaktäriseras som tekniska företeelser av modern och industriell art. De utgör en stel vertikal vars turbiner rör sig. Från vindkraftverken kommer ett mekaniskt skapat, enformigt, ljud. Den vertikala linjen kontrasterar mot landskapets dominerande horisontala huvuddrag och tillsammans med rörelsen dras uppmärksamheten i landskapet mot vindkraftverk. Det går inte att behandla landskapets värden och vindkraft utan att acceptera att vindkraft påverkar stora områden visuellt. Vindkraftverken har i flera studier uppfattats som domineran- de upp till 2,från anläggningen. Denna visuellt utbredda omgivningspåverkan måste vara en av utgångspunkterna. Vindkraft påverkar huvudsakligen inom tre områden. Den fysiska påverkan avser själva mar- kingreppet. Den visuella är mer långtgående och innefattar ett större omland. Den audiella påverkan tillför ett mekaniskt ljud. Bland andra mekaniska ljud uppfattas det inte lika störan- de som när det blir det enda mekaniska ljudet i en miljö av i övrigt naturliga ljud. Såväl den fysiska som den visuella påverkan berör processer skapade på naturlig väg eller genom män- niskans verksamhet. Vindkraftverkens mekaniska påverkan rör främst innehållet i ett landskap. Den visuella och audiella påverkan rör karaktären. Antalet vindkraftverk, hur de placeras och storleken hos dem har stor betydelse för graden av påverkan i ett landskap. Etablering av vindkraft i ett område, liksom annan förändring, innebär ett nytillskott som inte funnits i området. Vindkraften kan också medföra att värden som skapats i mänskliga processer, t. ex , ett öppet odlingslandskap, kan bevaras, bl. a. genom avtal om öppethållande av landskapet intill ett vind- kraftverk med närboende brukare. kan nya vindkraftsetableringar också vara positiva för turismen. Vindkraftsanläggningar är i sig ett besöksmål. Vindkraften har reversibla egenskaper. kan verken monteras ned med en begränsad fysisk skada som minne. Skada på, vad innebär det? Vindkraftverk kan orsaka fysisk skada på olika miljövärden. Det är inte svårt att förstå att ett vindkraftverk på en fornlämning eller alldeles intill en badplats skadar såväl objektet ifråga som den absoluta närmiljön. Här är det fråga om helt förändrad markanvändning. Men det är också lättast att undvika denna typ av direkt skada. Den indirekta skadan kan också vara allvarlig. Den indirekta skadan uppträder om det påver- kade värdet har med ett landskaps karaktär att göra. Nytillskott i ålderdomliga landskap och orörda landskap medför t. ex. att dessa värden och kvaliteter kan uppfattas genom att karaktären förändrats - en skada har därmed uppstått . Förändringar som omöjliggör eller begränsar människans uppfattning av definierade värden måste betraktas som skada på värdena. Ju fler av de tre huvudgrupperna vetenskapligt värde (1), pedagogiskt värde (2) och upplevelsevärde (3) som finns representerade i en miljö desto allvarligare kan en skada bli. Man kan ställa följande frågor relaterat till de tre huvudgrupperna: 1.Störs möjligheten att få veta? 2.Störs möjligheten att förstå? 3.Störs möjligheten att få uppleva? Man måste fråga sig om värdena tål de planerade nytillskotten. Är de fortfarande uppfattbara, eller i huvudsak opåverkade, efter den planerade förändringen? Om så inte är fallet har en skada uppstått. Om inte bara ett, utan två eller till och med tre av alternativen 1, 2 och 3 påverkats är skadan än större. Alltid återstår att bedöma styrkan i skada på respektive huvud- grupp och relatera denna till de fördelar vindkraftsetableringen kan ge. Värden för naturvård, kulturmiljö och friluftsliv Naturlandskapet har gett oss förutsättningarna för mänskligt byggande och boende i landet. Landskapets karaktär vilar på de naturgivna förutsättningar som brukats och nyttjats av människan . Människan har på detta vis orsakat enorma förändringar och skapat ett landskap som vi fortsätter att använda och finna värde i, bl a för friluftslivsändamål. I vissa delar av landet är människans påverkan genomgripande och landskapet kan beskrivas som ett industrilandskap eller stadslandskap. I andra delar är människans närvaro inte lika tydlig, även om den funnits och finns, och dessa är mer naturbetonade. Många människor anser att de mer vildmarkslika områden som finns kvar har ett särskilt värde i just den I de av människan mer intensivt brukade områdena har generationers arbeten till- fört och skapat stora kultur- och naturvärden. har dessa ofta fått en sekundär betydelse för det framväxande friluftslivet. Även om hela landet mer eller mindre utgör ett produktionslandskap (från renbeteslanden i fjällen till fiskebankar och bördiga slätter) betyder inriktningen av produktionen genom tiderna att olika landskap har kommit att få olika karak- tär. Vindkraft tillför landskapet en ny dimension – vilket kan förändra karaktären. Landskap är bärare av ett historiskt arv. Både i ren fysisk bemärkelse, men också avseende hur vi betraktar landskapet och låter oss påverkas av det och hur vi använder det. Följande korta genomgång av hur de tre sektorerna naturvård, kulturmiljö och friluftsliv beskriver riksintressanta områden har gjorts med tanke på att det är i dessa beskrivningar vi bör kunna finna den mest kompetenta hanteringen av såväl beskrivningar som värdeomdö- men. Det bör vara här man kan finna uppslag till vilka begrepp som kan användas i den modell som skissas i avsnitt 4, om redovisningar av värden. I en planeringsituation ska givetvis även andra källor användas. För att motivera områden med höga naturvärden arbetar med huvudkriterier och stödkriterier (SNV:s anvisningar 1998). Stödkriterier är de faktorer och förhållanden som ger stöd för urval av objekt och avgränsning av områden. Stödkriterierna anger tillsammans vilka huvudkriterier som ska anges för ett objekt. Stödkriterier anger förhållanden som kan mätas eller anges konkret medan huvudkriterierna är mer kvalitativa och generella.