sou · GNB3121 · 2000-01-01 00:00:00 — Förhopp- ningen var att kunna jämföra kundantal och kundkategorier med resultat. På grund av bortfallet är det svårt att göra en tydlig och bra jämförelse. Båda undersökningarna brottas med svårigheter att få fram exakta mått. Detta gäller även kundantal. Vid de 8 företag som här svarat på frågan om antal kunder som efterfrågar politiska uppdrag rör det sig om 90–150 kunder. 206Carlberg 1989, 22, och telefonupplysning från (981126). 207Se enkätfråga i bilagan där följande kundgrupper fanns att välja emellan: privata svenska företag, internationella/utländska företag, arbetsgivarorganisatio- ner, fackliga organisationer, annan intresseorganisation/idérörelse, statliga myndig- heter/verk, kommuner, landsting, enskild individ. 208En rangordning av det här slaget har ett flertal brister. Den säger oss inget om storleken på uppdragen och är inte justerad för hur stor andel av PR-företa- gens verksamhet som utgörs av politisk påverkan. Rangordningen av ett företag där andelen politisk påverkan endast är får därför ett lika stort utslag som rangordningen av ett företag med politisk påverkan av verksamheten. Som en följd av detta är det naturligtvis också stor variation på PR-företagens kundantal som efterfrågar tjänster som syftar till politisk påver- kan. Se 1999, 74–75, där en sammanräknad rangordning av kundgrupper redovisas i en tabell och problemen med denna typ av mätning diskuteras mer ingående. 209I en artikel i kritiseras Burson–Marsteller för att gå bio- industrins ärenden. Enligt artikeln skall Burson-Marsteller på uppdrag av bio- teknikindustrins huvudorganisation i (ca 500 företag) ha kartlagt jour- nalister med en positiv hållning till genmanipulerad mat och försett dem med uppslag till artiklar om den genmanipulerade matens fördelar. Se Bioindustrins hemliga vapen, Resume´, Nr 25–32 (1997) s. 4. 210Lewin 1992, särskilt sid. 67. 211Dessa resultat är även i linje med föregående kapitels slutsatser. Där fram- gick att företagen i jämförelse med organisationerna oftare anlitar konsulter även om organisationerna sammantaget har ett större politiskt engagemang och att deras samhällskontakter är mer omfattande. Föga överraskande framgick det att det generellt sett är ovanligt att konsulter anlitas. 212Att en bidragande orsak till detta är att organisationer/idérörelser till antalet är större än arbetsgivarorganisationer, fackförbund och statliga företag kan givetvis inte uteslutas. 213Vi såg i föregående stycke att alla inte tar uppdrag från enskilda personer. Men enkätsvaren visar att kundgruppen enskild individ förekommer i två fall. Det är alltså möjligt för en enskild person att anlita PR-företag för att driva en fråga. Se 1999, 75. 214I kapitel 3 framgick att organisationernas samhällskontakter är mer omfat- tande än företagens men att de senare i större utsträckning än organisationerna anlitar konsulter. Även bland organisationer som anlitar konsulter är det näringslivets organisationer – branschorgan och arbetsgivarorganisationer – som framträder. 215Enkätfråga 2a (se bilaga). Företagskategorierna är grundade på en allmänt vedertagen klassificering med uppgifter från och . Detta var ungefär den indelning som användes i i undersökning. 216Även telefonupplysning från (981126). 217Enkätfråga 2c, d, e, f (se bilaga). 218Se 1999, 89–90, för en mer utförlig sammanfattning av PR-konsulter- nas åsikter om vad som påverkar betydelsen av lobbying och opinionsbildning. 219Lund 1999, 63. 220Enkätfråga 3c (se bilaga). 221Se 1999, 19–20 och 102, för en mer utvecklad diskussion om hur den demokratiska idealmodellen skall tillämpas. 222Se Offentlighetsprincipen 1996, 15. 223Se bilaga 4 i där konsulternas ståndpunkter i registreringsfrågan presenteras. 224Denna skillnad ska inte överdrivas. Korrelationen (r) mellan infrastrukturin- tresse och grad av påverkan är 0,134 i bägge fallen. 225Se kapitel 3. 226EU-politiker 0,9; EU-tjänstemän 0,7. 227Svenska handlingar N:r 1 1914–1915, bilaga 1, sid. 3 och interimsstadgar. 228Svenska handlingar N:r 1 1914–1915, sid. 5. 229Fornstedt 1998, 10. 230En förteckning över styrelsens sammansättning finns i bilaga 1. 231Uppgift från VD . Lobbyisterna – Dolda opinionsbildare bakom politikernas beslut. 233Svenska årsberättelser 1990–1996. 234Svenska årsberättelser 1993–1995. 235Svenska årsberättelse 1991. 237Fornstedt 1998, 15. 238Svenska årsberättelse 1990. 239Svenska årsberättelse 1991. 240Svensk vägtidning nr 3 1991. 241Svensk vägtidning nr 4 1992. 242Svenska årsberättelse 1993 och nr 4 1990. 243Svenska årsberättelse 1992 och nr 3 1991. 244Svensk vägtidning nr 4 1992. 245Svenska årsberättelser 1992–94 och nr 1 1991. 246Svenska årsberättelse 1996. Se här kommande , som utförligt behandlar agerande under och efter KomKoms utredningsarbete. 247Svensk nr 3 1991. 248Svenska årsberättelser 1990 och 1993. 249Svenska årsberättelser 1990, 1992 och 1993. 250Svenska årsberättelser 1993 och 1994. 251Svensk vägtidning n3 3 1997. 252Svenska årsberättelse 1992, samt telefonsamtal med . 253Svenska årsberättelse 1995. 254Enligt nuvarande projektledaren var anledningen till detta att slutade sin tjänst. Då den nye direktören vid , Dag Fagring, var en av nätverkets initiativtagare var det naturligt att Buss och Samhälle flyttades över dit. 255Uppgift från VD . 256Se bilaga 2. 257Svenska årsberättelse 1993. 258Svenska årsberättelse 1993. 259Svensk , nr 4 1993, s. 29. 260Svenska årsberättelser 1993–1994, samt TT Nyhetsbanken . 261Svenska årsberättelser 1994–1996. 262Svenska årsberättelser 1994–1996. 264Svenska årsberättelse 1996. 265Svensk , nr 4 1993, s. 29. 266Nicolin 1995, 7f. 267Se bilaga för medlemsförteckning. 268Nicolin 1995, 7. 270Fornstedt 1998, 15. 273Nicolin 1995, sammanfattningen. 274Prop 1987/88:50, bil. 1987/88:TU19 och Rskr. 1987/88:260. 275Nicolin 1995, 16–17. 276Nicolin 1995, 32 och 48–49. 277Nicolin 1995, 49. 278Strategi för utbyggnad av järnvägsnätet, antagen 1993, i informationsbro- schyr från RFS 1993 279Strategi för utbyggnad av järnvägsnätet, antagen 1993, i informationsbro- schyr från RFS 1993 Närsjöfarten har stora möjligheter – om man klarar konkurrensen. Satsa mer på sjöfarten. Närsjöfarten har stora möjligheter – om man klarar konkurrensen. 283Programförklaring, stencil från Närsjöfartsforum. 284Düsing, Per, ska öka sjöfarten, , 1995- 02-24. 285Medlemsförteckning från Närsjöfartsforum, samt 1996-09- 09.Per Jessing: Kapten på skutan. 286Stoppenbach 1996, s. 19-20. 287Styrelsens ledamöter förtecknas i bilaga 4. 288Årsredovisning, Sjöfartsforum 1997. Lobbyisterna – Dolda opinionsbildare bakom politikernas beslut. 290Broschyr från Sjöfartsforum. 291Se Stoppenbach 1994. 292Düsing, Per, ska öka sjöfarten, , 1995- 02-24. 293Per Jessing, telefonintervju. 295Dagens Industri , Mer närsjöfart bättre än dyra järnvägar 296Programförklaring för Närsjöfartsforum. 297Dagens Industri , Mer närsjöfart bättre än dyra järnvägar 298Dagens Industri , Mer närsjöfart bättre än dyra järnvägar 299Dagens Industri , Mer närsjöfart bättre än dyra järnvägar 300Programförklaring för Närsjöfartsforum. 301Generalsekreterare , telefonintervju . 302Informationsfolder från Föreningen . 303Vid starten var några av de större flygbolagen direktanslutna. Dessa repre- senteras numera istället av SFR. Även ABA och FFV Aerotech ingick tidigare. 304Verksamhetsberättelse 1996, Bizniz , 305Verksamhetsberättelse 1996, Veckans affärer, och Affärsvärlden nr 307Harald i telefonintervju . 308Rapport från Ordförande och Generalsekreterare, (bilaga till Verksamhetsberättelse 1996) 309Informationsfolder från Föreningen . 310Verksamhetsberättelser 1996 och 1997. 311Harald i telefonintervju . 312Verksamhetsberättelser 1996 och 1997. 314Rapport från Ordförande och Generalsekreterare, (bilaga till Verksamhetsberättelse 1996) 315Rapport från Ordförande och Generalsekreterare, (bilaga till Verksamhetsberättelse 1996) 317Veckans affärer, . 319Pressinformation under forskardagarna, press6.html (). 320Rapport från Ordförande och Generalsekreterare, (bilaga till Verksamhetsberättelse 1996) 323Affärsvärlden nr 39 1996. 324Veckans affärer, och TT Nyhetsbanken, 325TT Nyhetsbanken, . 326Veckans affärer, . 327http://. 331Huvudstadens flygförsörjning är ett riksintresse, flyg.se./press6.html. 332Såsom gäller alla dessa allianser är inte förhållandet mellan och alltid gott. Se t.ex. SvD (, Miljö- controller på ) för en illustration av motsättningar dem emellan. 334Rapport från Ordförande och Generalsekreterare, (bilaga till Verksamhetsberättelse 1996) 337Om vi tillåter oss att räkna med samtliga kommittéledamöter från myndig- heter som ingår i någon av nätverksorganisationernas styrelser ökar dessa tal till knappt 10 respektive precis . 338Ingen av nätverksorganisationerna fångas dock in i det empiriska material som samlade in för sin rapport åt vårt projekt. 339Fornstedt 1998, 14. 340Fornstedt 1998, 18–22. I Fornstedts intervjuundersökning finns vissa skill- nader mellan ledamöterna på dessa punkter. Några menar t.ex. att Tannerfors från oftare kontaktar borgerliga ledamöter än socialde- mokrater. 341Fogelberg 1997, 21ff. 342Pressarkivet har klassificerat artiklarna i Transportpolitik allmänt, Järnvägar, Flyg och Utland. Vår bedömning var att vi i våra analyser kunde utelämna kuverten med påskriften UTLAND. Artiklarna i dessa handlar i huvudsak om , dvs berör först och främst Vägpolitik och i någon mån även Järnvägspolitik. Vi har dessutom utelämnat de inkodade och instansade artik- larna eftersom vi saknar motsvarande genomgång för Trafik- politik allmänt. Bastalet blir därmed 8 435 artiklar. Det finns inget som tyder på att detta skulle påverka fördelningen mellan trafikslag. Däremot påverkar det möjligheten för nätverksorganisationernas möjlighet att synas i materialet. , som existerar under hela mätperioden, förlorar 2 av 8½ år (23,). Buss & Samhälle och Sjöfartsforum (Närsjöfartsforum) startades och går miste om 2 av 6½ år (30,). startades och lades ned efter 1995 och mister därmed 1 av (), medan den yngsta organisationen , bildad , förlorar 2 av 5½ år (36,). De ovan nämnda, stora dagstidningarna, har valts med hänsyn tagen till viss geografisk spridning. En övervägande del av artik- larna, , återfanns i , DN eller GP. 343Merparten av datainsamlingen har utförts av . 344Här är det givetvis viktigt att framhålla att vi inte räknat spaltmeter, utan enbart antal artiklar. I spaltmeter räknat kan förhållandet mycket väl vara det omvända. 345Här är dock viktigt att minnas problemen med den valda mätperioden, se not 119. 346Fornstedt 1998, 15 (Intervju med Tannerfors, VD i , resp. , VD i ). 347SvD (, verksam i ). 348SvD (, vd ). 349SvD (, vd ). 350SvD (, Miljöchef ). 351SvD (, Miljöchef ). 352SvD (, generalsekreterare i ). SvD (, miljöchef ). 353SvD (, verksam i ). 354SvD (Per Jessing, generalsekreterare i ). Sjöfartens betydelse underströks även av företrädare för fyra insjöhamnar, se SvD 1998-03- 355SvD (, generalsekreterare i ). 356SvD (, Miljöcontroller, ). 358SOU 1990:44, särskilt det avslutande kapitel 11. 359Jfr resonemanget i Elster . 360Öberg 1994 och , 1999, kap 5. RIKTA Kommunikation, case , 1997, (Kompendium med sammanställning av uppdraget för ) , Rikta Kommunikation i (980412) (även e-post, 981126) , AB Sagt & Gjort (980411) , (980412) , ansvarig för branschorganisationen (9803, 980427, 990302, 990510) , (980410) , (980414) , (980410) Per Jessing Sjöfartsforum , Affärsvärldens konsultguide (9811) , Wildell Gruppen (980412) , (980413) Flyg (981028; 981125) , Burson-Marsteller (980416) , Councelors (980411) (981126) Offentligt tryck och organisationstryck Verksamhetsberättelse 1990–1996 1982, 1985, 1989, 1993/94, 1996 (stencil) Den fackliga organisationsgraden bland kvinnor och män. Löne- och arbetslivsenheten – . LOs hemsida : http///cgi-bin/iopress- update?showmessage=107. Verksamhetsberättelse: 1985, 1990–1996 Till /SR:s verksamhetsberättelse 1980. Förteckning över representanter i externa och interna organ, och avgivna remissvar Bilaga till verksamhetsberättelsen. TCO:s yttranden mm. 1980, 1982, 1985, 1990–1992 TCO:s representation i offentliga organ 1996 (Stencil) Kalender 1981, 1984/85, 1988/89, 1996/97 Svenska Vägföreningens årsberättelser 1990–1996 Informationsfolder Verksamhetsberättelse 1996; 1997 Svenskt Flygs hemsida: () , , ,: När metallfacket ryckte in tog det skruv ordentligt (970330) styrde (970329) Fritt spelrum för maskerade lobbyister (970104) Påtryckarproffs och amatörlobbare nya maktfakto- rer, (940411) Satsa mer på sjöfarten. , , , , , : Korridormaffian (980105) Makt, pengar och vänskap (980105) Så räddades miljögiftet (980106) Riksdagsmännen tar betalt för tjänsterna (980108) Se upp med lobbyismen (980701) Journalisterna gjorde jobbet – och jublade (980107) Åsiktsbranschens legoknektar (930311) Att säga nej till miljöavgift är som att smita från notan, (971213) Satsning på vägnät ger för dyr miljönota, (980112) Ekonomiskt för samhället satsa på bra kollektivtra- fik, (980118) Låt fotgängare och cyklister få större livsrum i staden, (980301) En god bit kvar för att nå miljömålen, (980221) Jessing, Per. Fullastat fartyg energisnålast, (980208) Logiska kullerbyttor när trafik ställs mot miljö, (971229). Alla medel tillåtna för att misskreditera Kom- kom, (980122) Energilobbyn ut i ny kampanj, (970207) Även järnvägen bör solidariskt betala trafikkost- nad, (980111) Flyget betalar sina kostnader för infrastruktur och miljö, (980131) En bra ekologi måste också vara ekono- miskt hållbar, (971227) Vägtrafikens miljömål har redan nåtts, (981226) Düsing, Per. ska öka sjöfarten (950224) , . Lobbyism vardag för politiker, (970721) De dolda opinionsbildarna, (970407) Nyhetsbanken (970406; 970521; 960917) Lobbyisterna – Dolda opinionsbildare bakom politikernas beslut (970406). Närsjöfarten har stora möjligheter – om man klarar konkurrensen. (930529). Jessing, Per. Kapten på skutan (960909); (960610) nr 39 1996; Mer närsjöfart bättre än dyra järnvägar (930417) Artikel (960626). Litteratur och övrigt källmaterial , (1998) EUs strukturfonder och svensk korporatism. En studie av de regionala kommittéerna för Mål 3. , (1997) Korporatismens nedgång – kvinnornas framgång? I , , (red) Ledarskap ur ett genusperspektiv. Kommande rapport till Kvinnomaktutred- ningen (1989) , Glenview, , Foresman/, series in political science Bjerstedt, (1997) Särintressen i statliga verksstyrelser. PISA- rapport 25. Bobbio, (1987) The Future of Democracy. , Pol- ity Press , (1996) Offentlighetsprincipen. , (1999) Riksdagskandidat 1998. Dokumentation, stencil, , , och , (1990) Partier och organisationer, : Publica , (1989) Svenska företag som politiska påtryckare, , , uni- versitet , , (1999) From Cor- poratism to Lobbyism? Parliaments, Executives, and Orgaized Inte- rests in and . (1982) Dilemmas of Pluralist . , (1992) (1979) Demokrati som procedur, i Idéer om demokrati, : Tiden Dosenrode, , . (1999) Lobbyisme i EU. Rådet for Europæisk Politik 1/ 1999. Egervärn, (1998) Lobbyingen kring försvarsfrågan 1996. PISA- rapport nr. 44, , Univer- sitet , , , , , (1998) i förändring. En studie av . Opinionsbildande och organisatoriska strategier. Stencil (B-uppsats), , medier och kommunikation, Univer- sitet Elster, (1988) "Consequences of constitutional choice: reflec- tions on Tocqueville", sid. 81–101 i Elster, (red.) Constitutionalism and Democracy. Studies in Rationality and Social Change. Elster, (1990) Nuts and Bolts for the Social Sciencies. Elster, (1994) Marknaden och torget. Tre slags politisk teori. Idéer om demokrati, : Tiden , (1956) och nationalsocialismen i 59, 15–41 , (1988) Den svenska modellen. Löneförhandlingar och inkomstpolitik 1982–1986. , (1992) Lokal lönemarknad. Lönebildning i och . , (1997) Regeringen och avtalsrörelserna under 1990- talet. Arbetsmarknad & Arbetsliv årg.3, nr 4, 1997 , (1998) Medling och stridsåtgärder – ett statsveten- skapligt perspektiv. Uppsats för medlingsutredningens semina- rium , Opublicerad stencil , , (1997) in the Melting Pot. Institutions, Norms and Outcomes in the 1990s. , (1998) Organisationers möjligheter att påverka. En fallstudie av Lärarnas Riksförbunds kampanj börjar i skolan. Stencil (B-uppsats), , , , (1996) Representation from Above. Members of Parliament and Representative Democracy in . , , , , (1995) Riks- dagsenkät . Dokumentation, stencil, Statsvetenskapliga insti- tutionen, , (1998) Någon vill trycka på dig något. I Moderna Tider Nr 6/ 1998 Espeli, (1994) Lobbyvirksomhet i – en begrepsmessig avgrensning. I Norsk Statsvitenskaplig , , nr.4 , (1997) Trafikinformation som informationstrafik. Fornstedt, (1998) Tar lobbyisterna över? En studie av lobbying riktad mot i Riksdag. (1973) The Strength of Weak Ties. 78 (1973) , (1987) Vill du frihet eller tvång? Svensk försäkringspoli- tik 1935–1945. , / Acta Universitatis Upsaliensis , Axel (1978) Ämbetsverkens styrelser i Statsvetenskaplig , . 81, 19–32 , Axel (1981) Spelet om skatten. Rationalistisk analys av poli- tiskt beslutsfattande. Skrifter utgivna av Statsvetenskapliga fören- ingen i , 88, , Hagevi, (1998) Bakom fasad. , , (1999) Olydiga medborgare? Om flyktinggömmare och djurrättsaktivister. skrift nr 27, SOU 1999:101 , (1993) Politik som intressekamp. Parlamentariskt beslutsfattande och organiserade intressen i . , , , , PerOla (1997) Vad blev det av den svenska korporativismen? Politica årg.29, No 4 1997 , (1936) "Den fria korporatismen i ", Nord- isk för vetenskap, konst och industri, årg. , (1944) "Folkrörelser och intresseorganisationer. Några problemställningar" i Statsvetenskapliga studier till Statsve- tenskapliga föreningens i tjugofemårsdag 7/11 1944. Skrif- ter utgivna av i , 20. , (1946) Staten och organisationerna. Hoefer, (1996) Swedish Corporatism in Social Welfare Policy, 1986–1994: An Empirical Examination. Scandinavian Political Studies, Vol.19, No.1, 1996 , , (1988) De folkvalda. En bok om riksdagsledamöterna och den representativa demokratin i , : , (1997) Påverkansförsök mot förvaltningen. En studie av arbetsplaner. 23, Statsveten- skapliga institutionen, , Klandermans, (1995) The Politics of Social Protest. Comparative Perspectives on States and Social Movements. , (1992) Det statliga kommittéväsendet. Kunskap, kon- troll, konsensus. Studies in Politics, 41 , (1999) Rätt att lobba. Om politisk påverkan efter korporatismens fall. , (1997) Olaglig kamp för djurens befrielse. Hur veganer försvarar användandet av olagliga metoder. Korpi, (1981) Den demokratiska klasskampen. Svensk politik i ett jämförande perspektiv. Kunkel, , (1997) Corporatism vs Social Democracy: The Divergent of the Austrian and Swedish Labor Movements. APSA-paper, D.C, 28–31, 1997 , , (1997) Where the Members Gone? Union Density in the Era of Globalization. Paper prepa- red for APSA, , 28–31 , (1990) A Logic of Institutional Change. I Schweers , , (red) The Limits of Rationality. , (1992) Samhället och de organiserade intressena. , (1996) DN-debatt. En undersökning av represen- tativitet och urvalsprinciper på DN-debatt . Lowi, (1979) (1969) The End of Liberalism: Ideology, Policy and the Crisis of Public Authority. , (1999) Svensk demokrati i förändring – en unik strategi för varje unik fråga. Lobbying och opinionsbildning på konsultbasis. , (1998) Påverkan av politiska beslut. Intresseorgani- sationer som lobbyister. En jämförande studie av LO, LRF och SAF. , (1998) Demokrati i förändring. En ny form av intres- serepresentation växer fram. 40, Statsvetenskap- liga institutionen, , (1996) Att uppvakta statsråd. , Hans (1956) Kommittépolitik och kommittéarbete. Det statliga Kommittéväsendets utvecklingslinjer –1954 samt nuvarande funktion och arbetsformer. , Hans (1969) Bureacracy and Policy Formulation in Swe- den, Scandinavian Political Studies vol 4 , , Makten över trafikpolitiken (Kommande avhandling) Micheletti, (1994) Det civila samhället och staten. Medbor- garsammanslutningarnas roll i svensk politik. , , , (1968) Offent- lig förvaltning. Stats- och kommunalförvaltningens struktur och funktioner. Månström, (1984) Om lobbyistkonsulter i , Stencil, , , (1995) andra revolution. , Eker- lids i samarbete med , (1994) Korporatisme på norsk. (1993) Institutionerna, tillväxten och välståndet. , (1996) Organisationernas inflytande efter avkorpo- ratiseringen. , (1997) Påverka och påverkas. reformering av arbetslöshetsförsäkringen. 14, Statsvetenskap- liga institutionen, , , , , (1989) Med- borgarnas makt. , (1989) Maktens nätverk. , , , , , , West- holm, (1996) Demokrati och ledarskap. , , , , , , West- holm, (1997) Demokrati över gränser. , , , , , , , , , (1998) Demokrati och medborgarskap. , (1993) Making Democracy Work. , (1917) Förstakammarfrågan i , ss. , Bo (1992) Den korporativa staten. , Bo (1998) Den politiska kommersen. I Moderna Tider Nr 2/1998 , Bo & , (1999) Korporatismens fall och den svenska modellens kris. , , , , , , , , (1995) Demokrati som dialog. Demo- kratirådets rapport . Wadendahl, Ia (1997) Bioindustrins hemliga vapen I Resumé, Nr 25–32/1997 , (1998) Direkta aktioner. En studie av direkta aktioner i vägbyggnadskonflikter, 1987–1997. 32, Statsve- tenskapliga institutionen, (1989) Studying Institutions. Some Lessons from the Rational Choice Approach. tics 1/1989 (1974) "Still in the Century of Corporatism", (1982) "Reflections on Where the Theory of Neo-Corporatism Has Gone and Where the Praxis of Neo-Cor- poratism " i Lembruch & Schmitter (red) Patterns of Corporatist Policy-Making. (1977) "Modes of Interest Intermediation and Models of Societal Change in Western Europe" i Comparative Political Studies 10 Politisk styrning – administrativ självständighet. Betän- kande från . Regeringen, myndigheterna och myndigheternas ledning. Demokrati och makt i . Stoppenbach, (1994) Striden om det öppna sjöregistret. (B-uppsats), , univer- sitet Stoppenbach, (1996) Påverkansorganisationer. En ny karta för politisk påverkan. Stencil (C-uppsats), , , (1988) Lobbying i . : Industriförbun- dets förlag Sundling, (1993) saga är all – nu styr opini- onsmäklarna. Makt & Media Nr 1/1993 , (1999) Lobbying – en svensk tradition. I Lobb- ning, SOU 1998:146 , (1980) Interest Representation in Swedish Law- Making 1922–1978. Remiss circulation of Swedish government official reports (SOU), and Government, 25–30, 1980, 11 Söderlind, (1961) Demokrati och parlamentarism i svensk högerpress 1918–1922 i : Två studier i svensk konservatism 1916–1922. Söderlind, , (1988) Svensk förvaltningspoli- tik. , (1998) Demokrati eller fåtalsvälde? Om beslutsfattande i partiorganisationer. , Acta Universitatis Upsaliensis , (1997) Civil olydnad som politiskt deltagande. Stencil, , Upp- sala , (1933) Demokratins seger och kris. Vår egen tids historia 1. , (1960) (1951) The Governmental Process. Political Interests and Public Opinion. , (1998) Civil olydnad. En kartläggning av civila olydnads- aktioner i –1996. 29, Statsvetenskap- liga institutionen, Vaverka, (1995) Särintressenas inflytande över den lagstiftande processen. En jämförande studie av lobbying i den amerikanska kon- gressen och ett svenskt riksdagsutskott. nr.2, Statsve- tenskapliga institutionen, Vaverka, (1996) Demokrati i förändring. En studie av lobbying mot kommunikations-, arbetsmarknads- och jordbrukssektorerna i . Vigneau, , , (1999) Fixed-Term Work in the EU. A European agreement against discrimination and abuse (Draft report), Saltsa Report, , , (1998) och Brännpunkt. En studie i vad debattforumen i respektive bety- der för samhällsdebatten. , , , (1999) Makthavare i fokus. Attityder och verklighetsuppfattningar hos topp- skikten inom politik och förvaltning. Verba, , , . Voice and Equality. in American Politics. , (1996) Asking questions I Sapsford, , (red), Data Collection and Analysis. , (1998) som särintresse och allmänintresse. Organisationens påverkan på arbetsmarknadspolitikområdet. PISA- rapport nr. 43, , Univer- sitet , (1999) Facklig påverkan – en jämförelse av LO:s, TCO:s och agerande i fem kanaler. Stencil, Statsveten- skapliga institutionen,