sou · GNB396d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Det kräver bl.a. god tillgång till metadata och ingående kvalitetsinformation. För en journalist är det viktigt med snabbhet och extrem användarvänlighet. För en aktör på finans-marknaden är det helt avgörande att ny statistik levereras snabbt och senast med att någon annan aktör får tillgång till den. Ett system, som skall tillgodose en så komplicerad och motsägelse- fylld kravbild, får inte utformas som en kompromiss mellan de olika kraven. Alla skulle bli missnöjda med en sådan kompromiss. I stället måste man bygga systemet, så att det består av olika delar och gräns- snitt, som i kombination med varandra ger erforderlig mångsidighet och flexibilitet. Figur 8b visar de viktigaste delarna och gränssnitten i statistiska databaser. Tanken är att denna moduluppbyggda arkitektur, byggd på standarder, skall möjliggöra den flexibilitet, som beskrevs. Figur 8e åskådliggör den s.k. servicetrappan, en marknadsförings- filosofi, som också bidrar till mångsidighet och flexibilitet till gagn för olika kategorier av statistikanvändare. För dem som inte har så gott om pengar, men som kanske har mera gott om tid, finns på steg 1i service- trappan självbetjäningstjänster, som har ett mycket lågt pris eller t.o.m. är gratis. På steg 2 återfinns olika standardtjänster som tillhandahålls mot avgifter enligt prislista, och på steg 3 finns skräddarsydda tjänster, som offereras kunder individuellt. Olika användare har olika behov Mitt i prick? Hur tillgodose olika behov ? Processer och gränssnitt. systemen och databasservicen. E u r o s t ats koncept DSIS o c h E R E . Figur 8d åskådliggör schematiskt20 hur statistiska databaser samspelar med de produktionssystem, som genererar statistiska data och metadata till databaserna, och hur såväl produktionssystemen som spridningsdatabaserna samspelar med omvärlden. Den inre ovalen representerar det inre nätverket hos statistikproducenten21 med i princip en client/serverkonfiguration per statistikprodukt eller grupp av statis- tikprodukter (statistikprogram); de små ringarna symboliserar klienter och de större servrar; f.n. finns ett hundratal servrar och ett tusental klienter i detta nätverk. Den yttre ovalen i figur 8d representerar ett yttre nätverk, som står i förbindelse med omvärlden, dels för indataöverföringar från upp- giftslämnare och administrativa system, dels för spridning av statistik via databasservicen. Mellan det yttre och det inre nätet finns s.k. brand- väggar, som säkerställer att obehöriga inte kommer åt det inre nätet. statistiska databaser finns i två fysiskt skilda men innehålls- mässigt lika kopior, en på en inre server i det inre nätet och en på en yttre server. Figur 8c illustrerar på en något mera detaljerad nivå de olika del- systemen och gränssnitten i den arkitektur för insamling, produktion och spridning av statistik, som håller på att förverkligas. Figur 8f åskådliggör den motsvarande arkitektur, (), som , , anbefaller för samspelet mellan nationella statistikbyråer och . De nationella statistiksystemen representeras där av (P® R® D)-flöden, där ·P står för production ·R står för reference ·D står för dissemination De nationella systemen knyts ihop med varandra och med via sina respektive referenskomponenter till Reference Environment () eller det europeiska statistiska systemet. statistiska databaser utgör den naturliga referenskompo- nenten i det svenska statistiska systemet och erkänns som sådan av . 20 Den tekniska lösningen ser givetvis inte ut exakt som denna starkt förenklade bild. 21 Med "statistikproducenten" avses f.n. SCB, men konceptet kan tillämpas även hos andra statistikproducenter och, efter viss vidareutveckling, även på det svenska statistiska systemet som helhet. 2 Vad menas med tillgänglighet? Innan vi ger oss in på att diskutera, vad som kan göras för att öka till- gängligheten till den officiella statistiken, kan det vara på sin plats att kortfattat genomlysa själva begreppet tillgänglighet. Vad betyder det egentligen? För att officiell statistik skall anses vara tillgänglig, måste man ·kunna lokalisera och komma åt statistiken, och till rimlig ·kunna tolka statistiken och använda den för egna bearbetningar och analyser 2.1Fysisk och innehållsmässig tillgänglighet De två ovan formulerade tillgänglighetskraven svarar mot två huvud- dimensioner i tillgänglighetsbegreppet: ·fysisk tillgänglighet ·innehållsmässig tillgänglighet Ju enklare, snabbare och billigare man kan lokalisera och komma åt statistiken, desto högre grad av fysisk tillgänglighet har den. Ju enklare, snabbare och säkrare man kan tolka statistiken och be- döma dess kvalitet och användbarhet för de bearbetningar och analyser man vill göra, desto högre grad av innehållsmässig tillgänglighet har den. Fysisk tillgänglighet är en nödvändig förutsättning för innehålls- mässig tillgänglighet, i den meningen att ett statistiskt datamaterial naturligtvis måste vara lagrat och fysiskt tillgängligt på något sätt, för att det överhuvudtaget skall vara meningsfullt att tala om datamaterialets innehållsmässiga tillgänglighet. Statistikanvändare, t.ex. användare av statistiska databaser, uttrycker ofta detta på så sätt, att man kräver ett utökat innehåll i databaserna, varvid man menar att flera sta- tistiska datamaterial från den officiella statistiken borde vara fysiskt och innehållsmässigt tillgängliga i databaserna. Tillgänglighet betyder olika saker för olika användare i olika situationer. Annorlunda uttryckt: olika komponenter i tillgänglighetsbegreppet betyder olika mycket för olika användare i olika situationer. Betrakta figur 9, som är en upprepning av figur 8a. Där finns ett antal typiska kategorier av statistikanvändare. De prioriterar olika till- gänglighetskomponenter på olika sätt. ·För en forskare är det viktigt med en omfattande och djup doku- mentation av statistikens innebörd och kvalitet, så att han eller hon kan göra komplicerade analyser och tolka resultaten på ett korrekt sätt. Särskilt intressant för forskaren är god tillgänglighet till väldoku- menterade mikrodata. Forskaren kan vilja ompröva de antaganden, som den ursprungliga statistikproducenten gjort, och behöver därför ha detaljerad information om dessa antaganden. För forskaren är det viktigt att det är billigt att komma åt data, och att data är så väl dokumenterade att han eller hon själv kan göra så mycket som möjligt av arbetet, utan att behöva köpa dyra tjänster av statistikproducenten. Tidsåtgången är vanligen av mindre betydelse för forskaren. Däremot är det viktigt för forskaren att kunna arbeta mycket interaktivt med data. ·En handläggare i , som förbereder en ny reform, har krav på tillgängligheten, som i mångt och mycket liknar forskarens. Dock har handläggaren mycket ont om tid. Däremot är låga kostnader inte lika viktigt som för forskaren. Olika användare har olika behov Mitt i prick? Hur tillgodose olika behov? ·En aktör på finansmarknaden har extremt höga krav på att den senaste statistiken skall vara tillgänglig, och att han eller hon också uppmärksammas på att de nya uppgifterna kommit. Det handlar ofta om nyckeltal. Deras egentliga innebörd kan vara svår att beskriva, men den är heller inte av något större intresse för denna typ av statistikanvändare, som är mest intresserad av att tydligt se för- ändringar i förhållande till tidigare uppgifter av samma slag. Det är alltså viktigt att statistiken görs tillgänglig tillsammans med andra relevanta uppgifter, så att relevanta jämförelser lätt kan göras över tiden, mellan länder och i andra avseenden. Ovanliga eller oväntade uppgifter skall helst vara tydligt signalerade. Den här typen av an- vändare har extremt ont om tid men har i gengäld mycket gott om pengar. ·För lärare, elever, journalister, politiker och intresserade medborgare är den pedagogiska tillgängligheten av största betydelse, d.v.s. det skall vara lätt att förstå den huvudsakliga innebörden av statistiken. Även för dessa kategorier av statistikanvändare är ofta jämförelser av stort intresse. För privatpersoner och skolfolk är låga kostnader mycket väsentligt; helst skall statistiken vara gratis. För journalisten är det ovanliga intressant, liksom uppgifter som gör det lätt att identi- fiera vinnare och förlorare. Politikern vill att det skall vara lätt att sätta informationen i relation till aktuella stridsfrågor i samhälls- debatten. Det är instruktivt att på detta sätt skissera typiska tillgänglighetspro- filer för olika kategorier av användare. Man upptäcker snabbt, att ett system för tillgängliggörande av officiell statistik måste vara mycket mångsidigt och flexibelt. Det duger inte med halvdåliga kompromisser, utan att var och en av de sinsemellan mycket olika användarna skall få känslan av att systemet är skräddarsytt just för honom eller henne. Det är idealet, och det krävs en hel del av systemkonstruktören, för att man skall komma i närheten av detta ideal. 2.3Tillgängliggörandeprocessen ur statistikanvändarens synpunkt Låt oss analysera steg för steg, delprocess för delprocess, hur en användare skaffar sig och använder sig av statistisk information: 1.Användaren har ett problem eller någon annan typ av arbetsuppgift eller behov, där han eller hon tror eller vet, att statistisk information skulle kunna vara till nytta. Det kan röra sig om några olika typer av a.Användaren befinner sig i en tämligen unik situation. Användaren vet inte exakt vilken statistisk information, som skulle kunna vara till nytta, men tror ändå att det finns användbar statistik. Användaren behöver alltså hjälp med att ta reda på om det finns någon relevant statistisk information för att belysa en viss frågeställning. Det kan handla om såväl färdigframställd statistik som statistik, som kan framställas på begäran från tillgängliga mikrodata. b.Användaren befinner sig i en återkommande situation och anser sig veta, vilken statistisk information, som han eller hon behöver. Här handlar det om att snabbt och effektivt hitta den informationen. c.Användaren befinner sig i ett pågående förlopp, där han eller hon vill bli uppmärksammad på, när ny statistisk information av visst slag föreligger. En aktör på finansmarknaden vill t.ex. få reda på senaste uppgiften om konsumentprisindex, så snart den föreligger. Använda- ren vill alltså inte själv behöva ta reda på om viss statistisk informa- tion föreligger, utan informationskällan, systemet, skall automatiskt skicka ut informationen till användaren. Om en viss fördröjning kan accepteras, kan automatisk utsändning av elektronisk post vara en lösning på problemet, men ibland är kraven på snabbhet betydligt större, och då måste andra metoder användas. 2.Situationen 1a leder naturligen till en interaktiv process, där använ- daren successivt, och med informationssystemets hjälp, ringar in ett antal statistiska datamaterial (makrodata och/eller mikrodata), som kan vara av intresse i sammanhanget. Här krävs sökhjälpmedel av olika slag: systematiska innehållsförteckningar, sökmotorer m.m. Det behövs också metadata, som såväl översiktligt som mera i detalj beskriver de tillgängliga statistiska materialen, så att användaren kan avgöra hur användbara de olika datamaterialen är. 3.När användaren identifierat vissa statistiska datamaterial, som han eller hon vill titta på och eventuellt bearbeta vidare, måste datamate- rialen och tillhörande metadata lokaliseras och göras fysiskt till- gängliga för användaren. Det fysiska tillgängliggörandet kan ske på några principiellt olika sätt: a.Data och metadata överförs till användarens egen dator, där han eller hon kan bearbeta dem vidare på egen hand. Här är det viktigt att data och metadata kan tillgängliggöras i sådan form, att användaren kan använda dem på sin egen dator med sina egna program. b.Data och metadata ligger kvar hos producenten, och användaren kan titta på dem och eventuellt bearbeta dem vidare där. Eventuellt kan vissa slutresultat överföras till användaren, t.ex. för utskrift. Här är det viktigt att producenten kan erbjuda en mångfald av användar- vänliga och prisvärda bearbetningsmöjligheter, och att resultaten av de centralt utförda bearbetningarna kan tillgängliggöras för använda- ren på ett ändamålsenligt sätt. De flesta användare och användningar kräver , att resultaten tillgängliggörs i elektronisk form, så att de lätt kan kombineras och integreras med annan information, som användaren använder sig av. c.Man kan också tänka sig olika kombinationer av a och b, där vissa bearbetningar kan göras centralt, medan andra kan göras lokalt hos användaren. 4.Därefter måste användaren kunna tolka den framtagna statistiken. handlar det om innehållsmässig tillgänglighet. Återigen kan några olika typiska situationer föreligga: a.Om det rör sig om statistiska data, som är helt nya för användaren, kan han eller hon behöva åtskillig hjälp med att tolka data. Om användaren är okunnig och hjälpbehoven komplicerade, kan det vara nödvändigt, att en mänsklig expert finns att tillgå, men allt oftare kräver statistikanvändarna, att det skall finnas ett datoriserat stöd i form av beskrivningar och förklaringar, d.v.s. metadata, och verktyg av olika slag, t.ex. dynamiska länkar och s.k. expertsystem, som gör det möjligt för användaren själv att snabbt och kostnadseffektivt tolka data. Hur avancerade metadata och verktyg, som behövs, är naturligt- vis också beroende av hur komplicerad den tilltänkta användningen är. En forskare behöver naturligtvis mycket mera ingående meta- information än en journalist. Journalisten kan å andra sidan behöva få metainformationen presenterad på ett mera pedagogiskt sätt, än vad som är nödvändigt för forskaren. b.Om det rör sig om statistisk information av ett slag, som användaren är väl förtrogen med , d.v.s. ett mer eller mindre regel- bundet återkommande informationsbehov, behöver användaren inte alltid ha tillgång till så mycket metainformation. Däremot är det i en sådan situation ofta viktigt för användaren att bli uppmärksammad på viktiga förändringar i förhållande till tidigare perioder, jämförelser med andra regioner, branscher eller liknande. Det är också viktigt för användaren att bli uppmärksammad på fel och störningar av olika slag, som gör att föreliggande data på ett eller annat slag avviker från det normala. c.I ännu mera strukturerade situationer, t.ex. hos aktören på finans- marknaden, där användaren fortlöpande använder sig av vissa väl kända nyckeltal, är det inte så mycket fråga om att förstå den exakta innebörden av informationen som att snabbt bli uppmärksammad på oväntade mönster i data, vilka i sin tur kräver handling av data- användaren. 5.Vissa användare nöjer sig inte med att bara tolka de statistiska data, som han eller hon fått fram från det statistikproducerande systemet. Det kan ofta vara aktuellt att göra egna, mer eller mindre djupgående analyser, ibland genom att kombinera statistik från olika källor med varandra och med egna data av olika slag. Härvidlag krävs, att det är möjligt att tekniskt och innehållsmässigt jämföra data från olika källor med varandra, vilket i sin tur kan kräva ganska ingående kunskaper om de olika datamaterialens kvalitet. 6.Resultaten av tolkningar och analyser sammanställs till någon form av utredning eller beslutsunderlag, som i sin tur används i någon verksamhet. 7.Tolkning, analys och användning av statistiska data leder ofta till följdfrågor, vilka i sin tur leder till upprepningar av stegen 1 – 4 ovan. Användaren kan också vara intresserad av att få tips om liknande analyser, som gjorts av andra användare. I tabell 10 sammanfattas tillgängliggörandeprocessen för statistiska data, sedd ur användarens synpunkt, och där anges några viktiga, till- gänglighetsskapande hjälpmedel, som behövs i de olika delprocesserna. Tillgänglighetsskapande hjälpmedel och åtgärder ·All statistik och alla slutliga observationsregister i information i sin verksamhet och den officiella statistiken är tillgängliga genom en (Steg 1 och 2.) ·Sökmetoderna är intuitiva, lättlärda (cf Internet, Windows), och enhetliga, oavsett var data ligger Sökhjälpmedel som associerar problem eller frågeställ- relevanta statistiska datamaterial? ning med potentiellt relevanta statistiska datamaterial (statistik eller observationsregister). ·systematiska innehållsförteckningar för tillgängliga statistiska datamateria var de än finns ·sökmotorer baserade på innehållsbeskrivningar Beskrivningar som hjälper användaren att bedöma om ett föreslaget datamaterial är av intresse eller ej. Sökhjälpmedel som gör det möjligt för användaren att vet vilka statistiska datamaterial som på ett enkelt sätt peka ut de statistiska datamaterial, som han eller hon vill ha tag i. Verktyg som skickar prenumererad statistisk informa- där användaren vill ha ny statistisk tion till prenumererande användare, så snart den information så snart den föreligger. ·med elektroniska post (måttliga krav på snabbhet) ·med s.k. data shooting (höga krav på snabbhet) ·Lätt att hämta hem statistik och andra tillgängliga lokaliseras och görs fysiskt till- till den egna miljön. gängliga för användaren. (Steg 3.) ·Metadata följer med data, så att användaren lätt kan arbeta vidare med data med egna program. ·Data och metadataöverförs till ·Standardiserade lagringsformat och effektiva över- statistikanvändarens egen dator. föringsprocedurer för data och metadata. ·Verktyg som gör det möjligt för användaren att trans- formera data och metadata för effektiv användning i egna databaser och program. ·Data och metadata ligger kvar hos ·Verktyg som gör det möjligt för användare att fjärrstyra bearbetningar av datamaterialen hos produ- centen, på ett sätt som så långt som möjligt ger användaren samma möjligheter, som om data och metadata låg lokalt hos användaren. ·Verktyg som gör det möjligt för användare att få resultaten av de fjärrstyrda bearbetningarna överförda till den egna lokala miljön på ett sådant sätt att de där kan presenteras och bearbetas vidare enligt ·Fullständiga beskrivningar av innehåll och kvalitet statistik och presenterar tolkningar ·Pedagogiskt utformade översikter: språk, grafik m.m. (Steg 4 och 6.) ·Varningar om begränsningar och fallgropar. ·Mer hjälp genom länkar och expertsystem. ·Komplicerad användning, t.ex. ·Både översiktlig och detaljerad dokumentationav alla forskning, utredning. förhållanden, som är av betydelse för statistiskt korrekt användning och analys, och som gör det möjligt för användaren att ompröva producentens ·Verktyg, t.ex. dynamiska länkar, som gör det möjligt att gräva djupare i data och metadata vid behov. ·Expertsystem som stöd för tolkning och analys ·Experthjälp hos producenten som sista utväg. ·Presentationsmetoder och översiktliga beskrivningar, som gör det möjligt för användaren att snabbt förstå och tolka statistiken på ett rimligt sätt. ·Återkommande analyser av likartat Information, presentationsmetoder och verktyg, som ·framhäver förändringar och skillnader, och som ·ger underlag för att tolka och förklara dessa ·underlättar jämförelser av olika slag, t.ex. över tiden, mellan regioner, mellan branscher. Information, presentationsmetoder och verktyg, som basis av nyckeltaloch signaler av ·enkelt och tydligt framhäver förändringar och ·passar väl ihop med användarens beslutsmodeller och beslutsverktyg, och som ·ger underlag för ett snabbt agerande Användning i kombination med Information och verktyg som underlättar statistiska och andra data från ·bedömningen av olika datas jämförbarhet egna och andras källor. (Steg 5.) ·jämförelser mellan olika data från olika källor Uppföljning och fördjupning av Information och verktygsom hjälper användaren att ·minnas vad han eller hon gjort tidigare ·upprepa liknande bearbetningar och analyser på ett förenklat sätt jämfört med att behöva definiera dem helt från grunden igen ·få referenser till andra användares analyser av (Steg 1 – 7.) Åtgärder för att bemöta vanligt förekommande kritik mot statistikansvariga för att vara alltför restriktiva, dyra, förmyndaraktiga och monopoliserande. ·Effektiv hantering av statistik- ·Kostnadseffektiva och säkra metoder och verktyg, som så lite som möjligt inskränker tillgängligheten till datamaterialen för statistiska bearbetningar enligt steg 1– 7 ovan. ·Metoder som fokuserar på den kombinerade effekten av tekniska, metodologiska, legalaoch administrativa ·Lagstiftning som tydligare framhåller den statistik- ansvariges plikt att tillgängliggöra datamaterial, som ingår den officiella statistiken. ·Produktion av officiell statistikanslagsfinansieras, välja passande pris/prestandanivå. liksom infrastrukturen för tillgängliggörandet. (marginalkostnadsprincip). ·Avgiftsfinansierade tilläggstjänster paketeras så att användaren inte behöver köpa en mera omfattande tjänst än vad han eller hon vill. ·Lagstiftning som tydligare framhåller den statistik- dokumenterad och tillgänglig. ansvariges plikt att dokumentera datamaterial och processer, som ingår den officiella statistiken. statistikansvarig eller producent. ·Kostnaderna för dokumentationsarbetet skall anses ingå i anslaget för produktion av officiell statistik Översikt över krav på tillgänglighet och tillgänglighetsskapande åtgär- der och hjälpmedel i olika delar av tillgängliggörandeprocessen, sedda ur använ- darsynpunkt. 2.4Önskemål och klagomål beträffande den officiella statistikens tillgänglighet Av diskussionerna i kapitel 1 och 2.1 – 2.3 framgår att användarna av officiell statistik bl.a. har framfört följande önskemål och klagomål beträffande den officiella statistikens tillgänglighet: 1.All officiell statistik bör vara lätt tillgänglig på ett enhetligt sätt, oav- sett vem som är statistikansvarig. Det skall gå snabbt och lätt att identifiera och lokalisera statistik och observationsregister som är relevanta i en viss användningssituation. 3.Alla statistikanvändare, även oerfarna och tillfälliga, skall kunna tolka statistiken och använda sig av den på ett korrekt sätt. 4.Kvalificerade användare skall kunna analysera och vidarebearbeta statistiska datamaterial självständigt och på egen hand, utan att vara tvungna att konsultera eventuella experter hos producenten. All erforderlig kunskap om statistik och bakomliggande data och pro- cesser, som man kan behöva för att använda de statistiska data- materialen på ett statistiskt ansvarsfullt sätt i olika situationer, måste därför vara väl dokumenterad och lätt tillgänglig för användarna. 5.Tillgängligheten till statistiska data skall inte inskränkas mer än vad som är absolut nödvändigt för att uppnå lagstadgad statistiksekretess. 6.Ett antal bastjänster, som är nödvändiga för att tillgängliggöra den officiella statistiken skall tillhandahållas till låg marginalkostnad. Bastjänsterna skall vara tillräckliga för de användare, som är villiga att göra en del arbete själva. Därutöver skall det finnas en konkur- rensutsatt marknad, där statistikanvändaren kan köpa olika tilläggs- tjänster, om han eller hon så önskar. För att komma till rätta med ovanstående önskemål och klagomål krävs aktiva åtgärder av olika slag. De faller inom följande åtgärdsområden: 3.Ekonomi: finansiering och prissättning 4.Effektivare hantering av statistiksekretessen Matrisen i figur 11 åskådliggör måldimensionen horisontellt och åt- gärdsdimensionen vertikalt. De viktigaste kombinationerna av möjliga åtgärder och effekter är markerade med x i respektive celler i matris- erna. Dessa kommer att diskuteras mera i detalj i kapitel 3 och 4. Matris för att ange åtgärder för att bättre tillgodose vanligt förekom- mande önskemål och klagomål beträffande den officiella statistikens tillgänglig- het. 2.6Tillgänglighetens plats i det goda statistiska systemet Begreppet tillgänglighet har nära och delvis lite komplicerade rela- tioner till andra centrala begrepp och värden i ett system för officiell statistik. Se figur 12. Enligt SCB:s standard för kvalitetsdeklarationer,22 är tillgänglighet en av fyra huvuddimensioner (komponenter) i kvalitetsbegreppet. Alla kvalitetskomponenter beskrivs med hjälp av metadata.