sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — För att säkerställa förankringen i arbetslivet är det viktigt att dess representation har tillräcklig tyngd. Ledningsgruppen skall vara klar när ansökan lämnas. Det är inte tillräckligt att den ansvarige utbildningsanordnaren väl jer ut någon som är anställd i Komvux eller högskolan som företrä dare för dem, utan den som företräder Komvux eller högskolan skall vara utsedd av respektive organ. Målbeskrivningen skall ge svaret på frågan: vad skall den studerande kunna göra efter fullgjord utbildning? Beskrivningen bör även konkret anknyta till den kommande yrkesverksamheten. 2.3.5Huvudsaklig uppläggning och organisation av utbildningen och Lärande i arbete samt omfattningen av utbildningens olika delar I utbildningsplanen skall utbildningens metodiska och pedagogiska utformning och dess organisatoriska uppläggning beskrivas. Här spe- cificeras vilka huvudmoment eller kurser som skall ingå i utbildningen och vidare anges hur många poäng respektive kurs eller huvudmoment omfattar. Utbildningen kan anpassas till den årsrytm som präglar arbetslivet, och verksamheten får därför bedrivas kontinuerligt utan ter minsindel- ning. Exempelvis skall 80 poäng alltså kunna uppnås än fyra traditionella terminer. En poäng motsvarar dock alltid . En 80-poängsutbildning kan därmed inte bedrivas än . Den arbetsplatsförlagda delen skall vara en tredjedel av utbildnings- tiden, i princip varken mer eller mindre. 40 KY-försökets genomförande och organisation 2.3.6Kursplaner och mål för kurser eller huvud- moment Målbeskrivningen skall för varje kurs eller huvudmoment ge svaret på vad den studerande skall ha uppnått efter fullgjort huvudmoment eller kurs. Det är väsentligt, också vid framtagandet av målen på kursnivå, att ha klart för sig att en utvärdering skall kunna genomföras i förhål lande till målen. Graden av måluppfyllelse måste sålunda kunna be dömas. Det är därför nödvändigt att använda sig av formuleringar som faktiskt kan användas för det syftet. Exempelvis kan detta uttryckas som att den studerande skall tillägna sig en förmåga att kommunicera i någon mera kvalificerad mening, att förklara ett praktiskt förlopp i teoretiska ter mer, att genomföra en produktion, att redovisa ett sammanhang, att köra en maskin med vissa egenskaper. Vaga och i praktiken icke kvantifierbara uttryck som ökade kunskaper, känna till eller ha kun skap om bör undvikas. Det är inte lämpligt att ange timtal och litteraturlistor i utbildningsplanen. 2.3.7Inriktning av Lärande i arbete Den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen kräver kvalificerad hand- ledning och utrymme för reflexion och eftertanke där den stude rande måste ha möjlighet till påverkan. Syftet är inte bara att skapa förtrogenhet med yrkesområdet utan också att lägga grunden för fort satt utveckling i arbetslivet. Under denna del av utbildningen skall den studerande tillämpa ett helhets- eller systemperspektiv, träna upp sin analytiska förmåga, lära sig att ta ansvar och öva upp sin förmåga till samspel med andra på arbetsplatsen. Utbildningsplanen skall innehålla en redovisning av hur dessa krav och syften skall uppnås. Den arbetsplatsförlagda utbildningen skall ge en hög grad av för tro- genhet med ett yrke eller ett yrkesområde, men den får inte vara så snävt företagsspecifik att den får karaktären av intern företagsutbildning. Det är också viktigt att behovet av branschkännedom och erfarenheter från delbranscher tillgodoses. Utbildningsplanen skall innehålla en redovis- ning av hur detta säkerställs. Kommer exempelvis de studerande att vara på en eller flera arbetsplatser under Lärande i arbete? Det är viktigt att uppläggningen av Lärande i arbete beskrivs nog- grant och inte minst att läroprocessen därunder redovisas tydligt. Denna arbetsplatsförlagda utbildning utgör en del av en projekt- och problem- baserad utbildning. Den arbetsplatsförlagda utbildningen skall inte ut- göras av praktik i vanlig mening utan utformas som ett Lärande i arbete. KY-försökets genomförande och organisation 41 Det skall framgå i utbildningsplanen hur många arbetsplatsför lagda perioder som ingår och när de infaller . är av den uppfattningen att god integration karaktäriseras av fler snarare än färre perioder, att första perioden bör ligga tidigt i utbildningen och att den sista arbetsplatsförlagda perioden inte bör ligga sist i utbildningen. 2.3.8Kompetenskrav på den personal som medverkar i utbildningen Utbildningsplanen skall innehålla en redovisning av kraven på den undervisande personalen. De kan t ex avse krav på formell utbildning, krav på yrkesteknisk kompetens och erfarenhet, krav på pedagogisk utbildning eller visad pedagogisk skicklighet. Det är lämpligt att också redovisa hur icke-formella meriter skall prövas och bedömas. vill inte ha en beskrivning av meriterna hos dem som avses medverka i utbildningen, utan konkreta krav som måste uppfyllas för att någon skall få undervisa på utbildningen. Utbildningsplanen skall innehålla en redovisning av vilken nivå, t ex befattning i företaget eller organisationen eller tidigare erfarenhet av ledning eller handledning, som handledarna i den arbetsplatsförlagda delen kommer att hålla. Utbildningsplanen skall innehålla uppgifter om och i så fall vilka åtgärder som kommer att vidtas för att utveckla den pedagogiska och ämnesmässiga kompetensen bland lärare och handledare. 2.3.9Förkunskapskrav och andra villkor för att påbörja utbild ning Behörigheten att antas till utbildningen avses vara i princip samma som för högskolan. får medge att andra erfarenheter än gymnasieutbildning ger tillträde till utbildningen. Utbildningen kan stå öppen för dem som kommer direkt från gymnasieskolan. Den kan också stå öppen för deltagare från arbetslivet. Behörighetsreglerna kan utformas så att de möjliggör en prövning inom försöksverksamhetens ram av om andra erfarenheter än formell gymnasieutbildning kan ge likvärdiga förutsättningar att klara utbildningen. Det är tillåtet att ha viss arbetslivserfarenhet som ett särskilt behö rig- hetskrav, men inte tillåtet att kräva anställning. Behörighets reglerna får inte utformas så att de verkar segregerande. All utbildning måste också vara riksrekryterande. 42 KY-försökets genomförande och organisation Utbildningsplanen skall innehålla en redovisning av vilka för kun- skapskrav som avses gälla för utbildningen. särskilda be hörig- hetskrav (dvs utöver grundläggande behörighet) skall det fin nas goda motiv för dessa. Enligt förordningen får en eller flera av följande urvalsgrunder använ- das: betyg, särskilt prov, tidigare utbildning och yrkeserfarenhet. In- tervjuer för att välja ut de sökande som har störst möjlighet att tillgo- dogöra sig utbildningen får också användas. Urvalsgrunderna får inte utformas så att de verkar segregerande. Utbildningsplanen skall innehålla en beskrivning av hur urvalet av studerande skall gå till, gärna stegvis eller i punktform. Beskrivningen skall vara så tydlig att en utomstående skall kunna tillämpa urvals reg- lerna och det skall vara möjligt att i efterhand kontrollera om de följts. Beslut om antagning skall fattas av ledningsgruppen. 2.3.11Principer för betygssättning och former för kunskapskontroll Utbildningsplanen skall innehålla en beskrivning av hur den kontinu- erliga kunskapsuppföljningen och examinationen skall genomföras och vilka betyg som kommer att användas i utbildningen. Nivån icke god- känd måste finnas med i betygsskalan både i de skolförlagda momenten och i Lärande i arbete. rekommenderar att en och samma betygsskala används i hela den skolförlagda delen av ut bildningen, även om ingående moment hämtas från utbildningsan ordnare med skilda betygssystem. Utbildningsplanen skall ange om utbildningsbevis eller examen kommer att utfärdas samt grunderna för detta. För att en kvalificerad yr- kesutbildningsexamen skall få utfärdas krävs att utbildningen omfat tar minst 80 poäng. Utbildningsplanen skall innehålla de mål och krav som skall uppfyllas för examen, samt examens inriktning. Exempelvis kan detta vara att samtliga kurser genomgåtts med godkänt resultat, att Lärande i arbete genomförts med godkänt resultat, att exa mensarbetet fullgjorts tillfredsställande. KY-försökets genomförande och organisation 43 Utbildningsplanen skall ange om några av utbildningens huvudmoment eller kurser avses få tillgodoräknas vid den högskola som ingår i led- ningsgruppen och i så fall med hur många poäng. Utbildningen behö ver inte innehålla tillgodoräkningsbara poäng, men är någon kurs mycket lik en kurs som finns på högskolan, eller är hämtad därifrån, bör det prövas om utbildningen kan tillgodoräknas för den som så önskar. Besked om detta kan endast lämnas av högskolan i fråga. Utöver de ovan refererade anvisningarna för ansökan om försöksverk- samhet har givit ut en sammanställning allmänna råd och föreskrifter som diskuterar ett antal särskilda frågor. Nedan refere ras några av dem. har inte några invändningar mot att en utbildnings anord- nare gör ett visst överintag. Kommittén anser att ett överintag inte kan göras hur stort som helst och det bör inte överstiga av den medgivna volymen. 2.4.2Tillgodoräkning av annan utbildning eller verksamhet anser att en studerande inte bör medges tillgodo räkning av alltför stora delar av annan skolförlagd utbildning. Mer än 25 pro cent bör inte medges. Enligt kommitténs uppfattning är beslut i ärenden om tillgodoräkning att jämställa med antagningsbeslut, varför de bör fat tas av ledningsgruppen för utbildningen. 44 KY-försökets genomförande och organisation 2.4.3Antagning till utbildning efter den reguljära starten anser att studerande kan antas efter det att utbildningen inletts. Beslut om antagning efter utbildningens start skall fattas av led- ningsgruppen för utbildningen. Enligt förordningen (1996:372) skall det finnas en utbildningsplan för varje utbildning. Förändringar i utbildningsplanen måste godkännas av . 2.4.5Byte av medlemmar i ledningsgruppen Det står varje ansvarig utbildningsanordnare fritt att inom de ramar som anges i förordningen byta ut och ta in nya ledamöter i ledningsgruppen. Förändringar i ledningsgruppens sammansättning bör rapporteras till . Ett gott utbildningsresultat förutsätter en aktiv och positiv medverkan från alla dem som är verksamma på arbetsplatsen. Enligt KY-kommit- téns uppfattning är det ett särskilt ansvar för ledningsgrupperna att denna förankring kommer till stånd och vidmakthålls. Detta förutsätter bl a en lyhördhet gentemot de grupper av anställda som medverkar i Lärande i arbete. Ledningsgrupperna kan därför utvidga sin represen- tation från arbetslivet med företrädare för de grupper av anställda som medverkar i utbildningen. Kvalificerad yrkesutbildning kan inte anses tillhöra någon särskild del av utbildningsväsendet. Enligt KY-kommitténs uppfattning är det därför olämpligt att använda examens- och utbildningsbenämningar som kan associeras till någon tidigare eller nu existerande utbildningsform. Det är således inte lämpligt att använda uttryck som ingenjör, kandidat, hög- skole- eller yrkesteknisk vid beskrivningar eller benämningar i samband med den Kvalificerade yrkesutbildningen. KY-försökets genomförande och organisation 45 Följande regler gäller: -För utbildning som omfattar minst 80 poäng har den studerande rätt att få ett examensbevis på en kvalificerad yrkesutbildningsexamen om han eller hon är godkänd på alla moment som ingår i utbildningen. -För utbildning som omfattar mindre än 80 poäng har den stude rande rätt att få ett utbildningsbevis om han eller hon har minst godkänt betyg på alla i utbildningen ingående kurser. -För studerande som inte har betyget godkänt på alla ingående kur ser kan ett samlat betygsdokument utfärdas där kurser med godkänt resultat anges. -Både utbildningsbevis och examensbevis kan inte utfärdas för samma utbildning. Namnet på utbildningen bör vara det samma som i den av KY-kom- mittén beslutade utbildningsplanen, exempelvis Examensbevis för kvalificerad yrkesutbildningsexamen med inriktning mot ..., 80 poäng eller Utbildningsbevis för kvalificerad yrkesutbildning med inriktning mot ..., 45 poäng. Ledningsgruppens ordförande bör, eventuellt tillsammans med ansvarig utbildningsanordnare, skriva under betygsdokumentet. Om utbildningen innehåller kurser som kan tillgodoräknas vid någon hög- skola kan det anges. I så fall kan det också vara lämpligt att en repre- sentant från den högskolan skriver under betygsdokumentet. Ett väl så gott alternativ är att högskolan tillhandahåller ett särskilt dokument där tillgodoräkningen framgår. Det är lämpligt att i utbildnings- respektive examensbeviset redovisa alla ingående kurser med uppgift om namn, omfattning i poäng samt betyg. Det bör vidare framgå att en poäng motsvarar en veckas hel- tidsstudier samt vilka betygssteg som använts. Är det olika betygs steg i olika kurser anges det. Omfattningen av Lärande i arbete och hur det har genomförts bör framgå: exempelvis om det har varit sepa rata kurser eller som moment ingående i olika kurser. De arbetsplatser där den stude- rande har genomfört sitt Lärande i arbete bör anges. Eftersom varje utbildning i sig är unik, är det viktigt att utbildning- arna beskrivs tydligt. I den utbildningsplan som beslutats av kommittén framgår utbildningens övergripande mål samt målen för de kurser som ingår. I en bilaga till utbildnings- eller examensbeviset kan kursernas omfattning och målbeskrivningar redovisas. 46 KY-försökets genomförande och organisation Lärande i arbete har stor betydelse i Kvalificerad yrkesutbildning och det gäller för de studerande särskilt när de skall söka anställning. En utförligare beskrivning av Lärande i arbete kan därför vara värde full. En sådan kan exempelvis innehålla en närmare redogö relse för innehållet i Lärande i arbete under de olika perioderna, vilka arbetsplatser (t ex företag eller avdelning) som tagits i anspråk och deras storlek och inriktning, vilka färdigheter den studerande uppnått och, efter medgivande från vederbörande, vilka handledare den studerande haft. Denna beskrivning bör ha formen av en särskild handling eller intyg. 3Utvärderingsuppdraget och dess frågor I detta kapitel beskriver vi utvärderingsuppdraget samt pekar på var i rapporten vi behandlar de olika frågorna. Som underlag finns PM: Utvärdering av försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning , där kommittén för Kvalificerad yrkesutbildning har preciserat upp draget i tio punkter som utvärderingen bör belysa. Vår tolkning av upp draget konkretiseras nedan. Framställningen bygger till stor del på det anbud som vi lämnade till . Vissa modifieringar och omtolkningar har skett under utvärderingens gång. Vidare så har en del frågeställningar betonats på bekostnad av andra. Vi skall nedan även redogöra för hur och varför dessa förändringar skett. -Svarar utbildningen mot de kompetens- och kvalitetskrav som ställs på dagens arbetsmarknad? -Har utbildningen någon betydelse för produktionsresultat och ut- veckling? Av anbudsunderlaget framgår att svaret skall ges genom att jämföra konceptet mot intressenternas krav och uppfattningar samt genom att följa upp studenterna efter avslutad utbildning. Frågan om utbildningens samhällsrelevans, där arbetsmarkna dens krav betonas, kan ses ur två aspekter. Den ena är om den totala utbild- ningssatsningen svarar mot de strukturella förändringar vi kan se i arbetslivet av . Här handlar det om en utvärdering av KY- kommitténs förmåga att göra samhällsrelevanta prioriteringar och ytterst om utbildningssystemet har den överblick som krävs för att allokera resurser på ett sätt som motsvarar arbetsmarknadens krav. Den andra aspekten är hur de enskilda programmen passar in i denna helhet. Man skulle kunna formulera frågan: har (eller 48 Utvärderingsuppdraget och dess frågor ) fått den utbildning man beställt? Utredningsdirektiven betonar här avnämarnas förmåga att själva formulera sina krav och önskemål. Vi har ägnat denna fråga stor omsorg i vår utvärdering. I kapitel 6 presenteras en bild av arbetsmarknadens utveckling och vilka krav som ställs på morgondagens arbetskraft och utbildningssystem. I kapitel 5 redovisas vilka utbildningar det blev och i kapitel 13 får vi studenternas syn efter avslutad utbildning. om utbildningarna har haft någon betydelse för produktionsresultat och utveckling har däremot varit svår att besvara. Det måste gå efter avslutad utbildning innan man kan avläsa några sådana effekter. I kapitel 12 redovisar vi studenternas flyttmönster för att få tillträde till utbildningen och var de bor efter avslutad utbildning. Utifrån detta kan vi diskutera den regionala nettotillväxt som direkt kan hänföras till utbildningarna. -Bryter utbildningen könsbundna utbildnings- och yrkesval? -Om så är fallet: Vad beror det på? Könsmärkningen av såväl arbetsliv som utbildningar har visat sig ut göra starka strukturer. Vår avsikt var att dokumentera såväl vilka ambitioner som funnits att bryta dessa strukturer som i vilken grad man lyckats. Ambitionerna att bryta strukturerna kan finnas på två nivåer, dels en strukturell nivå där vi studerar huruvida utbildningsutbudet bryter mot etablerade mönster för tjej- och kill-utbild ningar men också på programnivå där vi ser hur jämställdhetsaspekten beaktats i de enskilda utbildningarna. Resultaten redovisas huvudsakligen i kapitel 7 där vi beskriver vilka studenter som sökt sig till Kvalificerad yrkesutbildning (KY). I kapitel 12 diskuteras flyttbenägenheten för män respektive kvinnor. -Kan utbildningen bidra till ny produktion av varor och tjänster? -Kan utbildningar fylla små men betydelsefulla utbildningsbehov inom ett stort geografiskt område? Utvärderingsuppdraget och dess frågor 49 Frågan om smala och riksunika utbildningar är intressant ur ett natio- nellt perspektiv. Här ställs ett regionalt kompetensförsörjningspers pektiv mot ett mer nationellt och kanske individorienterat perspektiv. Intressanta frågor är även i vilken omfattning utbildningsanordnarna har lyckats profilera riksunika utbildningar och i vilken grad man har lyckats med en nationell rekrytering. Den regionala dimensionen presenteras i kapitel 12 och har utvidgats något i förhållande till vårt anbud. Vi diskuterar bakgrunden till regeringens förslag att på lokal nivå utforma utbildningarna samt i vilken utsträckning som utbildningsanordnare lyckats rekrytera studenter i nationellt avseende. Därefter följer en kvalitativt inriktad dis kussion kring några av de faktorer som förenar utbildningar som haft framgång med avseende på riksrekrytering. Frågan om utbildningarna har bidragit till ny produktion av varor och tjänster är för tidigt ställd. Det måste gå efter av slutad utbildning innan några sådana effekter kan avläsas. -Har utbildningen förverkligat ett Lärande i arbete? -Har utbildningen lyckats integrera arbetsplatsförlagd och skolför- lagd utbildning? -Vilka kvalitativa skillnader finns gentemot andra skolformers utbildningar (arbetsplatsförläggning, integrering m m)? -Har Kvalificerad yrkesutbildning lyckats rekrytera nya grupper av studerande? -Har Kvalificerad yrkesutbildning bidragit till övergång till hög- skolan? -Har Kvalificerad yrkesutbildning bidragit till ett kompetenslyft i förhållande till påbygg nadsutbildningarna och gymnasieskolans olika program (särskilt de yrkesinriktade)? -Innefattar Kvalificerad yrkesutbildning moment på högskolenivå? Dessa frågeställningar utgör tillsammans med frågorna om utbildning ens arbetslivsrelevans själva kärnan i vår utvärdering. Vi ägnar sär skild uppmärksamhet åt vad som kännetecknar studenternas Lärande i arbe te. Hur väl fungerar växelbruket mellan den skolförlagda respek tive arbetsplatsförlagda kompetensutvecklingen? I vad mån klarar den Kvalificerade yrkesutbildningen målsättningarna att förverkliga ett Lärande i arbete? Olika yrkesutbildningars historia erbjuder en rik erfa- 50 Utvärderingsuppdraget och dess frågor renhetsbank från vilken uttag med fördel kan göras. Vissa yrkes grupper och branscher kan dela med sig av sin kompetens inom detta område, t ex IT-branschen, vårdsektorn, byggnadsindustrin eller för svaret. Vem man å andra sidan vill låta sig inspireras av är ofta svårt att förutsäga. Huvuddelen av våra resultat presenteras i kapitel 8 där utbildningar- nas uppläggning och genomförande beskrivs och diskuteras. Lärandet i arbetet och integreringen av arbetsplatsförlagd och skolförlagd utbild- ning får ett stort utrymme. Här diskuteras även frågan om moment på högskolenivå. Den direkta frågan om Kvalificerad yrkesutbildning bidragit till övergång till högskolan belyses i kapitel 13, där vi följer studenterna efter avslutad utbildning. Frågan om Kvalificerad yrkesutbildning lyckats rekrytera nya grupper av studerande belyses med en enkätstudie som presenteras i kapitel 7. Skillnader och likheter jämfört med andra skolformers utbildningar diskuteras explicit ur ett historiskt perspektiv i kapitel 1 och mer implicit i kapitel 5 utifrån vilka utbildningar som startat. -Har utbildningens olika huvudmannaskap haft någon betydelse? Det framgår av listan över utbildningsanordnare att mer än hälften av dessa är kommuner eller organisationer med ett stort kommunalt infly- tande. Rimligen kommer denna kommunala anknytning att få ett starkt genomslag i vilka utbildningar som anordnas. Tillsammans med länsarbetsnämnderna får kommunerna allt mer av ansvaret för ung doms- arbetslösheten. I många glesbygdskommuner vill ungdomar na inte studera vidare på högskolan. Kanske är det så att den Kvalifice rade yrkesutbildningen här kan fylla ett behov, både för näringslivet och för samhället i stort, av att förbereda dessa ungdomar för fram tiden? Följ- aktligen blir det intressant att dels jämföra vad för slags utbildningar kommunala respektive icke-kommunala valt att anordna, dels dessa utbildningars innehåll. Frågan om olika huvudmannaskap diskuteras i kapitel 10. Huvud- mannaskapet är även en central fråga i kapitel 15, där vi diskuterar olika framtidsvisioner. Utvärderingsuppdraget och dess frågor 51 -Har utbildningarnas olika ekonomiska förutsättningar haft någon betydelse för innehåll och kvalitet? Kan man se några kvalitativa skillnader mellan de resurskrävande och de mindre resurskrävande utbildningarna? Vi kan inte utesluta att skill- naderna i ekonomiska förutsättningar i huvudsak beror på behovet av utrustning men det vore spännande om vi fann en ekonomisk variation där utbildningsanordnarna varit friare att allokera resurserna. Kapitel 11 ägnas helt åt frågan om skilda ekonomiska förutsätt ningar har någon betydelse för utbildningarnas kvalitet. -Hur har samverkan mellan arbetsliv, högskolan och Komvux orga- niserats och genomförts? -Vilken betydelse har samverkan haft ur ett arbetslivsperspektiv? -Har samverkan haft någon spridningseffekt till andra områden? En intressant fråga är huruvida befintliga och etablerade strukturer har engagerat sig i skolfrågor eller om utbildningsprogrammen skapat nya strukturer. Vår kärnfråga är hur den konkreta samverkan har gestaltat sig, dvs vilken roll de olika intressenterna haft för programmens utformning. En intressant delfråga är om ett starkt före tagsengagemang i ledningsgruppen är en garanti för en bra arbets platsförlagd utbildning. I kapitel 10 diskuterar vi frågorna om samverkan med arbetsliv, högskola och Komvux på ett generellt plan och i kapitel 8 diskuteras speciellt samverkan kring Lärande i arbete. Frågan om vilken betydelse samverkan haft ur ett arbetslivsperspektiv och om den har någon sprid- ningseffekt till andra områden är för tidigt väckt. -Hur har regelverket (lag och förordning) fungerat i praktiken? -Vilken är betydelsen av en fristående utbildningsmyndighet? 52 Utvärderingsuppdraget och dess frågor Uppfattningen om behov av regleringen är starkt kopplad till frågan om huvudman, dvs om det skall vara stat, kommun eller en fristående myndighet. Det är intressant att klarlägga vilket handlingsutrymme som funnits och hur utbildningsanordnarna valt att utnyttja detta.