sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — Flera framgångsrika företag har även satsat på internationella marknader. Framgångsrika företagare som Reman på och på har gjort grundliga marknadsunder- sökningar före företagsstarten för att få klarhet om affärsidén håller. Andra som Ulusoy på Frukt Centralen, på m.fl. har testat sina affärsidéer i en liten skala med resurssnål strategi och flera etappmål. Tillväxten har sedan skett stegvis. Samstämmiga uppgifter från de intervjuade företagarna gör gällande att en bra affärsidé är en förutsättning för tillväxt. Samtliga intervjuade företagare har lyckats tack vare affärsidéer som har fått genomslag på marknaden. Så gott som samtliga intervjuade företagare är av den åsikten att det är omöjligt att vara en framgångsrik företagare utan att vara entreprenör i ordets egentliga mening. Egenskaper som att vara radikal, flexibel, villig att ta risker, ha innovationsförmåga och en vilja att växa nämns som viktiga. En bra affärsidé förverkligas inte om den inte förvaltas av en företagare som äger sådana egenskaper. De intervjuade anser att den egna personligheten är avgörande om man lyckas eller misslyckas som företagare. Som företagare är man beroende av sig själv och sin egen personlighet vid både fram- och motgångar. Några av de intervjuade som har haft hinder i sin tillväxt understryker vikten av en anpassningsförmåga hos företagaren som en ofrånkomlig egenskap för tillväxt. För framgång krävs en stor öppenhet att ta till sig nya idéer och utmaningar. Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag 171 De flesta intervjuade företagarna anser att det är väsentligt att skaffa sig all betydande information före igångsättningen. Det gäller bl.a. infor- mation om branschen, kundkretsen, marknaden för produkten eller tjänsten samt var man hittar sina kunder och på vilka kundgrupper sats- ningen skall ske. Det är också nödvändigt att studera lagar och regler och vilken företagsform som är fördelaktig. Många av de intervjuade påpekar att det finns stor risk för kostsamma misstag om företagaren saknar kunskap om branschen eller det affärsområde som satsningen skall ske på. De intervjuade företagarna har använt sig av olika informations- kanaler inför företagsstarten. De vanligaste informationskällorna som nämns är de egna etniska nätverken och bekanta med branschkännedom. Några av de intervjuade företagarna framhäver behovet av god känne- dom om konkurrenterna för tillväxt och överlevnad. Som bevekelsegrund hänvisar de till den allt ökande konkurrensen inom respektive branscher. De vidhåller att den hårda konkurrensen inom sina respektive branscher ställer krav på en god kännedom om konkurrenters svaga och starka sidor. Några har angett att det är tack vare en god kännedom om konkurrenterna som de har klarat av tävlan, kunnat växa och profilera sig. Överlevnaden och tillväxten kräver enligt de intervjuade företagarna en egen nisch eller en tydlig profil som kan uppmärksammas av kunderna. Eftersom det är flera som konkurrerar om samma kunder är det näst intill omöjligt att ha framgång om företaget inte hittar idéer som kan locka till sig kunder. Företagaren måste ha en klar bild av kundernas önskemål och aktivt bearbeta och påverka marknaden. Flera intervjuade företagare påpekar vikten av tolerans både från före- tagaren själv och dennes närmaste omgivning i samband med motgångar. När beslutet att starta eget tas måste företagaren ha klart för sig att arbetet kommer att kräva stora uppoffringar. Man måste vara beredd att ha mindre fritid samt långa och tröttsamma arbetsdagar. Bristen på fritid kan vara påfrestande för familjen. Det är således viktigt att företagaren har stöd från familj och vänner. Flera intervjuade företagare betygar att 172 Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag det kan till och med vara svårt att klara av den utan fullt stöd från de närmaste. Vid företagets start finns i regel en hel del oförutsedda svårigheter. Man får kanske färre kunder än man hade räknat med, det kan vara svårt att ta kunder från konkurrenterna, priset på varan eller tjänsten kan vara fel eller det kan finnas ett svalt intresse för varan eller tjänsten som man ville sälja. Allt detta och andra liknande motgångar kan vara påfrestande både för företagaren och den närmaste omgivningen. Det gäller att stå kvar och kämpa till dess att man ser en förändring. En av företagarna beskriver processen som en födslovånda. Så gott som samtliga intervjuade företagare nämner vikten av famil- jens stöd när företagaren konfronteras med olika sorts problem. Det fordras också att ha tålamod och lära sig att hantera motgångar på rätt sätt. Framgång kräver enligt de intervjuade att företagaren är beredd att finna alternativa reträtt- eller utvägar när man konfronteras med problem som är svåra att övervinna. Samtliga intervjuade företagare tycker att det är mycket viktigt med kontakt och nätverk både vid start och vid utveckling av företaget. Som företagare är man beroende av en stor bekantskapskrets både inom och utanför branschen. Att ha bra kontakter förutsätter också att ha god människokännedom, god samarbetsförmåga och god förståelse av det svenska synsättet. Ju fler kontakter man har med andra företagare, leverantörer, vänner och bekanta som har kännedom och kunskap om branschen, desto bättre förutsättningar finns det för att växa. Kontakten kan vara ett stöd för att testa affärsidéer och att marknadsföra produkter och tjänster, att hitta marknader m.m. Ulusoy från Frukt Centralen och Tayli från Idaberget , två framgångsrika företagare som är verksamma inom detalj- respektive partihandel, tar upp kontakter och nätverk som en livsavgörande fråga för företagens tillväxt. Genom bra kontakt med leverantörer har dessa företag fått förmånliga krediter, vilket minskat behovet av lån från bank, släkt och vänner. har klarat av sina motgångar och framgångar genom vänner och bekanta. Reman, m.fl. ser bra kontakter från marknadsföringssynpunkt. De har kunnat vidga sina kundkretsar och ökat sina marknadsandelar genom goda kontakter och rekommendationer från nöjda kunder. Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag 173 Kunnighet i svenska språket och kulturkompetens De flesta intervjuade företagarna anser att förståelse mellan företagare och kunder är en förutsättning för bra service. Några påpekar därjämte att bristfälliga kunskaper i svenska språket, förekomsten av kommuni- kationsstörningar samt kulturella barriärer mellan företagare och kunder kan ge upphov till uteblivna affärer. En företagare kan gå miste om kunder, tappa marknadsandelar eller bli ifrågasatt till följd av missupp- fattningar. Samtliga intervjuade företagare anser därför att det är viktigt att behärska det svenska språket för att lyckas som företagare. Detta gäller framför allt inom servicesektorn där man har direkt kontakt med kunder. Eftersom majoritetsbefolkningen utgör en viktig kundkrets framhåller de intervjuade företagarna vikten av att känna till den svenska kulturen och det svenska synsättet. Som företagare i måste man vara korrekt, sanningsenlig, allmänt trevlig, tillmötesgående och undvika konflikter samt att inte höja rösten. En av de intervjuade företagarna, , anser att det kan vara svårt att hävda sig på marknaden om man är blind för de kulturella särdragen. Det kan ibland hända att företagaren och kunden har olika uppfattningar om hur man gör affärer. En invandrarföretagare och en svensk kund kan se affärsvärlden utifrån var sin referensram. Det är när företagaren möter kunder som tänker och uppträder annorlunda och främmande som företagarens egen kultur uppenbaras. Speciellt stark blir upplevelsen då typiska synsätt och grundläggande värderingar hos majoritetsbefolk- ningen kommer i konflikt med det företagaren har lärt sig hemifrån. Om man vill lyckas som företagare är det viktigt att lära sig de oskrivna reglerna i anser Reman. Man skall undvika konflikter, motsättningar skall lösas med fredliga medel, öppna konflikter bör helst undvikas och man skall hålla inne med sina känslor, framför allt i icke privata sammanhang. Man skall också vara saklig, logisk och rationell. Man skall inte sticka ut hakan för mycket för egen del, man skall inte heller överdriva, inte lysa eller exponera sig för mycket. Man skall vara duktig men inte framhålla eller visa det och man skall inte stoltsera med pengar. Det strider mot den svenska jämlikheten och den anspråkslöshet som enligt flera intervjuade kännetecknar många svenskar. Man bör känna till den svenska Jantelagen. Kännedom om de rätta instanserna Några företagare påpekar vikten av god kännedom om samhällets ser- vice för företagare. Detta kan spara både tid och resurser. 174 Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag kan t.ex. spendera pengar på information och tjänster som han/hon kan förse sig med helt eller delvis kostnadsfritt. Det finns olika stöd och service för företagare. Det gäller att ha goda kunskaper om dessa instanser. Information om dessa instanser är viktig framför allt inför företagsstarten. En del intervjuade säger att de skulle ha sparat mycket tid och pengar vid företagsstarten om de hade gått t.ex. på starta eget kurs. De intervjuade företagarna lyfter upp marknadsföringen som en av de viktigaste delarna av arbetet för en företagare. Som företagare måste man utgå ifrån att det inte finns någon vara eller tjänst som säljer sig själv. För att kunna överleva som företagare måste man synas och höras. Kunderna måste känna till ens egna existens. En företagare kan använda olika metoder i sin marknadsföring beroende på vilken produkt eller tjänst man ämnar sälja, vilka kundkretsar man vänder sig till, vad man har för finansiella resurser, vilka kontakter och nätverk man har m.m. De intervjuade använder olika marknadsföringsmetoder, t.ex. direkt reklam, annonsering och personlig försäljning. Ulusoy och Tayli påpekar särskilt vikten av att undvika en beroende ställning av en begränsad kundkrets. Båda hade i början av sin verksamhet profilerat sig på invandrarkunder men fick sina stora genombrott när de lyckades utvidga sina kundkretsar genom att vända sig även till svenska kunder. Den viktigaste drivkraften för tillväxt är att företagsledaren själv har denna målsättning. Men det är också viktigt att miljön - regelsystem, skatter, förhållanden på arbetsmarknaden m.m. - i är sådan att möjligheter till expansion finns. Flera framgångsrika företagsledare med utländsk bakgrund har påpekat att det måste finnas goda förutsättningar att starta och driva företag i - annars kommer personer med möjligheter att lämna landet och i stället välja andra länder för sin aktivitet. Det måste finnas en framtidstro för att investeringar och där- med ett ökat antal arbetstillfällen skall komma till stånd. Utredningen håller med om detta synsätt. Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag 175 De största svårigheterna, i förhållande till övriga delar av befolkningen, har personer med utländsk bakgrund när han eller hon skall starta ett företag. Men om grundaren av företaget från början inte kunnat lägga en bra bas för företagets fortsatta verksamhet och expansion, kvarstår dessa problem ofta även . Problemen kan ha sin grund i det för- hållandet att företagaren varit tvingad att hyra en rörelse i stället för att köpa den på grund av att han/hon inte har accepterats som hyresgäst till en affärslokal, eller inte har kunnat finansiera verksamheten på den traditionella lånemarknaden på grund av otillräckliga tidigare bankkon- takter. Utredningen har kommit i kontakt med flera företagare som vid företagens start haft problem med att hyra affärslokaler eller att få lån i bank. När företagen senare trots de inledande problemen lyckats väl, har de tidigare svårigheterna med t.ex. lokaler och lån upphört. Flera framgångsrika företagsledare med utländsk bakgrund sitter nu för övrigt som ledamöter i bankers lokalstyrelser. Flertalet företagsledare har påpekat vikten av kunskaper i det svenska språket, kulturell förståelse för det nya hemlandet. Vidare har framhållits nyttan av nätverk, mentorskap eller kompanjonskap med personer som är födda i eller i alla fall grundligt känner till de svenska förhållandena. 10Finansiering och vissa konsekvenser av utredningens förslag 10.1Finansiering av utredningens förslag Utredningen har två huvudsyften. Det ena är av allmänmänsklig, etisk natur. Personer med utländsk bakgrund skall varken direkt diskrimineras när de startar och driver företag eller behöva hamna i ett sämre läge än majoritetsbefolkningen på grund av olika system eller förfaranden, som har utformats för andra betingelser än de som råder . Här har utredningen bl.a. föreslagit att verksförordningen skall innehålla en be- stämmelse om att effekterna för likabehandling av personer med utländsk bakgrund och den övriga befolkningen alltid skall uppmärksammas vid beslut där olika effekter kan uppstå. Ett annat exempel är ändring av straffbestämmelserna om olaga diskriminering. Härutöver föreslås vissa uppdrag till t.ex. . Förslag av denna natur kan inte värderas i intäkter och kostnader för staten. Utredningen har med tillfredsställelse noterat att i samråd med utredningen utarbetat nya etiska råd och att koncernche- ferna i de fyra storbankerna uttalat sin klara viljeinriktning att öka kontakterna med personer med utländsk bakgrund. Sådana beslut och åtgärder är inte heller meningsfulla att intäkts- och kostnadsberäkna. Det andra syftet är ekonomisk natur. finns det en hög arbets- löshet och den är särskilt hög bland olika grupper av invandrare. För att minska arbetslösheten genom eget företagande måste det enligt utred- ningen utformas en generell närings- och skattepolitik, som ger en god grogrund både för att starta nya företag och för att få de redan igång- varande företagen att bestå och att växa. Den generella ekonomiska politiken är basen för invandrarföretagandets utveckling. Först därefter kan förslag med ekonomiska implikationer påverka invandrarföre- tagaren. 178 Finansiering och vissa konsekvenser av utredningens förslag För att få till stånd en ökning av nyföretagandet eller för att förbättra villkoren för redan befintliga företag har utredningen dels föreslagit vissa särskilda åtgärder för invandrarföretag, dels vissa förslag som föreslås omfatta alla företag - mot bakgrund av att dessa är särskilt viktiga för företag som drivs av invandrare. Utredningen förordar således inte särskilda åtgärder för invandrarföretagare sedan de startat verksamheten, utan deras behov och möjligheter skall tas till vara genom den allmänna näringspolitiken. I den allmänna arbetsmarknadspolitiken bör insatser för nystart av företag enligt utredningen ha en hög prioritet. Nya företag ger inte enbart arbete till den som startar företag utan ger också, vid expansion, möjligheter att ge anställning till andra. De förslag som utredningen lämnar och som kräver en finansiering med statliga medel, bör betraktas som investeringar för framtiden och inte som löpande kostnader. De föreslagna åtgärderna skall medverka till att outnyttjat humankapital och annat kapital börjar arbeta för landets tillväxt. kommer således insatserna att bli till nytta för staten och landets invånare. Ett genomförande av utredningens förslag kommer således att vara självfinansierade och härtill lämna ett klart tillväxttillskott till samhälls- ekonomin. På kort sikt och utifrån ett mycket statiskt betraktelsesätt medför de förslagna åtgärderna i vissa fall ökade utgifter eller minskade inkomster för staten. Förslag till en mera kortsiktig finansiering lämnas därför i enlighet med de generella anvisningarna som föreligger. Den förändrade inriktning som utredningen förordar i integrations- arbetet, i arbetet med att få igång nya företag m.m., kan i huvudsak ske genom en förändrad inriktning och användning av tidigare anslagna medel. De säråtgärder för invandrarföretagandet som utredningen föreslår och som medför kostnader för staten är följande: I kapitel 6 har utförligt beskrivits och motiverats behovet av en förändring i integrationspolitiken. Förslag har där lämnats om reforme- ring av flyktingmottagandet så att tillväxt och inte socialt omhänder- tagande blir utgångspunkten. Statens kostnader för flyktingmottagningen och integrationsarbetet finns i budgetpropositionen under utgiftsområde 8, Invandrare och flyk- tingar. /99 har anslagits . Av detta belopp har avsatts till Kommunersättningar vid flyktingmottagande (B 4). Utredningen föreslår en samordning av ersättningarna till det kommunala introduktionsarbetet och det regio- SOU 1999:49 Finansiering och vissa konsekvenser av utredningens förslag 179 Den nya inriktningen medför inte behov av ytterligare medel. Utredningen föreslår att länsstyrelserna tilldelas sammanlagt att användas och fördelas till bl.a. redan existerande eller till nybildade organisationer för att stimulera ett ökat företagande bland personer med utländsk bakgrund (kapitel 7). Eftersom insatserna kommer kommunerna tillgodo föreslås att dessa medel tas från ovan- nämnda anslag för flyktingmottagande. De sammanlagda insatserna för att underlätta kapitalanskaffningen för invandrarföretagandet blir dock i verkligheten betydligt högre. Insatserna från länsarbetsnämnderna bör bestå och vid behov öka och utredningen uttalar den förhoppningen att näringslivets organisationer och enskilda företag även med- verkar till att främja kapitalanskaffningen för nyföretagandet bland personer med utländsk bakgrund. Medel som kan erhållas från EU för detta ändamål skall givetvis även sökas. 3.Utredningen föreslår att mot etnisk diskriminering (DO) får en regional plattform för arbete mot etnisk diskriminering, så att mångfalden i arbetslivet integreras i de regionala strategierna på samma sätt som jämställdhetsarbetet. För detta arbete bör personal knytas till länsstyrelserna, efter en fördelning där behovet av insatser är störst. Om sammanlagt 25 personer sätts in för detta arbete blir - vid en utgift av per person - statens sammanlagda utgifter för detta . Inklusive expenser, lokalkostnader etc. torde - i utbyggt skick - ett totalbelopp om vara tillfyllest. Dessa medel föreslås disponerade från ovannämnda anslag för flyktingmottagande. 4.Medel för forskning, utredningsverksamhet m.m. för ett förbättrat beslutsunderlag, har av utredningen föreslagits med ett belopp om . Utredningen föreslår regeringen att denna förhållandevis blygsamma satsning finansieras genom omprioritering inom ramen för rådande forskningsanslag. Den kan exempelvis aktua- liseras i samband med beredningen av utredningen 2000. De åtgärder som utredningen föreslår att omfatta allt företagande och som måste finansieras är följande: Utredningen föreslår att de som beviljats starta-eget bidrag, efter företagets start, skall kunna anlita en konsult mot ett till subventionerat arvode (kapitel 7). Antalet lämnade starta- eget bidrag utgör ca 25 000 personer . Utredningen utgår vid kostnadsberäkningen från ett konsultarvode på , varav föreslås utgöra statlig subvention. Om hälften av de personer som erhållit starta-eget bidrag utnyttjar möjligheten till de 180 Finansiering och vissa konsekvenser av utredningens förslag subventionerade konsulttjänsterna, blir statens kostnad sammanlagt . Dessa medel föreslås att disponeras från anslaget Arbetsmarknads- politiska åtgärder (utgiftsområde 14, A2). Anslaget är för upp- taget till ca . 2.Lägsta starta-eget bidraget föreslås höjt från nuvarande 103 kro- nor per dag till , dvs. till den nivå som gällde (kapitel 7). Starta-eget bidragen uppgick till sammanlagt . En höjning av ersättning till per dag medför ökade kostnader för staten med 115- . Medel för detta ändamål föreslås att disponeras från ovan angivna anslag för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 3.Utredningen har föreslagit att företagen efter start skall kunna avsätta sammanlagt högst av vinsten till en periodiseringsfond (kapitel 8). Statens kostnader för detta utgör räntan på uppskjuten skatt, dvs. åtgärden medför inte några ökade kostnader för staten och påverkar därför inte heller det av beslutade utgiftstaket. Däremot påverkas budgetens inkomstsida vid ett rent statiskt betraktelsesätt. Om 30 000 nya företag startas - dvs. avknoppningar från koncernföretag och företagsköp omfattas ej - och hälften av dessa utnyttjar denna möjlighet till periodiseringsfond, blir den uppskjutna vinsten vid ett genomsnittligt uppskjutet skattebelopp på . Vid ett räntekrav på statliga medel på , blir kostnaden för de uteblivna ränteintäkterna . I realiteten kommer dock enligt utredningen inte någon kostnad att uppstå för staten, utan i stället medför den föreslagna åtgärden ökade skatteintäkter redan på kort sikt för staten. Enligt utredningen kommer enbart räntan på de ökade skatteintäkterna att uppväga de uteblivna ränteintäkterna på grund av uppskjuten beskattning som uppkommer genom möjligheten till periodisering av vinstmedel. 4.Utredningen har föreslagit att vid behov skall ges en ökad utlåningskapacitet (kapitel 8). Vidare har föreslagits att skall kunna lämna nyföretagarlån av kapitalbehovet i stället för nuvarande samt att därvid, i stället för att lämna räntebefrielse , skall ta ut hälften av marknadsmässig ränta. Genom ränteintäkterna kan täcka de ökade förlusterna som uppstår genom en ökad utlåningsvolym och förändringen medför således inte några ökade utgifter för staten. Detsamma gäller den utökade utlåningskapacitet som vid behov föreslås erhålla, i avvaktan på att utbudet av små krediter till mindre företag skall öka (kapitel 8). SOU 1999:49 Finansiering och vissa konsekvenser av utredningens förslag 181 Sammanfattningsvis konstaterar utredningen att dess samtliga angivna förslag kan finansieras genom omprioriteringar av befintliga anslag eller genom att statens intäkter genom utredningens förslag ökar i förhållande till statens utgifter. Utredningen föreslår att ett Banketikråd inrättas som, efter det att kreditinstitutets klagomålsansvarige prövat frågan, på förfrågan skall kunna lämna en rekommendation till lösning av tvister mellan en bank/institut och en företagskund. Mycket talar för att denna kostnad - efter en skälig avgift för klaganden - bör bekostas av bankerna/insti- tuten. Genom att medlen genereras ur företagens rörelse, blir det i verkligheten deras företagskunder som svarar för kostnaden. 10.2Vissa konsekvenser av utredningens förslag Varje utredning skall enligt gällande generella kommittédirektiv belysa de regionalpolitiska konsekvenserna av sina förslag. Utredningen har i kapitel 6, Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv, föreslagit förändringar som innebär att integrationspolitiken i största möjliga utsträckning samordnas med en regional tillväxtpolitik. En sådan förändring medför enligt utredningen påtagligt ökade möjligheter till att tillvarata det intresse och kunnande som finns hos invandrare att starta och driva företag och bidrar också till en ökad regional tillväxt. Försla- get har därigenom också betydande positiva konsekvenser från regio- nalpolitisk synpunkt. Även övriga förslag från utredningens sida borde verka i riktning mot en ökad sysselsättningsgrad i regionerna. Utöver de regionalpolitiska konsekvenserna skall de jämställdhets- politiska konsekvenserna redovisas liksom konsekvenser för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet. Arbetslösheten är särskilt hög bland kvinnor med invandrarbakgrund. Som framgår av kapitel 3 är egenföretagande en högst väsentlig försörjningsfaktor för många invandrarkvinnor. De ökade satsningar som föreslås för ett växande företagande bland invandrare, är därför särskilt viktiga för dessa kvinnor. Utredningen vill här gärna understryka vikten av att föreslagna åtgärder ges ett jämställdhetsperspektiv 182 Finansiering och vissa konsekvenser av utredningens förslag när tillämpningsföreskrifter skall utfärdas och kraven för medelsanvis- ningar ställas upp. Enligt utredningens uppfattning har utredningens förslag en brotts- förebyggande effekt för blivande och nystartade företag. The terms of reference