sou · GNB327d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Arbetsgivarna har samstämmigt fört fram kritik mot att de deltids- arbetslösa inte tillräckligt tydligt framför till arbetsgivaren att hon vill arbeta mer. Flera av de deltidsarbetslösa för också fram detta som en möjlighet till att få arbeta mer . Arbetsgivarna är positivt inställda till deltidsanställningar. Man anser att man behöver det för att kunna schemalägga personalens arbetstider. Man hävdar att man med heltidsanställningar skulle få tjänster som ingen skulle vilja ha eftersom det skulle kräva att man var tvungen att arbeta i mycket stor omfattning och . Inom handeln tycks behovet av deltidsanställningar öka , enligt arbetsgivarna inom handeln. Man menar att kunderna ställer allt högre krav på att öppettiderna ska passa dem. De deltidsarbetande förefaller vara relativt nöjda med sin arbetsmiljö. Arbetsgivarna anser inte att det finns några skillnader i arbetsmiljö mellan deltidsanställda och heltidsanställda som beror just på hur mycket de arbetar. Däremot är det så att de deltidsanställda inom handeln främst arbetar inom kassalinjen vilket gör att deras arbete blir tungt och monoton. För timanställda som kallas in vid behov blir det med automatik så att de kallas in vid underbemanning, vilket gör att de får en stressig arbetsmiljö, säger man från arbetsgivarnas sida. På uppdrag av Utredningen om arbetslöshetsersättning och deltidsarbete m.m. har utfört djupintervjuer kring deltidsarbete och deltidsarbetslöshet. Syftet är att förmedla en bild av de deltidsarbetades situation som ett komplement till övriga kvantitativa data som samlas inom ramen för utredningen. 2.2Urval av orter och personer Fyra orter har valts ut av ansvariga för utredningen. Kriterierna var att orterna skulle ha en högre andel deltidsarbetande än medeltalet för Sve- rige. De orter som valdes ut var utanför , , och . Orterna skiljer sig åt sinsemellan i flera av- seenden, bland annat har man olika huvudsakliga näringsgrenar och olika stora andelar förvärvsarbetande kvinnor. På varje ort har arbetsförmedlingen kontaktas. Dessa har plockat ut fem deltidsarbetslösa personer samt tre arbetsgivarkontakter. Urvalet kan inte sägas vara statistisk representativ. Intervjuerna syftar inte heller till att ge någon statistiskt korrekt bild av verkligheten, utan ska ses som inblickar i några personers verkligheter. Arbetsgivarna kommer från branscher där en stor del av de anställda arbetar deltid, handeln, hotell och restaurang samt vård och omsorg. På varje ort har också intervjuer gjorts med två arbetsförmedlare som arbetar mot arbetssökande inom dessa branscher. Intervjuerna har till största del genomförts som personliga intervjuer på plats på respektive ort. Då det inte har varit möjligt att ordna ett sam- manträffande för intervju, har intervjuerna gjorts per telefon. I två fall var inte det heller möjligt och ingen kontakt nåddes därmed. Intervjuerna har genomförts med stöd av en frågeguide. Intervjuerna har till stor del haft karaktären av ett gemensamt samtal kring frågorna. De har genomförs . är en förort utanför med tunnelbaneförbindelse till . I upptagningsområdet finns närmare 60 000 perso- ner i åldrarna 20- . De arbetsgivare som dominerar finns inom vård och omsorg. I och med att köpcentrat har expanderat kraftigt har antalet arbeten inom handeln ökat. Upptagningsområdet betraktas som social tungt, man har stora sociala problem och inne- vånarna har en utbildningsnivå som är låg jämfört med många andra delar i . Av de fyra deltidsarbetslösa som intervjuades i är samtliga kvin- nor. Två är ensamstående, en med barn , och en med vuxna barn. Två av kvinnorna bor tillsammans med make eller sambo och har inte några hemmaboende barn. Kvinnorna är i åldrarna 36- . En kvinna hade förskollärarutbildning i ett annat land än . De övriga hade nioårig grundskola, realexamen eller treårig gymnasieut- bildning. Två kvinnor arbetar inom handel i småbutiker, en kvinna arbetar inom omsorgen och den fjärde kvinnan arbetar på ett hotell och i en festvåning. På arbetsförmedlingen i träffar jag två förmedlare. En arbetar främst inom vård och omsorg och den andra arbetar sektorsövergri- pande. I genomsnitt arbetar varje handläggare med drygt 250 arbets- sökande. En av arbetsförmedlarna arbetar till stor del emot arbetsgivarna och har därför ett lägre antal sökande. Minst en fjärdedel av samtliga 376 Bilaga 3 SOU 1999:27 inskrivna vid förmedlingen är personer som arbetar deltid eller är timanställda och söker mer tid. Tre arbetsgivare intervjuades. En är butikschef för en livsmedelsbutik som ingår i en av de stora kedjorna inom branschen, en är personal- ansvarig inom vården och omsorgen i kommundelen och den tredje är receptionschef på ett hotell i . Av de tre arbetsgivarna har två en mycket stor andel deltidsanställda bland sina anställda. Endast arbetsgivaren inom hotellbranschen uppger att en större del av hennes anställda är heltidsanställda. Utvecklingen när det gäller antalet deltidsanställningar har varit relativt , enligt arbetsgivarna. När det gäller tillfälliga anställningar har de blivit något fler inom vården så vikariat har uppkommit i och med att fast anställda väljer att studera inom . Enligt arbetsförmedlarna är den typiske deltidsarbetslösa en kvinna i åldern 25- . Kvinnor i åldrarna 25- är ofta undersköterskor. De har barn och vill arbeta heltid, men arbetstiden ska vara förlagd . De som är kan generellt sett däremot tänka sig att arbeta på obekväma arbetstider, men är inte intresserad av att byta arbetsplats eftersom de trivs bra där de är. Den typiske deltidsarbetaren är också enligt arbetsgivarna en kvinna. Inom handeln har man två typer av deltidsanställda, antingen en student som har arbetet som extraarbete eller är en kvinna med barn. Inom vården beskriver man den typiske deltidsarbetaren som kvinnor i alla åldrar. Många är ensamstående vilket har framkommit när arbetsgivaren har erbjudit dem att arbeta mer under obekväma arbets- tider och de tackar nej på grund av att de inte kan ordna barnomsorg. Arbetsgivaren från hotellbranschen har relativt få deltidsarbetande och säger att den typiske deltidsarbetande hos henne är en kvinna med små barn. Två av kvinnorna är fast anställda och de övriga två är tillfälligt an- ställda. Inom vården är en majoritet fast anställda och det samma gäller inom de båda andra sektorerna, enligt arbetsgivarna. Kvinnan som jobbar inom hotellbranschen är timanställd och rycker in vid behov. Övriga har en bestämd veckoarbetstid som varierar mellan 22,5 och . Man har schemalagda arbetstider. Kvin- nan som jobbar inom omsorgen arbetar i stort sett varje vardag, medan kvinnorna som arbetar i butik arbetar . Inom handeln jobbar man . Det gör även kvinnan som arbetar som timanställd inom hotellbranschen. Samtliga arbetsgivare uppger att de anställda arbetar på schemalagda arbetstider. Inom såväl vården som hotellbranschen har man schemalagda arbetstider över , medan man i livsmedels- butiken arbetar mellan 06- 21, samtliga dagar . Kvinnorna som arbetar i butiker upplever att de har små chanser att jobba mertid. Blir det något tar ägaren det, berättar de båda. Inom om- sorgen och inom hotellbranschen har kvinnorna däremot stora möjlig- heter att jobba mertid. Man upplever inte att detta har förändrats över åren. Hur ser arbetsplatserna ut med avseende på heltidare och deltidare? Ser man till kvinnan som jobbar inom omsorgen arbetar hon på en ar- betsplats där samtliga anställda jobbar deltid. För kvinnan inom hotell- branschen ser det likadant ut men där är det timanställda som plockas in vid behov som dominerar arbetsgruppen. När det gäller handeln jobbar de intervjuade kvinnorna i små butiker där butiksägaren är den enda som arbetar heltid. På en av butikerna finns ytterligare en deltidsanställd. 3.5Intresset för att arbeta mer Hur mycket vill man jobba De kvinnor som inte har små barn vill absolut jobba heltid. Kvinnan som har barn säger att hon helst av allt skulle vilja jobba kring så länge barnen är små, men eftersom hon är ensamstående anser hon att det inte går att klara sig ekonomiskt med en deltidslön. Hon skulle gärna vilja jobba natt eftersom hon då skulle kunna få vara med barnen under deras vakna tid. Detta är dock inte helt lätt med tanke på barnomsorgen. På orten finns inget nattis och det är inte alltid så lätt att ordna med barnpassning bland vänner, säger hon. Arbetsförmedlarna är noga med att påpeka att det finns anställda som vill arbeta deltid eller som timanställda. En del timanställda upplever det som en frihet, säger en av förmedlarna. Man gör regelbundet utskick till arbetsgivare som har deltidsanställda som hos förmedlingen anmält att de vill arbeta mer och därmed stämplar. I vissa fall har man varit med om att arbetsgivaren svarar att man har erbjudit den deltidsarbetslösa att gå upp i arbetstid men att denne tackat nej till det. I dessa fall går arbetsförmedlarna in och informerar de deltidsarbetslösa att de på detta sätt riskerar att mista sin a-kassa. Enligt förmedlarna brukar det ge resultat. Man har även upplevt en ovilja till att ta jobb inom den vikariepool som inrättats för barnomsorgen, men har även där varit klar med att informera risken för utestängning från a-kasseersättning om man tackar nej till fler än tre erbjudande. Arbetsförmedlarna är noga med att tala om detta redan från början så att de arbetssökande är klara på vad de ger sig in på. Arbetsgivaren inom vården berättar att man i möjligaste mån för- söker att erbjuda deltidsanställda heltidsjobb, men han menar att det inte är alla gånger som de deltidsarbetande verkligen visar intresse för att jobba mer. Dock fortsätter han med att säga att han vet att det finns ett intresse av att arbeta heltid genom de ansökningar man får när man utlyser vakanser på heltid. Arbetsgivaren inom handeln upplever att ytterst få av hans anställda verkligen vill arbeta heltid. Om de vill jobba mer handlar det vanligtvis om att man vill jobba till, vilket kan vara svårt att passa in schemamässigt. Arbetsgivaren inom hotellbranschen menar att de flesta som arbetar deltid på hennes arbetsplats gör det frivilligt. Många har barn och de vill hinna med att träffa dem, säger hon. De som hon känner till som vill arbeta mer gör hon allt för att få upp i arbetstid. Lätt eller svårt att motivera folk att söka deltidsarbete Enligt arbetsförmedlarna krävs det ofta en diskussion för att en arbetslös ska ta en deltidsanställning. En utbredd missuppfattning är att man inte får behålla sin A-kassa och inte heller stämpla upp. Detta gör arbetssökande negativt inställda till att söka en deltidsanställning. Från arbetsförmedlingens sida berättar man hur det är och trycker sedan på att det åtminstone är ett sätt att komma in på arbetsmarknaden . Ekonomiskt hållbara alternativ på orten Som läget är nu anser arbetsförmedlarna att det finns ekonomiskt håll- bara alternativ till deltidsarbetslöshet på orten. Det finns heltidstjänster inom vården, vilket till stor del beror på att mycket vårdpersonal utbildar sig inom . Problemet med heltidstjänsterna är att de ofta är förlagda , vilket göra det svårt för kvinnor med barn, och i synnerhet för ensamstående kvinnor med barn, att ta de jobb som finns. Arbetsförmedlarna menar också att de som vill utbilda sig har stora möjligheter genom satsningarna inom . Arbetsför- medlingen har startat en kompletterande kurs på deltid för arbetssökande inom vården. Med den kursen blir de undersköterskor. Inkomstens betydelse för de deltidsarbetande Samtliga kvinnor bedömde inkomsten från deltidsarbetet som ytterst avgörande för den ekonomiska överlevnaden. De oroade sig för hur det skulle gå när deras a-kassedagar var slut, en kvinna talade om att det då kommer att bli katastrof, en annan talade om att hon kommer att behöva gå till socialen då. Varför vill man arbeta mer? Den främsta anledningen till att de deltidsanställda vill arbeta mer är att ekonomin skulle förbättras genom det. De kvinnor som är eller äldre talar om vikten av ekonomin inte bara på kort sikt, utan även på med tanke på pensionen. Även arbetsförmedlarna påpekar de ekonomiska konsekvenser som ett deltidsarbete får i och med att pensionen blir låg. Arbetsgivarna instämmer också i resonemanget att det främst är ekonomin som är anledningen till att deltidsanställda vill jobba mer. Både inom handeln och vården är man dock noggrann med att påpeka att de som jobbar deltid inte alltid tjänar så dåligt eftersom man har OB- tillägg. 3.7Vad är lönsamt? Samtliga kvinnor tror att det lönar sig att jobba mer. Kvinnan med små barn är dock mer tveksam till det än övriga. Hon menar att det kan bli större utgifter för barnomsorg då och dessutom kan det bli mycket krångel kring att ordna det. Arbetsförmedlarna tror inte att det kan vara samhällsekonomiskt lönsamt med deltidsarbetande, även om man när man ser att det ur arbetsgivarens synvinkel ser att det finns en hel del ekonomiska fördelar med deltidsanställda. Det finns så mycket outnyttjade resurser i samhället, säger arbetsförmedlingen. En av arbetsförmedlarna anser att man slösar a-kassepengar för att finansiera arbetsgivarna eftersom det för arbetsgivaren är billigare att ha deltidsanställda. Hon menar att arbets- givaren får deltidsanställda mycket tack vare att de deltidsarbetande kan få högre lön genom att stämpla upp tiden till heltid. Utan det skulle många inte kunna klara av en deltidsanställning ekonomiskt, säger hon. Arbetsgivarna inom vård och handel anser att det är nödvändigt att ha deltidsanställda för att man ska kunna lägga scheman. Arbetsgivaren från hotellbranschen säger däremot att hon föredrar heltidsanställningar. Arbetsgivaren inom vården är inte helt säker på att det är lönsamt med deltidsarbetande. Han menar att de kräver extra arbete inom admi- nistrationen. Arbetsgivaren inom hotellbranschen har som målsättning att samtliga fast anställda ska arbeta heltid. Hon säger att det är viktigt med kontinuitet inom ett hotell där gästerna kräver en mycket hög service- grad. Hon säger dock att det är ekonomiskt fördelaktigt för företag att ha deltidsanställda i de tider då man är osäker på om man verkligen har arbete så att det räcker för ett heltidsarbete. Samtliga deltidsanställda arbetar på arbetsplatser som har många del- tids- eller timanställda. Kvinnan som jobbar inom omsorgen upplever inte att det är några problem att komma in i arbetsgruppen. Samarbetet fungerar bra. Kvinnorna som jobbar i butik upplever däremot inte att det är så mycket bevänt med gemenskapen. En av dem berättar att hon för det mesta arbetar med chefen. Med sin kollega arbetar hon bara ibland eftersom deras scheman inte överlappar varandra. Den andra kvinnan som jobbar inom handeln säger att hon mest klarar sig själv, så mycket samarbete blir det inte tal om. Kvinnan som jobbar inom hotellbranschen anser att det är lätt att komma in i en arbetsgrupp. Hur samarbetet fungerar beror mycket på en själv, säger hon. Endast arbetsgivaren inom handel upplever ibland att det är problem för deltidsanställda att komma in i en arbetsgrupp. Det gäller främst de som arbetar mycket korta deltider. De som jobbar deltid hos arbetsgiva- ren inom hotellbranschen har oftast jobbat heltid innan och på så sätt redan kommit in i gruppen. Det som brister för de deltidsarbetande är informationen mellan med- arbetarna och kollegorna. Man försöker i den mån det går att informera varandra men det är inte alltid det fungerar, berättar kvinnorna sam- stämmigt. Inte på någon av de arbetsplatser som kvinnorna jobbar har man några särskilda rutiner kring informationen, enligt dem. Arbetsgivarna anser också att det som deltidsanställda går miste om är informationen. Det är svårt att ordna med personalmöten när många arbetar på oregelbundna tider och det gör att det lätt blir ett missnöje med informationen, säger arbetsgivaren inom vården. På grund av detta kan konflikter uppstå, menar han. De intervjuade kvinnorna säger sig vara mycket engagerade i sina jobb. Inom omsorgen är det en förutsättning för att man ska kunna jobba, säger kvinnan som jobbar där. En av kvinnorna säger är jag för engagerad för att bara ha en deltidsanställning? Arbetsgivarna upplever inte några skillnader i engagemang mellan de som arbetar heltid och de som arbetar deltid. upplever arbetsgivarna till och med att deltidare är mer engagerade än de som arbetar heltid och ser man till timanställda visas ofta ett mycket stort engagemang. Arbetsgivarna tolkar det som om arbetstagaren ser det som en möjlighet att komma in på en arbetsplats och att man då visar sig från den allra bästa sidan. Arbetsförmedlingen uppger att man har prioriterat de helt arbetslösa framför de deltidsarbetslösa när det gäller insatser. Det blir självklart så, säger man. Det tar mycket tid och kraft när man ska hjälpa dessa grupper, berättar arbetsförmedlarna. Arbetsförmedlarna upplever att de inte har kunnat göra så mycket för de deltidsarbetslösa. Man upplever att det är lättare för en timanställd att få en heltidstjänst än för en person som har accepterat en deltidstjänst. Även om man inte lägger ned så mycket tid på de deltidsarbetslösa, är man från arbetsförmedlingen noggrann med att följa upp de deltidsarbetslösa. Arbetsförmedlingen går ut med brev till de arbets- givare som har en deltidsanställd som är anmäld som sökande vid arbetsförmedlingen och frågar om den deltidsarbetslösa har blivit er- bjuden mer arbete och om inte varför. Man har startat en vikariepool inom barnomsorgen och de som är deltidsarbetslösa eller heltidsarbetslösa kan här bli anvisade att ta ett sådant vikariat. Oavsett bransch upplever dessa kvinnor att arbetsgivarna inte satsar på sina deltidsanställda. De deltidsarbetande trivs bra i sina arbetsmiljöer, även om båda kvin- norna som arbetar inom handeln anser att det är lite ont om utrymmen. Man kan aldrig gå åt sidan om man skulle behöva, säger de. Arbetsgivarna ser inte några skillnader i arbetsmiljö när det gäller deltidsanställda och heltidsanställda. 3.10Deltidsarbete som ett sätt att få in foten på arbetsmarknaden och arbetsplatsen Att deltidsarbete är ett sätt att få in foten på arbetsmarknaden och på en specifik arbetsplats håller alla deltidsarbetande med om, men de kvinnor som är eller äldre är mer negativa till möjligheten att deltiden ska leda till något mer. De talar om att de är för gamla och att det i den bransch de arbetar, handeln, överhuvudtaget inte finns någon efterfrågan av heltidstjänster. Kvinnan inom hotellbranschen poängterar att timanställning är ett sätt att visa vad man kan och hon tror att det är en förutsättning för att överhuvudtaget få ett jobb inom hennes bransch. Arbetsförmedlarna använder ofta denna argumentation för att få arbetssökande att ta deltidsarbeten. Man tror att det fungerar, men en av dem påpekar att det i många fall beror på personkemin. Arbetsgivarna anser med bestämdhet att ett deltidsjobb eller en timanställning är ett sätt att komma in på en arbetsplats. Inom hotell- branschen är det stor rotation på medarbetare vilket gör att man snart har möjlighet att söka en heltidstjänst när man väl har kommit in och fått erfarenhet av yrket, säger receptionschefen. Överlag anser kvinnorna att det är dåligt med kompetensutveckling på deras arbetsplatser. Det är främst kvinnor inom handeln som saknar det. Arbetsgivaren från vården och inom hotellbranschen bedömer att deltidsanställda får ta del i kompetensutveckling i samma utsträckning som heltidsanställda. Det gör däremot inte arbetsgivaren inom handeln. Han menar att deltidare deltar i kompetensutveckling i något lägre ut- sträckning än de som är heltidsanställda. Intresset för vidareutbildning är inte stort bland de deltidsarbetande kvinnorna. De kvinnor som arbetar inom handeln ser inte vilken utbild- ning det skulle vara som skulle kunna ge dem en heltidsanställning och de påstår att de har åldern emot sig. Kvinnan som arbetar inom omsor- gen skulle gärna vilja vidareutbilda sig. Hon söker till då och då, men hon förstår inte hur hon skulle klara av det ekonomiskt så länge hon är ensamstående med två barn. Arbetsförmedlarna upplever inte att det är svårt att rekrytera deltids- arbetande till utbildningar, men de får då för det mesta ge upp de jobb de har och studera på heltid. Man har många vikariat inom vården och omsorgen, vilket beror på att arbetstagarna har nappat på utbildning inom ramen för . Arbetsgivarna upplever inte att det finns något intresse bland de deltidsanställda för att vidareutbilda sig för att få möjlighet till en tjänst med längre arbetstid. Inom vården har man dock varit med om att personal slutar för att studera i och det visar väl i alla fall att det finns en vilja hos vissa, enligt arbetsgivaren inom vården. Frågan är bara om man gör det för att få utbildning eller om man ser det som ett välkommet avbrott från vardagen som blivit allt tyngre inom vården, säger han. Är det möjligt att jobba mer Inom handeln anser de deltidsanställda att det inte kommer att vara lätt att få en heltidsanställning . En av kvinnorna berättar att hon verkligen har försökt att få arbeta mer både hos den arbetsgivare som hon nu arbetar och på en praktikplats som hon hade tidigare. Men det verkar vara helt omöjligt att få göra det, säger hon. Kvinnan som har små barn är egentligen inte intresserad av att jobba mer så länge barnen är under tolv. Efter det tror hon dock att det kan finnas möjligheter att göra det inom omsorgen och skulle det vara så att hon skolar om sig anser hon definitivt att hon har möjlighet att göra det. Den kvinna som arbetar som timanställd inom restaurangbranschen tror och hoppas att det ska finnas möjlighet att jobba mer inom de när- maste åren, men helt säker kan man inte vara, säger hon. Branschen är väldigt konjunkturkänslig och då vet man aldrig hur det går. Arbetsförmedlarna ser negativt på möjligheterna för de deltids- arbetslösa . känns det snarare som om efterfrågan på deltidsarbete ökar från arbetsgivarna, berätta de. Man upplever att arbetsgivarna mycket sällan söker fasta heltidstjänster. Arbetsgivarna inom vården och handeln anser att de även i fortsätt- ningen kommer att behöva ha deltidsanställningar. Arbetsgivaren inom vården har dock en förhoppning att man kan lösa det på frivillig väg eftersom det alltid finns de som vill arbeta deltid under vissa perioder i livet. Inom handeln tror arbetsgivaren att behovet av deltidsanställningar snarare kommer att öka . Han talar om de ökade kraven på öppettider, människor vill handla när de är lediga och det är ju för de flesta och . Han säger att han skulle kunna höja en del deltidare till heltid men att han då skulle behöva kräva att de jobbar främst och . Han tror inte att arbetstagarna är be- redda att jobba på det viset. De skulle behöva offra allt för mycket av sina sociala liv då, säger han. Med bakgrund av detta bedömer han att det framför allt kommer att vara de korta deltidstjänsterna som kommer att efterfrågas . Inom hotellbranschen tror inte arbetsgivaren att det kommer att bli några större förändringar när det gäller anställningar. Hon vill höja upp de deltidsanställda till heltid och håller på att göra en översyn av det. Vill man byta arbetsplats? De deltidsanställda vill gärna vara kvar på den arbetsplats där de arbe- tar. Visst måste man vara flexibel, säger en av kvinnorna, men det är ju så att när man väl har rotat sig på en arbetsplats är det svårt att bryta upp. Arbetsförmedlarna säger att detta gör att det är svårt att hjälpa deltidsarbetslösa. Även arbetsgivarna ger signaler om att det är på detta sätt. Flyttning eller pendling för att få arbeta mer Endast en av kvinnorna har övervägt om flyttning kan vara en chans till en heltidstjänst. Hon är dock osäker på om det verkligen är lättare att få ett heltidsjobb inom handeln utanför än i . Pendling ser man inte heller som ett alternativ. Om man nödvän- digtvis måste pendla vill man i alla fall inte behöva åka norr om city, säger man