sou · GNB3107 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen utsåg förbundsdirektören som särskild utredare med uppdrag att utarbeta ett förslag till samlat program- dokument för Europeiska socialfondens mål 3 – 2006, m.m. Som experter i utredningen förordnandes programansvarige och avdelningsdirektören , departementsrådet och departementssekreteraren och regionchefen . , , och har också utgjort utredningens sekretariat. Inom sekretariatet har haft en samordnande roll. Till utredningen har knutits konsulter för särskilda uppgifter. Utbildnings- direktören har behandlat frågor kring indikatorer, uppföljning och utvärdering. Hennes rapport ingår som bilaga 3. Civilekonomen har utarbetat underlag rörande förslaget om lokalt projekt- stöd. Hans rapport ingår som bilaga 2. har biträtt utredningen i de delar som handlar om att planera och förbereda organisationen för det nya mål 3. Dessa delar av utred- ningsuppdraget redovisas till regeringen i särskild ordning. Utredningen har antagit namnet Utredningen om framtida mål 3 inom . Genom föreliggande betänkande Nya mål 3 för utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet (SOU 1999:107) har utredningen slutfört sitt uppdrag i de delar som gäller programmets inriktning. Utredningens uppdrag och arbete .............................................. Det fortsatta förberedelsearbetet.................................................... Förutsättningarna för det framtida mål 3................................... handlingsplan för sysselsättning 1999.............................. Det fortsatta arbetet ....................................................... Förslag till övergripande inriktning av nya mål 3....................... Förslag rörande de olika insatsområdena................................... Kompetens- och verksamhetsanalyser............................................ Generell stimulans för kompetensutveckling .................................. 4.2.2Direktiven samt förslag från Arbetsgruppen för kom- petensutveckling i arbetslivet.......................................... Integration och mångfald............................................................... Nya förutsättningar genom mål 3 ................................... Särskilt om den generella stimulansen till kompetensutveckling Överenskommelse/handlingsplan och anmälan............................... Godkännande och utbetalning........................................................ Information och utvärdering.......................................................... Förslag till finansieringsplan....................................................... Organisationen av framtida mål 3 .............................................. roll och sammansättning ................... 8.2Rådets förordning om allmänna bestämmelser för Förslag till övervakningskommitténs sammansättning .................... Partnerskapens roll och uppbyggnad ......................................... Partnerskapens roll och uppgift ..................................................... Det fortsatta arbetet ...................................................................... Indikatorer, uppföljning och utvärdering................................... Systemet för uppföljning och utvärdering ...................................... Indikatorer - defination och system ................................. Övergripande syfte med uppföljning och utvärdering ..................... Fortsatt arbete med uppföljning och utvärdering ............................ Kompletterande uppföljning av resultat ........................ Mål 3-programmet som referensram för alla socialfonds- Partnerskapens roll och uppbyggnad Samband ...med den nationella handlingsplanen för sysselsättning Samband .......................................................med tillväxtavtalen Strategi och koncentration i förhållande till de fyra pelarna och Särskilt ........................................................................om mål 1 Särskilt ........................................................................om mål 2 De samlade strukturfondsinsatsernas bidrag till Indikatorer, uppföljning och utvärdering Europeiska socialfonden (ESF), som är en av , har till uppgift att förebygga och bekämpa arbetslöshet samt att utveckla de mänskliga resurserna och den sociala integrationen på arbetsmarknaden i syfte att främja en hög sysselsättningsnivå, jämställdhet mellan män och kvinnor, en hållbar utveckling samt ekonomisk och social sammanhållning. Mål 3, som delfinansieras genom ESF, omfattar . Det nya mål 3 skall till stor del innefatta och utveckla de uppgifter som nuvarande mål 3 och mål 4 har, dvs. att stärka individens ställning på arbetsmarknaden. Medelsramen för mål 3 i är preliminärt beräknad till från ESF . Av dessa medel skall eller avsättas till en resultatreserv för fördelning till de insatsområden som bedöms ha uppnått goda resultat. Detta innebär att de ESF-medel som kan fördelas för det nya mål 3-programmet uppgår till . Enligt den av anvisade växlingskursen på motsvarar detta för hela perioden och . Därtill kommer den nationella medfinansieringen. Denna utredning har haft till uppgift att utarbeta ett förslag till ett samlat programdokument för det nya mål 3. I de första tre kapitlen redovisas utgångspunkterna och förslag till den övergripande inriktning för pro- grammet. I kapitel 4 och 5 presenteras utredningens förslag till olika insatsområden. Kapitel 6 innehåller en finaniseringsplan, medan kapitlen 7- 9 behandlar stödstrukturen för programmet bl.a. övervakningskommittéen och de regionala partnerskapen. I kapitel 10 behandlas indikatorer, uppföljning och utvärdering medan kapitel 11 tar upp frågan om tekniskt stöd. Kapitel 12, slutligen, beskriver mål 3-programmet som referensram för socialfondens insatser i hela landet. Utredningen har också haft i uppdrag att planera och förbereda organi- sationen och verksamheten för det nya mål 3. Detta uppdrag redovisas separat. En plattform för arbetsplatsrelaterade kompetensutvecklingsinsatser Det övergripande målet med nya mål 3 är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden och bidra till tillväxt och ökad sysselsättning. Syftet är att bidra till att överbrygga det växande gapet mellan de nya kompetenskraven på arbetsmarknaden och arbetskraftens befintliga kompetens. som insatserna skall utgå ifrån ett individperspektiv, krävs att programmet utgår ifrån arbetsplatserna och deras behov. Det nya mål 3 får därigenom karaktären av en plattform för arbetsplatsrelaterade kompetensutvecklingsinsatser för anställda, arbetslösa och egenföretagare. I enlighet med direktiven föreslår utredningen sju insatsområden för pro- grammet. Insatserna skall ske inom en sammanhållen ram som omfattar både anställda, arbetslösa och egenföretagare. En huvudlinje är att främja en process där den berörda individen tar ett ansvar för sin egen kompetensutveckling. Det har också varit en strävan att programmet skall följa principen om enkelhet, tydlighet och framförallt kundvänlighet. Gemensamt för samtliga insatsområden är att de bör vidareutvecklas och anpassas efter regionala och lokala förutsättningar och behov. De regionala partnerskapen spelar därvid en central roll för framtagandet av regionala program. Som första insatsområde föreslår utredningen ett stöd till kompetens och verksamhetsanalyser som skall leda till utveckling av arbetsorganisationen och därmed relaterade kompetensbehov i små och medelstora företag m.m. Stödet uppgår till av stödberättigade kostnader; lön inklusive lönebikostnader för den tid anställda deltar i insatsen, vägledningsprogram, externt stöd, rese- och internatkostnader. Målet är att stimulera en ökad förändringsbenägenhet, satsningar på kompetensutveckling och utveckling av strategier för kompetensförsörjning. Som ett komplement till kompetens- och verksamhetsanalyserna föreslås ett stöd till utveckling av nätverk för kompetensutveckling. Målet är att genom utveckling av nätverk stimulera kompetensutveckling och förnyelsekapacitet i småföretag och bland ensamföretagare. Generell stimulans för kompetensutveckling Utredningen föreslår att företag och offentlig förvaltning får en stimulans för verksamhetsrelaterad kompetensutveckling motsvarande av bruttolönen för den tid de anställda deltar i kompetensutveckling, dock i normalfallet högst en procent av den totala bruttolönesumman i företaget. Målet är att bidra till en kvantitativ och kvalitativ ökning av kompetensutveckling av anställda och till att starta kompetensutvecklingsprocesser i privat och offentlig sektor. Utredningen föreslår att ett system för jobbrotation införs som ett tredje insatsområde i mål 3-programmet. Systemet bygger på att anställda får kompetensutveckling som en eller flera arbetslösa erbjuds en plats som ersättare. Stödet för den eller de som deltar i kompetensutveck- lingsinsatser bör uppgå till av bruttolönekostnaden. Därutöver kan ett bidrag ges av de verifierade utbildningskostnaderna. Arbetsgivarna förutsätts stå för ersättarens lönekostnader. Målet är att stärka individernas ställning på arbetsmarknaden genom ett stöd till kompetensutveckling för anställda i kombination med att ersättare kommer in i företagen. Detta insatsområde syftar i första hand till att förstärka möjligheterna för utomnordiska medborgare och personer bland dessa som fått svenskt medborgarskap att ta del av övriga insatsområden. Det kan t.ex. röra sig om extra stöd för att kunna ta del av jobbrotaionsssystemet liksom stöd för att utveckla praktikplatser och nätverk. Utredningen föreslår också att mål 3- programmet skall kunna bidra till utveckling av ett system för validering av utländsk yrkeskompetens. Målet är att bidra till att personer med utomnordisk bakgrund får ökade förutsättningar att ta del av kompetensutvecklingsinsatser. Insatsområdet riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden. Insatserna bör ligga i linje med programmets betoning på kompetens- utvecklings- och kompetensförsörjningsinsatser och skall ses som ett komplement till det som görs inom den ordinarie arbetsmarknadspolitiken för de grupper som står långt från arbetsmarknaden. Som exempel anges extra stöd för att delta i jobbrotation, långsiktiga utbildnings- och praktik- program samt utveckling av en särskild introduktionsmetodik. Målet är att genom kompetensutvecklingsinsatser i vid mening bidra till att öka anställbarheten för personer som står långt från arbetsmarknaden. Jämställdhetsperspektivet skall genomsyra hela programmet och samtliga insatsområden skall karakteriseras av en strävan efter en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden. Det är angeläget att detta perspektiv ges större tyngd än i innevarande mål 3- och mål 4-program. Målet är att inom samtliga insatsområden medverka till att bryta traditionella könsmönster på arbetsmarknaden och bidra till lika utvecklingsmöjligheter för män och kvinnor. Små lokala grupper och mindre projekt har ofta svårt att få stöd vi de traditionella systemen. Detta insatsområde syftar till att ge stöd till mindre projekt av lokal karaktär som överensstämmer med programmets inriktning. Stödet skall fördelas genom en mellanhandsorganisation, i regel på regional nivå, som är väl förtrogen med dessa grupper och som effektivt och snabbt kan förmedla stödet. Målet med lokalt projektstöd är att stödja kompetensutveckling i vid mening inom mindre, lokala organisationer. Förslaget till finansieringsplan omfattar i första hand perioden - 2002. För den senare delen av programperioden - 2006 görs en mer översiktlig fördelning. För insatsområde 1 (kompetens- och verksamhetsanalyser och 2 (generella kompetensutvecklingsstimulanser) föreslås en gemensam ram på /år. För insatsområde 3 (jobbrotation), 4 (integration och mångfald) och 5 (ökad anställbarhet) föreslås en gemensam ram på /år. Till insatsområde 6 (integrerade jämställdhetsinsatser) föreslås en mindre pott på nationell nivå på och för insatsområde 7 (lokalt projektstöd) /år. För samtliga insatsområden förutsätts en nationell offentlig medfinansiering på samma nivå som ESF-bidraget. För vissa insatsområden (område 1 och 3) anges också en privat medfinansiering. Inom den totala ramen ingår s.k. tekniskt stöd. För detta har beräknats /år i ESF-bidrag och lika mycket i offentlig medfinansiering. En förutsättning för att det föreslagna mål 3-programmet skall bli framgångsrikt är att det bygger på ett förtroendefullt samarbete mellan många aktörer som har ett gemensamt intresse av att driva programmet framåt. En bärande del av det nya mål 3 är därför att det på såväl nationell som regional och lokal nivå skapas aktiva partnerskap. I partnerskapen bör arbetsmarknadens organisationer och andra berörda organisationer och myndigheter vara företrädda. Av särskild betydelse är därvid ett fortsatt starkt engagemang från arbetsmarknadens parter. Därutöver är det angeläget att en jämn könsfördelning eftersträvas och att ett mångfaldsperspektiv tillämpas. På nationell nivå skall en inrättas vars övergripande uppgift skall vara att se till att programmet genomförs på ett effektivt sätt och med kvalitet. På regional nivå skall regionala partnerskap stå för samordning och genom- förande av det nya mål 3-programmet. Varje regions särskilda möjligheter och förutsättningar skall tas tillvara för att förstärka programmets förverk- ligande. De regionala partnerskapens engagemang bör omfatta hela programprocessen från formuleringen av regionala program till genom- förande, information, uppföljning och utvärdering. Stödet från ESF inkluderar ett bidrag till de tekniska stödåtgärder som genomförs som ett led i programplaneringen och genomförandet. Bidraget föreslås kunna användas för t.ex. utbildning av partnerskapen, informa- tionsinsatser samt uppföljning och utvärdering av programmet. Utredningen lägger särskild vikt vid indikatorer för uppföljning och utvärdering som behandlas i ett separat kapitel. Mål 3-insatser i hela landet För de områden i norra som omfattas av det geografiskt avgränsade mål 1 gäller särskilda förutsättningar för mål 3-arbetet. I mål 1-området skall mål 3-insatserna integreras i programmen för mål 1. Utifrån att mål 3-programmet enligt direktiven skall utgöra en referensram för socialfondens insatser i hela landet förordar utredningen att mål 3-insatserna inom mål 1 får samma inriktning och utformning som övriga landet och att det inom mål 1-organisationen inrättas fristående partnerskap för dessa frågor. 1 Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslöt om direktiven för en utredning med uppdrag att utarbeta ett förslag till samlat programdokument för Europeiska socialfondens mål 3 – 2006. Utredaren skall redovisa uppdraget . Den förhandsbedömning - ex ante-utvärdering - som skall ingå i programförslaget bereds inom . Utredaren skall enligt direktiven också planera organisation och verksamhet för det nya mål 3. I detta uppdrag skall det som skall ta ställning till redovisas medan övriga frågor skall redo- visas . Vidare skall utredaren fullgöra de uppgifter som krävs för att den nya organisationen skall fungera fr.o.m. . Utredningens direktiv framgår av bilaga 1. Utredningsarbetet har, i enlighet med direktiven, bedrivits i nära samråd med AMS och Svenska EU programkontoret. Ett uttryck för detta är att i utredningens sekretariat ingår experter från AMS och programkontoret som även fungerat som sekreterare i utredningen. Utredningen har haft fortlöpande överläggningar med när det gäller bl.a. den ex ante-utvärdering som skall ingå i programförslaget samt samspelet med tillväxtavtalen Utredningen har också haft särskilda överläggningar med de länsstyrelser inom mål-1 regionerna som förbereder mål 1-programmen. Utredningen har vidare haft samråd med företrädare för V inom . Enligt direktiven skall övervakningskommittéerna för mål 3 och mål 4, de nuvarande partnerskapen för dessa mål på regional och lokal nivå samt de partnerskap för det nya mål 3 som bildats inom det blivande mål 1-om- rådena beredas möjligheter att aktivt medverka när programmet tas fram. Utredningen har på nationell nivå haft fortlöpande kontakter med före- trädare för arbetsmarknadens organisationer och andra aktörer som berörs av det nya mål 3. Bl.a. har ett särskilt möte anordnats kring förslaget om lokalt projektstöd. På grund av den korta utredningstiden och att utredningsarbetet i huvudsak bedrivits har möjligheterna att föra ut diskussionen på regional och lokal nivå varit begränsade. Utredningen har emellertid upp- dragit åt ordföranden i de nuvarande regionala partnerskap för mål 3 och ordföranden och vice ordföranden i partnerskapen för nuvarande mål 4 att ta initiativ till en process med syfte att forma de framtida partnerskapen för det nya mål 3 samt att stimulera till en öppen och konstruktiv dialog om programplaneringsprocessen på regional och lokala nivå. En samman- ställning över de regionala förberedelsearbetet kommer att bifogas skrivel- sen till regeringen . Till utredningen har överlämnats eller inkommit ett antal skrivelser bl.a. från Hela ska leva, Kooperationens Förhand- lingsorganisation, , Företagarnas Riksor- ganisation och gemensamt, (Industrins parter i samverkan) och parterna på byggarbetsmarknaden. Utredningen har också skriftligen och muntligen tagit del av synpunkter och kommentarer från företrädare för nuvarande mål 3 och mål 4. Utredningen har informerat företrädare för personalorganisationerna inom nuvarande mål 3 och mål 4 om utredningsarbetet. En särskild informa- tionsträff har också ägt rum med de regionala samordnarna för nuvarande mål 3 och mål 4. Utredningen har när det gäller de organisatoriskas frågorna även haft kontakt med . Utredningen har, genom denna rapport slutfört sitt uppdrag när det gäller förslaget till ett samlat programdokument för det framtida mål 3. Det finns i det sammanhanget anledning att peka på att de underlag utredningen lämnar i vissa delar går utöver det som behöver ingå i det förslag till programdokument som regeringen skall lämna till kommissionen under senare delen av oktober. Det rör frågor som senare kommer att ingå i det s.k. programplaneringskomplementet. För att påskynda implementeringen av det nya mål 3 förordar utredningen att förberedelsearbetet, när det gäller programplaneringskomplementet, inleds och att det bedrivs parallellt med diskussionerna med kommissionen om det samlade programdokumentet . När det gäller de organisatoriska frågorna har utredningen tidigare över- lämnat en skrivelse , som tar upp förvaltningsmedel m.m. för den nya organisationen. Utredningen kommer att överlämna övriga förslag rörande förberedelserna för organisationen och verksamheten för det framtida mål 3. Det gäller bl.a. strukturfondssekretariatets ställning inom AMS. Dessa förslag syftar till att ange ramarna för det fortsatta konkreta operativa förberedelsearbetet som måste påbörjas , för att den nya organisationen skall kunna fungera fr o m . Det fortsatta förberedelsearbetet avseende de regionala partnerskapen behandlas i kapitel 9. 2Förutsättningarna för det framtida mål 3 Arbetet med strukturfonderna, och särskilt den reviderade Europeiska socialfonden (ESF), inför och förändras väsentligt mot bakgrund av Agenda 2000 och den nya roll och ställning som sysselsättningsfrågorna fått inom gemenskapen. Redan i , (1957) när EG bildades, sägs en målsättning vara att skapa välstånd för gemenskapens medborgare. Frågor om sysselsättning hade dock fram till om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning (1993) inte varit särskilt framträdande i EU:s samarbete. avspeglar dock en viktig attitydförändring och resulterade i ökade sats- ningar på ekonomisk och social sammanhållning, inte minst investeringar i arbetskraftens kompetens, genom strukturpolitiken. Redan året därpå (1994) diskuterade stats- och regeringscheferna vid i samarbetet kring sysselsättningsfrågorna. Medlemsstaterna fick uppdraget att utarbeta fleråriga sysselsättnings- program och ett samarbete inleddes mellan finans- och arbetsmarknads- ministrarna. Det saknades dock en samlad och tydlig grund för EU-länder- nas samarbete på sysselsättningsområdet. När (1995) fastställdes stod det också klart att det inte var möjligt att nå så långtgående resultat som vissa medlemsländer önskade. 1996 hölls en regeringskonferens för att undersöka vilka bestämmelser i fördragen som behövde ändras och vid i kunde stats- och regeringscheferna enas om fördragsändringar. Fördraget trädde i kraft men medlems- staterna beslöt i att tillämpa de nya bestämmelserna om sysselsättningen. I det nya fördraget har införts en ny avdelning om sysselsättning som uppmanar medlemsstaterna och gemenskapen att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar. Den nationella sysselsättningspolitiken skall bidra till detta. Gemenskapens insatser skall stödja och komplettera den nationella politiken och sysselsättningsfrågorna skall beaktas vid utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet. Rådet skall fastställa riktlinjer för sysselsättningen som medlemsstaterna skall beakta i sin sysselsättningspolitik. Medlemsländerna skall överlämna en rapport över vad man gjort inom sysselsättningspolitikens område mot bakgrund av riktlinjerna. Dessa rapporter granskas av rådet vilket kan avge rekommendationer till medlemslandet ifråga. Rådet och kommissionen skall upprätta en gemensam rapport över syssel- sättningssituationen i gemenskapen och genomförandet av riktlinjerna för sysselsättning. Riktlinjerna har funktionen som vägvisare eller motsvarar, i viss mån, konvergenskraven inom den gemensamma ekonomiska politiken. Till Europeiska rådets möte i presenterade kommissionen ett förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som Rådet i huvudsak antog (Luxemburgprocessen). Riktlinjerna fokuserar fyra områden (pelare); att förbättra anställbarheten, att utveckla företagarandan, att uppmuntra de anställdas och företagens anpassningsförmåga och att stärka politiken för lika möjligheter för kvinnor och män. Den fjärde pelaren har i och med Amsterdamfördraget fått ytterligare tyngd. I fördraget befästs principen om mainstreaming, dvs. att jämställdhetsperspektivet skall påverka utformningen av gemenskapens politik inom samtliga områden. Under varje pelare finns ett antal mål och inriktningar angivna. I slut- satserna från Luxemburgmötet utvecklades synen på den samordning och övervakning som Amsterdamfördraget innebär. Medlemsländerna skall infoga riktlinjerna i nationella handlingsplaner. Varje medlemsland skall i sin handlingsplan ta ställning till samtliga riktlinjer. överlämnas till rådet och kommissionen . Den svenska handlings- planen för sysselsättning presenterades för i anslutning till regeringens ekonomiska vårproposition . De förslag till riktlinjer som Rådet behandlade i och som fastställdes av kommissionen har endast genomgått smärre justeringar. Fortsatt utveckling av sysselsättningsstrategin Europeiska rådets möte i utgjorde ytterligare ett viktigt steg i fördjupningen av EU:s samarbete för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Förutom att medlemsstaterna presenterade sina handlingsplaner så antogs reformer som syftar till att förbättra marknadernas funktionssätt vad avser varor, tjänster och kapital (Cardiffprocessen). Vid Rådets möte i presenterades den europeiska syssel- sättningspakten som lyfter fram sysselsättningsfrågan som den viktigaste inom gemenskapen. Till Luxemburg- och Cardiffprocessen (sysselsättningsstrategin och ekonomiska reformer) läggs en tredje pelare, Kölnprocessen, vilken skapar en plattform för makroekonomisk dialog och samarbete på ett europeiskt plan mellan rådet, , kommissionen och arbetsmarknadens parter. Detta för att enas om inrikt- ning och samordning inom områden såsom löner, skatter och penningpolitik. Syftet är att åstadkomma sysselsättningstillväxt i kombination med pris- stabilitet.