sou · GNB393 · 2000-01-01 00:00:00 — När det gäller ett tekniksamhälle och lika rättigheter är de arbetslösa mer emot och de studerande mer för sådana samhällstyper. När det gäller åsikterna om jämlikhet är i stället de arbetslösa mer för och de studerande mer emot. Man kan också notera att i är åsiktsskillnaderna tyd- ligare kring flest samhällstyper (miljö, teknik, jämlikhet, jämställd- het och rättigheter). Miljö tycks vara en fråga där sysselsättnings- situation skapar skillnader i åsikter enbart i , privatisering på och i . Beroende på sysselsättningssituation tycks frågan om lag och ordning skapa skillnader i åsikter enbart i Dan- mark. En genomgående tendens tycks vara att de arbetslösa utmärker sig i den meningen att de är mindre för satsningar på ett flertal av de angivna samhällstyperna medan de studerande tycks vara mer för motsvarande samhällstyper. Endast när det gäller en satsning på ett samhälle med jämlikhet i inkomster och arbetsförhållanden är de ar- betslösa (ofta också de i åtgärd och i de i arbete) de som är mer för ett sådant samhälle medan de studerande är mindre för. ARBETSLÖSHETEN – ETT HOT MOT DEMOKRATIN? Sammanfattningsvis måste man ändå konstatera att det tycks fin- nas en likhet i latent åsiktsstruktur om de angivna samhällstyper mellan män och kvinnor, land och sysselsättningsgrupp. Vissa skill- nader i åsikter kan noteras och de gäller framför allt mellan stude- rande och arbetslösa. Det förefaller vara så att i vissa fall har de ar- betslösa en annan åsiktsstruktur jämfört med ungdomarna i de andra sysselsättningsgrupperna. Detta hindrar inte att man ändå slås av den slags samsyn som finns kring åsikter om ett framtida samhälle. Här finns två klara åsiktsgrupper i samtliga länder, en med åsikter om ett framtida samhälle baserat på värden som jämlikhet och jämställdhet och en annan baserad på värden om privatisering och marknadsekonomi. I , och finner vi åsikter om ett miljösamhälle och i åsikter om lag och ordning men med motsatta åsikter om lika rättigheter för infödda och invandrare. Politiska sympatier och intresse I undersökningen valde vi att undersöka politiska sympatier och in- tresse med en självskattad placering på en vänster-högerskala, med uppgett intresse för politik. Att be människor placera sig på vänster- högerskalan samt att rakt ut fråga om man är politiskt intresserad kan ju ifrågasättas utifrån en mängd olika teoretiska och metodolo- giska utgångspunkter, t.ex. relevansen i en höger-vänsterskala och vad man menar sig kunna visa med detta. Det har trots allt visat sig finnas en förvånansvärt hög överensstämmelse mellan mätning av partisympatier och placering på vänster-högerskalan. I en nyligen publicerad avhandling (baserad på material från svenska valunder- sökningar) visar det sig också att vänster-högerdimensionen är den helt dominerande modellen som väljarna åtminstone i an- vänder för att sortera sakfrågor (1998). Vänster-höger skalan förenklar både metoden och sorterandet av det politiska tän- kandet. De arbetslösa ungdomarna i de nordiska länderna orienterar sig varken till vänster eller höger. På en femgradig skala (1) klart till vänster och (5) klart till höger är medelvärdet 2,97. Från vänster till höger placerar sig länderna på följande sätt, (2,8), (3,0), (3,0), (3,1) samt (3,2). Kvinnorna lutar något mer till vänster (2,9) jämfört med männen (3,1). Inte i något land varierar uppfattningen om vänster eller höger med ålder. Ett annat sätt att belysa skillnader mellan länderna är att urskilja dem som anser sig vara klart och något klart till vänster respektive höger. Ungdomarna i framstår då fortfarande som mer till vänster, därefter följer ungdomarna på med en svag dragning åt väns- ter, därefter i och i där man inte har någon klar drag- ning åt vare sig vänster eller höger och i med en mer mar- kerad dragning åt höger. Männen har större högersympatier jämfört med kvinnorna, ungdomar i arbete och i utbildning lutar mer till vänster i jämförelse med dem i åtgärd och de arbetslösa. Endast i är det möjligt att urskilja skillnader i politiska åsikter mellan sysselsättningsgrupperna där de arbetslösa lutar mer till vänster jämfört med arbetande och studerande. Mer erfarenhet av arbets- löshet6 innebär en svag tendens till en mittplacering på vänster- högerskalan. Den tes som förefaller få mest stöd blir därmed att erfarenhet av arbetslöshet innebär en mindre tydlig politisk profile- ring. uppger att de inte är politiskt intresserade. I har högst andel () angett att de inte är intresserade av politik, följt av (), (), () Kvinnorna anger i högre utsträckning än männen att de inte är politiskt intresserade, detta gäller särskilt på och i . Det politiska intresset samvarierar med en rad sociala omständighe- ter. En logistisk regression7 visar att ju yngre man är desto lägre sannolikhet för att man också är intresserad av politik. Ju längre ut- bildning man själv och ens föräldrar har desto högre är sannolikhe- ten för att man är politiskt intresserad. De arbetslösa har lägst san- nolikhet för att vara intresserade av politik medan de studerande har klart högst sannolikhet för att vara politiskt intresserade. Ju mer er- farenhet av arbetslöshet desto lägre sannolikhet för att vara politiskt intresserade. Det land man tillhör ger högre sannolikhetsvärden för angivande av intresse för politik jämfört med alla de andra ingående variablerna (förutom utbildning). Det betyder således att det land man bor i har större betydelse för ungdomarnas intresse för politik jämfört med vad erfarenhet av arbetslösheten eller aktuell syssel- sättning gör och detta gäller särskilt i , och . De subjektiva erfarenheterna av arbetslösheten samvarierar mycket svagt med politiskt intresse. De som markerat politiskt intresse har föga överraskande placerat sig på ytterkanterna på vänster- högerskalan, dvs. de som inte är politiskt intresserade har placerat sig i mitten på vänster-högerskalan. De som deltagit i fler politiska handlingar har markerat ett högre politiskt intresse. Sammanfattningsvis, frågan om man lutar till vänster eller höger varierar svagt med kön, land och ålder. Med fler markeringar av ARBETSLÖSHETEN – ETT HOT MOT DEMOKRATIN? arbetslöshet ökar andelen som placerar sig i mitten på vänster- högerskalan. Sociala omständigheter samt erfarenhet av arbetslöshet och deltagande i politiska handlingar samvarierar med politiskt in- tresse men avgjort störst betydelse tycks landstillhörighet spela. Slutsats, arbetslöshet i kombination med sociala omständigheter och land samvarierar med politiskt intresse men svagt med orientering. I den nordiska undersökningen var vi också intresserade av att kart- lägga vilka politiska handlingar som ungdomarna har gjort, vilka man kan tänka sig att göra samt vilka man absolut inte kan tänka sig att göra. Tekniken har använts i internationella studier (t.ex. Euro- barometre 37.0). I undersökningen frågade vi om följande olika handlingar: ·skriva på en namninsamling, ·delta i bojkotter, köpstrejker, ·delta i lagliga demonstrationer, ·delta i vilda/olagliga strejker, ·ockupera byggnader eller fabriker, ·bära namnbricka för att visa stöd för en fråga, ·rösta i val, ·delta i möte anordnat av politiskt parti, ·delta i möte anordnat av facklig organisation, ·delta i möte anordnat av annan organisation. Innan man kommer till frågan om vilka politiska handlingar man utför kan det vara intressant att se om det finns ett mönster i vilka politiska handlingar man utför och om detta mönster ser likadant ut för män och kvinnor respektive i de olika nordiska länderna. I detta fall tolkar jag således frågan som en skala som uttrycker grader av deltagande och inriktning i ett politiskt handlande och de dimensio- ner som kommer fram i analysen skall tolkas så att de visar om sva- ren hänger samman på något sätt. Analysen är intressant eftersom den ger möjlighet att svara på frågor av karaktären om det bakom mäns och kvinnors politiska handlande kan tänkas finnas latenta (dolda) tankemönster. Det är dessa dolda tankemönster som gör att man tenderar att svara på ett sådant sätt att vissa olika politiska handlingar hänger samman i grupper. För kvinnornas del fram- kommer två dimensioner där åsikter om och deltagande i politiska handlingar handlar om två huvudmönster. I den ena hänger att skriva på namnlista ihop med att delta i laglig demonstration, att bära namnbricka för att visa stöd, rösta i val, delta i möte anordnat av politiskt parti, facklig organisation samt annan organisation (samt i viss mån delta i bojkotter, köpstrejker). I den andra gruppen hänger att delta i vild strejk ihop med att delta i en ockupation av byggnader eller fabriker samt i viss mån också med att delta i boj- kotter, köpstrejker samt i laglig demonstration. För männen finner vi ett snarlikt mönster nämligen att i en grupp hänger att skriva på namnlista ihop med att delta i bojkott, köpstrejker, delta i laglig demonstration, bära namnbricka för att visa stöd, rösta i val samt delta i möte arrangerat av politiskt parti, fackförening och annan organisation. I en andra grupp hänger att delta i laglig demonstration ihop med att delta i vild strejk och ockupation samt att ockupera byggnader eller fabriker. I det senare fallet hänger svaren i viss mån också ihop med att delta i bojkotter, köpstrejker men också med motsatta åsikter om och deltagande i att rösta i val. Slutsats, hos män och kvinnor tycks det finnas klara likheter när det gäller politiska handlingar kring å ena sidan parlamentariskt sett mer accepterade handlingar vilka också kan tolkas som mindre krä- vande och å andra sidan handlingar som är mindre parlamentariskt accepterade handlingar vilka kan tolkas som mer krävande. Om motsvarande analys görs för de nordiska länderna sinsemel- lan finner man att deltagandet i politiska handlingar kan ordnas i grupper som på ett påtagligt sätt liknar dem för män och kvinnor. Vissa variationer finns mellan länderna. På , i och i finner man att deltagande i strejk hänger samman med ockupation. I och hänger dessa åsikter också ihop med att delta i bojkotter och lagliga demonstrationer. Att skriva på namnlista hänger i de flesta länderna samman med andra mindre krävande handlingar, som att rösta i val, delta i möten anordnade av politiskt parti, fackförening och annan organisation. Intressant är emellertid att det är enbart i och där deltagande i möten anordnade av organisationer (politiska-, fackliga-, och andra organisationer) klart hänger samman med varandra. En tolkning av det resultatet skulle kunna vara ett olikartat organisationskapital i de nordiska länderna som är framsprunget ur de olika traditioner som är grundade i ett aktivt medverkande i föreningsliv, fackföreningar och politiska partier. I , och på finner man att krävande handlingar som vild och olaglig strejk samt att ockupe- ra byggnader eller fabriker hänger samman med en motsatt inställning till och deltagande i val. Kan detta indikera att det i dessa ARBETSLÖSHETEN – ETT HOT MOT DEMOKRATIN? länder utvecklats grupperingar med klart skilda och motsatta åsikter om parlamentariskt arbete? Resultat från forskning kring de nya sociala rörelsernas framväxt i de nordiska länderna visar också att det i större utsträckning är i och som man finner det slags sociala och kulturella förhållande utifrån vilket det kan utvecklas andra typer av politiska handlingar. Det finns också stöd för att högre andelar av medborgarna i och också genomfört opinionsyttringar och gräsrotsaktiviteter (1994, Togeby 1989). Det som talar emot denna tolkning är att det framför allt varit i och där olika utom- parlamentariska grupper gjort sig gällande. Deltagande och stöd för olika politiska handlingar Hur stor andel av de arbetslösa ungdomarna har då deltagit i olika typer av politiska handlingar? Har du deltagit i följande politiska hand- lingar? Ungdomarna i den nordiska enkäten anger stöd för olika politiska handlingar. Särredovisat för män och kvinnor. Rang- ordnat från lägsta till högsta värde. Ju högre värde desto högre andelar som gjort en handling. Det har jag gjort Skriva på en namninsamling Delta i bojkotter, köpstrejker Bära namnbricka för att visa stöd för en fråga Delta i möte anordnat av annan organisation Delta i möte anordnat av fackförening Delta i lagliga demonstrationer Delta i möte anordnat av politiskt parti Delta i vilda/olagliga strejker Ockupera byggnader eller fabriker Mest aktiva har ungdomarna varit när det gäller att rösta i val och skriva på namninsamling, mer än två tredjedelar av ungdomarna har deltagit i någon sådan handling. Ett förhållande som är anmärk- ningsvärt är att valdeltagandet är så pass högt i den studerade grup- pen, i alla fall om vi jämför med retoriken om de arbetslösas påtag- ligt lägre valdeltagande jämfört med vad som gäller för ungdomar rent generellt. Valstatistiken visar att , förstagångsväljarna rös- tade vid valet och för samtliga väljare var valdeltagandet (1998). Med hänsyn taget till att valdeltagandet stiger med ålder så ligger andelen som röstat mycket nära ett genomsnitt av befolkningen. Mellan en femtedel och en tiondel har deltagit i bojkotter, burit namnbricka för att visa stöd, deltagit i möte anord- nat av en organisation eller fackförening och parti samt deltagit i en demonstration. Knappa har deltagit i en vild strejk eller ockupation.8 Det allmänna resultatet är inte överraskande, i ett flertal studier visar det sig att ungdomar rangordnar sympatierna för olika politiska handlingar på liknande sätt. Det är också känt från andra under- sökningar att mycket få ungdomar – eller vuxna för den delen – har deltagit i mer krävande handlingar (, Eurobarometre 37.0, Togeby 1989, 1991, m.fl. 1998). (1991) finner i sin under- sökning om gräsrotsdeltagande att bland de unga i åldern 18–så har olika typer av handlingar som att skriva på namninsamling, ge ekonomiskt stöd eller delta i offentliga möten ökat medan aktivitet i handlingar som stödfester och aktioner i stället har minskat. De finner att har deltagit i en de- monstration och har skrivit under en namnlista. Tenden- sen i deras undersökning är emellertid helt klar, ju mer krävande handling desto lägre andel deltagande. Samma övergripande tendens kan noteras i en svensk undersökning där man vid en jämförelse finner att mindre krävande, individuella och tillfälliga engagemangsformer ökat på bekostnad av de mer krävan- de, kollektiva och permanenta formerna (m.fl. 1998). I tabellen ovan kan vi också se att kvinnor är mer aktiva jämfört med män, förutom när det gäller att delta i möte anordnat av facklig, po- litisk, och annan organisation, deltagande i vild/olaglig strejk samt ockupation av byggnad eller fabrik. Också detta mönster känns igen från andra studier, kvinnor är generellt sett mer aktiva (1991) förutom när det gäller mer krävande och våldsamma handlingar (Eurobarometre 47.2, SOU 1994:73). Det finns få data som gör det möjligt att jämföra arbetslösa ung- domars politiska aktivitet med ungdomar rent generellt. I en under- sökning riktade man sig till ett representativt urval ungdomar i och frågade om deltagande i olika typer av politiska hand- lingar. För de handlingar som är jämförbara (att skriva på namnin- ARBETSLÖSHETEN – ETT HOT MOT DEMOKRATIN? samling , delta i bojkotter , bära namnbricka samt ockupera byggnader ) visar det sig att ungdomarna i den under- sökningen i något högre utsträckning deltagit i dessa handlingar. Men om man studerar enbart de arbetslösa i åldern i den undersökningen så minskar andelen deltagande för vissa av hand- lingarna (att skriva på namninsamling och delta i bojkotter ) medan den ökar för andra (bära namnbricka samt ocku- pera byggnader ). Detta antyder att de arbetslösa kanske har ett annat politisk handlingsmönster än ungdomar rent generellt. Om man emellertid i samma undersökning genomför en dimensions- analys visar det sig att de mer krävande politiska handlingarna samlas i en grupp medan de mindre krävande och mer parlamentariskt orienterade hamnar i en annan grupp. I det avseendet är således de latenta åsikterna om olika politiska handlingar snarlika de som framkom ovan i undersökningen om de arbetslösa ungdomarna i . Jämförs deltagande i politiska handlingar mellan de olika nor- diska länderna finner man ett påfallande likartat mönster. Få ung- domar oavsett land deltar i krävande handlingar och aktioner av skilda slag, eller färre har deltagit i någon sådan handling. Man är helt enkelt aktivast i mindre resurskrävande handlingar (namninsamlingar och ekonomiskt stöd). Det som skiljer länderna är nivån, framför allt mellan kön och olika åldersgrupper, ett resultat som är känt från andra undersökningar (Eurobarometre 47.2, Togeby 1989, m.fl. 1998). I vår undersökning finns det vissa skillnader i aktivitet mellan länderna. Generellt sett 9 är man aktivast på , därefter , , och sist . Detta är en rangordning som är påfallande lik den som Togeby fann i sin undersökning (Togeby 1989). Den reella skillnaden mellan länderna i vår undersökning är emellertid liten, endast i är man påtagligt mindre aktiv. Skillnader framträder något tydligare om man studerar de olika ak- tiviteterna i respektive land och försöker urskilja högsta respektive lägsta andel aktivitet mellan de nordiska länderna (se vidare 1997). Kvinnorna är överlag något mer aktiva även om vi särskiljer olika länder. Det finns också skillnader mellan kön och vilka aktiviteter man är mest aktiv i i de olika länderna. Generellt är männen mer aktiva i organisationsaktiviteter (politiskt parti, facklig- och annan organisation), detta gäller särskilt i och , samt vild strejk och ockupation. Politiska handlingar och sysselsättning Hur ser då det politiska handlandet ut givet olika sysselsättnings- situationer? Har du deltagit i föl- jande politiska handlingar. Andel som uppgett att de gjort en handling. Särredovisat för sysselsättningssituation, procent Delta i politiskt möte Delta i org. De grupper som arbetar, är i åtgärd respektive annat har en aktivi- tetsnivå som med vissa smärre variationer i stort sett ligger på samma nivå och ganska nära vad som gäller för gruppen i sin helhet. De studerande däremot har en avsevärt högre aktivitetsnivå och de arbetslösa en avsevärt lägre aktivitetsnivå jämfört med gruppen i sin helhet. Denna skillnad är systematisk mellan grupperna. Studerar man skillnaden mellan sysselsättningsgrupperna och potentiellt handlande och avståndstagande med ett segregationsin- dex (tabellen redovisas inte här) finner man en övergripande tendens nämligen att de studerande med få undantag har högst potentiellt handlande (dvs. skulle kunna tänka sig göra en handling) och lägst avståndstagande för en handling, medan de arbetslösa i stället visar en högre andel avståndstagande mot att delta. De arbetslösa har också i flera fall den lägsta andelen potentiellt handlande, dvs. lägst andel som skulle kunna tänka sig att göra en politisk handling. När det gäller att rösta i val har de arbetslösa den lägsta andelen röstande men högst andel avståndstagande, de studerande högst andel röstande och lägst andel avståndstagande. Samma gäller deltagande i möte anordnat av politiskt parti. ARBETSLÖSHETEN – ETT HOT MOT DEMOKRATIN? Den bild som tonar fram är att de arbetslösa är mer passiva och avståndstagande mot politiskt deltagande jämfört med framför allt studerande. Resultaten så här långt talar således för att de som både vid urvalstillfället och var arbetslösa är de som mätt på det sätt som gjorts i denna undersökning är de som deltagit minst i politiska handlingar och tar mest avstånd från att delta i politiska handlingar. Data visar också signifikanta skillnader när det gäller delaktighet i politiska handlingar och erfarenhet av ar- betslöshet, dvs. hur mycket har man varit arbetslös. Detta gäller för samtliga politiska handlingar utom att delta i bojkotter/köpstrejker samt att delta i lagliga demonstrationer. För övriga handlingar är tendensen klar, ju högre antal inflöden i arbetslöshet desto lägre an- del som gjort en politisk handling och desto högre andel som inte skulle kunna tänka sig att göra en handling. Det potentiella hand- landet ökar med antalet markeringar i arbetslöshet när det gäller att skriva på namninsamling för att visa stöd, delta i vilda olagliga strej- ker, ockupera byggnader/fabriker och rösta i val. På motsvarande sätt minskar det potentiella handlandet med antalet markeringar i arbetslöshet när det gäller att delta i lagliga demonstrationer, bära namnbricka för att visa stöd, delta i möte anordnat av politiskt parti, fackförening och annan organisation. Deltagandet i vilda/olagliga strejker samt ockupera byggnader eller fabriker ökar och avstånds- tagande minskar med antal inflöden i arbetslöshet. Detta är samma bild som tonar fram om man studerar materialet från den svenska undersökningen som nämndes ovan. Om man urskiljer erfarenhet av arbetslöshet så tenderar acceptansen och deltagandet i mer krävande handlingar öka medan det motsatta gäller för mer parlamentariskt orienterat arbete. Men vid erfarenhet av arbetslöshet minskar dock deltagandet även i de mer krävande handlingarna (1998). Det tycks finnas en samvariation mellan politiskt handlande och utsatthet för arbetslöshet, i alla fall om vi ser till deltagande i poli- tiska handlingar, grad av potentiellt handlande och avståndstagande från politiskt handlande. Detta gäller särskilt om vi avser mindre krävande och accepterade parlamentariska handlingar (förutom val- deltagande) och delaktighet i parlamentariskt basarbete. På motsva- rande sätt tycks handlingsberedskapen öka för mer krävande poli- tiska handlingar. Jämför vi ungdomar i de olika sysselsättningssituationerna i de nordiska länderna med varandra så kvarstår samma övergripande bild som redovisades ovan. De studerande är något mer aktiva och de arbetslösa är något mindre aktiva än ungdomar i de övriga syssel- Man kan dock notera vissa systematiska skill- nader mellan länderna. Generellt sett och mätt som andelar som har gjort en handling har man inom respektive sysselsättningsgrupp och för i stort sett samtliga politiska handlingar de lägsta andelarna akti- va i . Mätt på motsvarande sätt är man något mer aktiv i Sve- rige och på . I och är man ungefär lika aktiv men i något mindre grad än i och på . När det gäller inflöden i arbetslöshet så kan man konstatera att nedbrutet på varje land så är det generella mönstret att ju fler inflö- den i arbetslöshet desto lägre andel som deltagit i en politisk hand- ling och ju högre andelar som markerar att de aldrig skulle kunna tänka sig att göra en handling. Här finns sålunda skillnader mellan länderna som kan vara värda att analysera närmare. Arbetslöshetens betydelse för politisk mobilisering Om man väger samman vilket land man bor i, kön, ålder, utbildning, erfarenhet av arbetslöshet samt aktuell sysselsättning och genomför en analys över de olika politiska handlingarna kvarstår då resultaten från analyserna ovan? Detta är en central frågeställning för det skulle kunna tänkas vara så att om man tar hänsyn till inte bara ett förhållande utan flera på en gång så påverkas arbetslöshetens inne- börd. Det är ju rimligt att tänka sig att ålder, erfarenhet av arbets- löshet och utbildning samspelar med varandra och påverkar utfallet. Och hur är det med land, vilken inverkan får detta på utfallet? Är det rimligt att betrakta land som en variabel och inte en speciell en- het? Analysen (en logistisk regression för utfallet att delta respektive inte delta) ger flera intressanta indikationer. För det första förefaller det vara så att erfarenhet av arbetslöshet spelar jämförelsevis mindre roll för sannolikheten att delta i en politisk handling jämfört med de övriga variablerna. Landstillhörighet spelar den avgjort största rollen för att ha deltagit i en politisk handling (samtliga skillnader signifi- kanta). För i stort sett samtliga handlingar är sannolikheten betyd- ligt lägre att man deltagit i jämfört med i de övriga länderna.