sou · GNB393 · 2000-01-01 00:00:00 — Är det något huvudresultat som är slående i är det bilden av arbetslösheten som ett sammanhang, där människor ger uttryck för både en faktisk och attitydmässig passi- vitet och ett utanförskap från samhället och det politiska livet. Vi står här inför ett stort problem. För vissa grupper i samhället ut- vecklas demokratin, tron på den egna förmågan och valmöjlighe- terna till deltagande, medan den inskränks och krymper för andra grupper. Hur väl stämmer denna generella bild om vi fokuserar ungdomar? Politisk aktivitet bland ungdomar Den bild som frammanas ovan stämmer i allt väsentligt med vad som är känt om ungdomars engagemang i de nordiska länderna och . Ungdomar framhåller medier, forskning och kunskap, en- staka handlingar kring sakfrågor samt att leva som man lär som effektiva medel att påverka samhället. Vilda strejker och ockupatio- ner, bojkotter och lagliga strejker eller vanligt politiskt arbete samlar inte lika höga sympatier eller deltagande (Togeby 1989, 1997, 1995, Furlong & Cart- mel 1997). Inom ramen för Eurobarometern har en rapport publicerats om ungdomars delaktighet och aktivitet i samhället. Bland EU-länderna utmärker sig ungdomar i de nordiska länderna (, och ) med att ha en anmärkningsvärt högre andel som är medlemmar i en fackförening eller ett politiskt parti och den klart lägsta andelen icke organiserade. Delaktighet sammanhänger också med sysselsättning, studerande har högre del- aktighet jämfört med arbetande och icke arbetande (Eurobarometre 47.2). Forskning har visat att ungdomars familjebakgrund spelar roll för ungdomarnas politiska attityder och handlande, faktorer som föräldrarnas kön och politiska aktivitet samt socioekonomisk status sammanhänger med ungdomarnas egna politiska värderingar (Dal- house & Frideres 1996). Det är emellertid viktigt, särskilt i sam- manhanget arbetslöshet att vid sidan av formandet av attityder och värderingar också fundera över varför man engagerar sig? Åtmins- tone två olika modeller är möjliga, en som utgår från att engagemang baseras på en organisering av ett uppfattat missnöje med det politiska systemet och en annan som utgår från att engagemang baseras på att människor har intressen för politik och tillit till den egna förmågan att kanalisera dessa. Forskning har visat att för ung- domar sammanhänger missnöjesmodellen, som tar sig uttryck i bland annat avståndstagande från politisk aktivitet, lågt politiskt in- tresse och vilja att delta i val, med låg utbildning och arbetarklass- bakgrund, medan aktivism och ett positivt förhållningssätt till det politiska systemet inte klart kan relateras till några speciella sociala omständigheter (Bynner & 1994). Detta innebär att det inte är så entydigt att man med kunskap om sociala omständigheter kan förklara den ena eller andra politiska aktiviteten och engage- manget. Resultaten stöder snarare tesen att det är ett vidare spektra av sociala och kulturella omständigheter som formar betingelserna för politisk aktivitet. Detta belyses bland annat i den växande forsk- ning som ägnar sig åt att visa hur gränsen mellan intresset för och ARBETSLÖSHETEN – ETT HOT MOT DEMOKRATIN? engagemanget i politik och populärkultur är artificiell. I stället är det kopplingen dem emellan som är intressant, inte föreställningen att ungdomar intresserar sig för populärkultur i stället för politik (se t.ex. Street 1997). Mer specifikt rör detta förhållandet mellan poli- tik, ungdomskultur och musik. Från bluesen över rockmusiken till dagens hardcore och hip-hop har musiken varit ett medel att ge röst åt och bli en kanal för att kanalisera politiskt intresse hos både ar- tisterna och deras fans. Hand i hand med modsen, 60-tals revolten, punken och dagens hip-hop och gangsta rap fanns och finns musi- ken (1997, Dancis 1978, Elterman 1988, Eyerman, R. & Jamison, A. , Lusane 1993, Decker 1993). Hip-hop mu- siken kan också framhållas som ett exempel på ett annat fenomen, dess roll från början att främst vara röst till svarta i har etablerats som en kulturell och politisk röst för ett betydligt vidare socialt spektra. har hip-hop fått en vidare användning som ett sätt att öka både den politiska medvetenheten och organisering- en av politisk handling kring frågor om ras-, kön, arbetar- och me- delklassidentitet samt nationalism (Lusane 1993, Stapleton, K. I det sammanhanget måste ungdomsarbetslöshetens politiska innebörder placeras. Ungdomsarbetslöshet och politisk aktivitet Det är förvånande att upptäcka hur lite det trots allt forskats om ungdomsarbetslöshet och politisk aktivism, särskilt med tanke på den omfattande retorik som frodas kring arbetslöshetens politiska risker. De studier som refereras i sammanställningar är av mycket olika karaktär, det kan vara allt från deltagande observationsstudier med ett fåtal individer till omfattande enkätundersökningar med tu- sentals ungdomar. Det förekommer olika teoretiska modeller och mättekniker i det stora flertalet fall av tvärsnittsundersökningar. Förändringar och jämförelser mellan generationer är få. Mångfalden i undersökningsmodeller gör det i själva verket ganska svårt att bilda sig en uppfattning om kunskapsläget. I en del av den litteratur där ungdomar diskuteras sker detta i resonerande och överförd form genom härledda resultat från vuxna (se t.ex. 1985, Ovesen 1985, Halvorssen et al. 1986) eller i relation till mer generella teorier om social distans, klassmedvetande och politisk mobilisering (se t.ex. 1993). Det teoretiskt och metodologiskt rimliga i detta kan ju diskuteras. Det finns även sam- manställningar gjorda kring den forskning som enbart behandlar ungdomsarbetslöshetens innebörder och sociala konsekvenser, där politisk mobilisering ingår, men även i dessa är det svårt att finna några klara linjer (se t.ex. Rantakeisu et al. 1996, 1982, Furlong & Cartmel 1997). Furlong & Cartmell (1997) konstaterar att i har inte nå- gon bredare studie över kopplingen ungdomsarbetslöshet och poli- tisk aktivering genomförts . De större kvantitativa undersökningar som gjorts baseras i allmänhet på data från början och mitten av . En av de studier som på detta sätt då ofta refereras indikerar ett ganska klart samband och skillnad i politiskt intresse och deltagande mellan arbetande och arbetslösa ungdomar, men också mellan kön och ras, vilket innebär att man bör förstå frå- gan om politiskt intresse i ett vidare kontextuellt och strukturellt sammanhang (Banks & 1987). (1985) finner i sin studie i att arbetslösa i jämförelse med arbetande i högre ut- sträckning förordade direkta politiska handlingar och laglösa meto- der. I en senare studie genomförd i finner man dock inga sådana skillnader i politiskt deltagande och aktivitet mellan ar- betande och arbetslösa ungdomar. Möjligen fanns en viss tendens till att de ungdomar som hade arbete var något mer högerorientera- de, mindre radikala när det gäller sociala frågor och röstade i mindre utsträckning på (1992). I några kvalitativa studier som gjorts framkommer en del intressanta och viktiga resultat som stämmer till eftertanke kring betydelsen av att få fram mer konkreta fakta om det moderna samhällets politiska kultur, hur det samverkar med ungdomars livssituation och andra möjligheter till inflytande och kontroll av det egna och samhällets framtid (Furlong & Cartmel 1997). Dessa resultat antyder snarare att det inte finns en typ av förhållande mellan arbetslöshet och poli- tisk mobilisering och aktivitet som kan ges en generell innebörd och tolkning. Beläggen är således enligt vissa källor osäkra om arbetslösa söker sig till politiska grupperingar som använder sig av mer eller mindre olagliga metoder eller om arbetslösa dras till vänster eller höger (Furlong & Cartmel 1997). Studier har dokumenterat både ökat och minskat politiskt intresse, ökat respektive minskat politiskt hand- lande (Furlong & Cartmel 1997, Rantakeisu et al. 1996, 1993). I andra studier är bilden mer entydig i en riktning, som i undersökning i (m.fl. 1998) med jämförande data från studier genomförda 1987 respektive 1997. Författarna visar hur de arbetslösa (gäller åldersgruppen 18–) har lägre tilltro till det demokratiska systemets institutioner, till ARBETSLÖSHETEN – ETT HOT MOT DEMOKRATIN? det meningsfulla i att engagera sig och de är också mindre aktiva i att engagera sig oavsett vilka typer av politiska handlingar som studeras. Dessutom förefaller det vara så att i de fall de arbetslösa engagerar sig, rör det sig i högre utsträckning kring privata frågor och i samhällsfrågor i tillfälliga former. och (1993) finner vid en jämförelse mellan arbetslösa i och inga en- tydiga och klara belägg för hur arbetslösheten sammanhänger med politisk aktivitet och attityder till samhället. Som fallet är i många andra undersökningar drar man slutsatsen att data visar att det all- deles klart finns ett samband, men eftersom sambandet inte är enty- digt är frågan snarare hur man skall tolka och förstå de samband man finner. En fråga är t.ex. att trots de yttre likheterna i arbetslös- het är det stora skillnader mellan och när det gäller om och i så fall hur de arbetslösa aktiverar sig. En förklaring skulle kunna vara de ganska stora skillnaderna i välfärdssystem mellan län- derna, vilket emellertid inte på ett enkelt sätt då förklarar varför de arbetslösa i är mindre aktiva trots ett bättre utbyggt väl- färdssystem. Kan detta t.ex. förklaras med att man med ett relativt sett mer generöst system i gengäld känner sig mer beroende och inte vågar göra sin röst hörd (1993). I undersökningen av arbetslösa ungdomar i Norden5 har vi frågat hur pass enig/oenig man är när det gäller att satsa på en viss sam- hällstyp . På en femgradig skala har de fått ta ställ- ning till hur pass enig man anser sig vara till frågan: Vilken typ av samhälle tycker du att vi skall satsa på? utifrån en beskrivning av föl- jande 7 olika samhällstyper (se 1997, Julkunen & 1998): ·satsa på ett samhälle mer med privat företagsamhet och marknads- ekonomi (privatisering), ·satsa på ett miljövänligt samhälle, även om det innebär låg eller ingen ekonomisk tillväxt (miljösamhälle), ·satsa på ett samhälle som utnyttjar avancerad teknik som datorer och industrirobotar (tekniksamhälle), ·satsa på ett samhälle med mer lag och ordning (lag och ordning), ·satsa på ett jämlikt samhälle där skillnaderna mellan människors inkomster och arbetsförhållanden är små (jämlikhet), ·satsa på ett samhälle med jämställdhet mellan män och kvinnor (jämställdhet), ·satsa på ett samhälle med lika rättigheter för både infödda och invandrare (rättigheter). I texten används i regel förkortningar på respektive samhällstyp (ledorden för respektive samhällstyp står angivna inom parentes ovan efter respektive fullständiga svarsalternativ). Vilken typ av samhälle tycker du att vi skall satsa på? Ungdomarna i den nordiska enkäten anger stöd för olika sam- hällstyper. Medeltal på en skala från (5) att man är helt enig till påståendet om en satsning på en viss samhällstyp till (1) att man är helt oenig till påståendet om satsning på en viss samhällstyp. Särredovisat för samtliga, män och kvinnor. Rangordnat från lägsta till högsta värde. Ju högre värde desto mer enig Ungdomarna i de nordiska länderna är mest positiva till satsningar på ett samhälle som innebär jämställdhet mellan män och kvinnor, ett jämlikt samhälle där inkomstskillnaderna är små samt ett sam- hälle med lag och ordning. Minst positiva är man till satsning på ett samhälle som utnyttjar avancerad teknik/datorer och ett miljösam- hälle om det innebär lägre tillväxt. Kvinnor är mer emot en satsning på ett tekniksamhälle och ett samhälle präglat av ökad privatisering och marknadsekonomi. Jäm- fört med kvinnorna är männen mer emot satsningar på de övriga samhällstyperna (dvs. ett miljösamhälle, lag och ordning, ett jämlikt och jämställt samhälle och lika rättigheter för invandrare och inföd- da). Männen är något mer emot en satsning på samhällen som inne- ARBETSLÖSHETEN – ETT HOT MOT DEMOKRATIN? bär jämställdhet mellan könen, jämlikhet och lika rättigheter för in- vandrare och infödda, männen är i stället mer för en satsning på pri- vatisering och teknik. Om man enbart jämför de män och kvinnor som är klart positiva till en satsning på någon av de olika samhällstyperna finner man att i alla länder utom (där männen är mer för samtliga sam- hällstyper förutom jämställdhet och jämlikhet) så tenderar kvinnor- na att i högre grad vara för samtliga samhällstyper förutom en sats- ning på mer privat företagsamhet och marknadsekonomi som män- nen är mer för. Vissa skillnader finns dock. I är männen också mer positiva till ett miljösamhälle, lag och ordning och mer teknik. På är männen också mer för ett tekniksamhälle. I är männen också mer för ett miljövänligt samhälle och tek- nik. I är männen mer för lag och ordning och teknik. Med hjälp av en dimensionsanalys kan man studera om det finns en latent och bakomliggande struktur i åsikterna om olika sam- hällstyper. Analysen svarar på frågan om det bakom åsikterna om olika samhällstyper kan tänkas finnas ett visst tänkande som gör att åsikterna om en slags samhällstyp hänger samman med åsikterna om en eller flera andra. Analysen visar på åsiktsdimensioner som är för- vånansvärt lika varandra för män och kvinnor. För både män och kvinnor handlar det om åsikter om satsningar på inkomstjämlikhet och jämställdhet mellan män och kvinnor samt lika rättigheter för invandrare och infödda. En annan handlar om åsikter om privatise- ring och marknadsekonomi, avancerad teknik och datorer (för män- nen också med åsikter om lag och ordning). Det är också intressant att notera hur det man skulle kunna kalla jämlikhetsdimensionen för både män och kvinnor innebär att ha motsatta åsikter om priva- tisering och marknadsekonomi. Att ha åsikter om privatisering och marknadsekonomi samt avancerad teknik och datorer innebär för både män och kvinnor att ha motsatta åsikter om inkomstjämlikhet. Nedanstående tabell visar vilka åsikter ungdomarna inom res- pektive nordiskt land har om de olika samhällstyper. Vilken typ av samhälle tycker du att vi skall satsa på? Ungdomarna i den nordiska enkäten anger stöd för olika sam- hällstyper. Tabellen anger medeltal på en skala från (5) att man är helt enig till påståendet om en satsning på en viss samhällstyp till (1) att man är helt oenig till påståendet om satsning på en viss samhällstyp. Särredovisat för land. Ju högre värde desto mer enig 3,9 (2) 3,6 (4) 3,5 (3) 3,6(4) 3,6 (3) 3,4 (3) 3,1 (5) 3,5 (4) 3,5 (5) 3,6 (3) 2,9 (5) 3,1 (6) 2,8 (6) 3,1 (6) 3,0 (5) 2,8 (6) 3,9 (2) 3,9 (1) 4,0 (2) 4,0 (2) 3,9 (2) 3,9 (2) 3,9 (2) 4,0 (2) 3,4 (3) 4,4 (1) 4,6 (1) 4,1 (1) 4,5 (1) 4,4 (1) 3,2 (4) 3,7 (3) 3,3 (5) 3,8 (3) 3,1 (4) Åsikterna om samhällstyperna verkar vara påfallande likartade i de nordiska länderna. I samtliga länder verkar man vara mer för jäm- ställdhet och mindre för teknik och datorisering. Störst åsiktsskill- nader mellan länderna är det kring åsikter om lika rättigheter för in- vandrare och infödda samt åsikter om lag och ordning. Skillnaderna när det gäller åsikter om lag och ordning är påfallande stora. I Fin- land är man betydligt mer emot en satsning på ett sådant samhälle jämfört med de övriga länderna. En variansanalys visar på skillnader mellan länderna som kortfattat kan sammanfattas på följande sätt. I så är man mer för privatisering och marknadsekonomi och emot en satsning på lag och ordning. I (och i viss mån också och ) mer för ett miljövänligt samhälle. I och på är man mer för satsningar på teknik och dato- rer. I alla de nordiska länderna (utom ) är man mer för en satsning på inkomstjämlikhet. I och på är man mer för satsningar på jämställdhet. Slutligen, i och på är man också mer för lika rättigheter för invandrare och infödda. Hur för- håller det sig då med en nordisk mentalitet, finns det tecken på en slags åsiktslikhet bland ungdomarna i de nordiska länderna? En di- mensionsanalys visar fram olika åsiktsgrupper i respektive land: I formas åsikterna kring tre dimensioner: ·miljövänligt samhälle och lika rättigheter för invandrare och in- födda, ARBETSLÖSHETEN – ETT HOT MOT DEMOKRATIN? ·inkomstjämlikhet och jämställdhet mellan könen (och motsatta åsikter om tekniksamhälle), ·privatisering, teknik och datorer samt lag och ordning (och mot- satta åsikter om rättigheter). På formas åsikterna kring två dimensioner: ·inkomstjämlikhet, jämställdhet och lika rättigheter för invandrare och infödda, ·privatisering och marknadsekonomi samt teknik och datorisering. I formas åsikterna kring tre dimensioner: ·miljövänligt samhälle, teknik och datorer samt lika rättigheter för invandrare och infödda, ·inkomstjämlikhet och jämställdhet (och motsatta åsikter om teknik och privatisering), ·privatisering och marknadsekonomi, teknik och datorer, lag och ordning (motsatta åsikter om rättigheter). I formas åsikterna kring två dimensioner: ·inkomstjämlikhet, jämställdhet och lika rättigheter för invandrare och infödda (och motsatta åsikter om privatisering), ·privatisering och marknadsekonomi, teknik och datorer samt lag och ordning (och motsatta åsikter om inkomstjämlikhet). I slutligen formas åsikterna kring tre dimensioner: ·miljövänligt samhälle, jämställdhet och lika rättigheter för invand- rare och infödda (motsatta åsikter om privatisering), ·inkomstjämlikhet och i viss mån jämställdhet (klart motsatta åsik- ter kring privatisering och teknik), ·lag och ordning (och motsatta åsikter om lika rättigheter för in- vandrare och infödda). Man ser att vissa åsiktsmönster återkommer i samtliga länder. En kretsar kring inkomstjämlikhet vilken i samtliga länder hänger samman med jämställdhet, och på och i hänger åsik- terna om lika rättigheter för invandrare och infödda ihop med dessa åsikter. Inkomstjämlikhetsdimensionen hänger i några länder också ihop med motsatta åsikter, i med motsatta åsikter om tek- niksamhälle, i med motsatta åsikter om tekniksamhälle och privatisering, i med motsatta åsikter om privatisering och slutligen i med motsatta åsikter om privatisering och tek- nik. En andra åsiktsdimension är den som kretsar kring privatisering och marknadsekonomi där dessa åsikter tycks hänga samman med åsikter om teknik och datorer, i , och också med åsikter om lag och ordning. I vissa länder hänger dessa åsikter också ihop med motsatta åsikter, i och med motsatta åsikter om lika rättigheter för infödda och invandrare och i med motsatta åsikter om inkomstjämlikhet. En tredje åsiktsdimension återfinns i , och Dan- mark som kretsar kring ett miljövänligt samhälle där dessa åsikter i hänger ihop med lika rättigheter för invandrare och infödda, i med åsikter om ett tekniksamhälle och lika rättigheter för invandrare och infödda samt i med åsikter om jämställdhet och med lika rättigheter för invandrare och infödda. I slutligen bildas en egen åsiktsdimension kring lag och ordning som hänger ihop med klart motsatta åsikter kring lika rät- tigheter för invandrare och infödda. Med tanke på de problem som finns med denna typ av attityd- material i största allmänhet och den generella osäkerhet som finns kring faktoranalysen som teknik måste detta resultat nog ändå tol- kas som ganska intressant. Analysen genererar fram åsiktsdimensio- ner som ger ett teoretiskt rimligt resultat. Det tycks finnas en hög samstämmighet kring två typer av åsiktsdimensioner i de nordiska länderna. Dessa åsikter rör frågan om jämlikhet och jämställdhet å ena sidan och privatisering och marknadsekonomi och ett teknik- samhälle å den andra sidan. I båda dessa dimensioner tycks det också finnas polariseringar kring dessa åsikter. Detta skulle ju kunna tolkas som två åsiktsstrukturer vilka faller tillbaka på den klassiska politiska åsiktsstrukturen vänster och höger. En vänsterdimension som samlar dem som är för ett samhälle med jämlikhet med små skillnader i inkomster och arbetsförhållanden, jämställdhet mellan män och kvinnor och viss mån också lika rättigheter för invandrare och infödda. En annan högerdimension med mer privat företagsam- het och marknadsekonomi, mer utnyttjande av teknik och datorer samt industrirobotar (en kontroll med placering på vänster och hö- gerskalan bekräftar detta). Dessutom utfaller en miljödimension i tre av länderna (, och ) som i dessa länder också sammankopplas med lika rättigheter för invandrare och infödda. Hur denna dimension skall tolkas kan diskuteras. Man har emellertid funnit liknande sam- mankopplingar av åsikter i andra undersökningar, dvs. ARBETSLÖSHETEN – ETT HOT MOT DEMOKRATIN? miljö sammankopplas med åsikter om förhållanden som har en slags global räckvidd, däribland åsikter om invandring och flyktingfrågor (1996). Sysselsättning och åsikter om samhällstyp Frågan är då om man beroende på sysselsättningssituation har olika åsikter om vilken samhällstyp man skall satsa på. Nedanstående ta- bell visar skillnaderna i åsikter om samhällstyp och sysselsättning. Siffrorna i parentes anger rangordningen inom respektive grupp. Vilken typ av samhälle tycker du att vi skall satsa på? Ungdomarna i den nordiska enkäten anger stöd för olika sam- hällstyper. Tabellen anger medeltal på en skala från (1) att man är helt enig till påståendet om en satsning på en viss samhällstyp till (5) att man är helt oenig till påståendet om satsning på en viss samhällstyp. Särredovisat för sysselsättningsgrupp. Ju högre desto mer enig. 3,7 (3) 3,7 (3) 3,6 (4) 3,6 (3) 3,7 (3) 3,4 (5) 3,4 (4) 3,4(6) 3,6 (3) 3,5(5) 2,9 (7) 3,0 (5) 3,0 (7) 3,3 (4) 2,9 (6) 2,5 (4) 3,8 (2) 3,7 (3) 3,6 (3) 3,9 (2) 4,0 (2) 3,8 (2) 4,0 (2) 3,6 (3) 3,9 (2) 4,4 (1) 4,3 (1) 4,4 (1) 4,5 (1) 4,3 (1) 3,3 (6) 3,4 (4) 3,5 (5) 3,8 (2) 3,6 (4) Rangordningen är påfallande likartad mellan de olika sysselsätt- ningsgrupperna. Oavsett sysselsättningsgrupp så är man enig om att satsa på ett samhälle med jämställdhet mellan könen och inkomst- jämlikhet. Överlag är man minst angelägen om att satsa på ett sam- hälle som utnyttjar teknik och datorisering. De arbetslösa och de i arbete samt de i åtgärd är heller inte lika angelägna att satsa på ett samhälle med lika rättigheter för invandrare och infödda. En variansanalys visar fram vissa små skillnader mellan grupperna som är signifikanta. Sammanfattningsvis visar analysen därmed att i allmänhet så tycks de studerande vara mer för en satsning på i stort sett samtliga samhällstyper förutom ett samhälle med mer lag och De arbetslösa å sin sida tycks vara mindre för en satsning på i stort sett samtliga samhällstyper. Störst åsiktsskillnader mellan grupperna gäller satsningen på tekniksamhälle, rättvisa för invandra- re och infödda och lag och ordning. En faktoranalys över åsikterna om samhällstyperna i de olika sys- selsättningsgrupperna ger ett påfallande likartat utseende. I princip utfaller två åsiktsdimensioner, en som samlar åsikter om jämlikhet, jämställdhet och rättigheter och en annan med åsikter om privatise- ring och teknik. En slutsats man kan dra av dessa analyser är därmed att syssel- sättningssituation i största allmänhet inte tycks hänga samman med några stora skillnader i åsikter om en satsning på ett framtida sam- hälle. En faktoranalys bekräftar denna bild med nära nog identiskt laddade faktorer mellan de olika sysselsättningsgrupperna. Studerar man de arbetslösa separat och gör en analys för betydelsen av antal inflöden i arbetslöshet och den totala erfarenheten av arbetslöshet finner man att ju mer markeringar man haft i arbetslöshet desto mer är man emot en satsning på ett tekniksamhälle, lag och ordning samt lika rättigheter för infödda och invandrare. Gör man slutligen en analys som kombinerar sysselsättnings- grupp och land finner man följande tendenser. De samhällstyper kring vilka det formas mest åsiktsskillnader är att satsa på ett sam- hälle som utnyttjar avancerad teknik och industrirobotar, som satsar på små skillnader i inkomst- och arbetsförhållanden samt ett sam- hälle med lika rättigheter för infödda och invandrare.