sou · GNB351d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Är man dessutom invandrare, tycks det föreligga ytterligare risk för isolering och stigmatisering. Avsaknaden av natur- liga nätverk, som t.ex. familj och släkt, är uppenbar. Man har att förlita sig på landsmän, som man kanske lärt känna enbart utifrån att man kommer från samma land. Flera patienter, kanske främst kvinnor, be- rättar om hur svårt det är för dem att lita på sina landsmän och hur oro- lig man är för att andra skall få kännedom om deras hiv. Känslor av skuld och skam samt en oro för att bli bemött med okunskap och fördo- mar, gör också att många väljer att inte berätta om sin hiv. Det här pe- kar på hur viktigt det är med ett kulturkompetent omhändertagande och en förtrogenhetskunskap om de specifika levnadsförhållanden hiv- positiva invandrare har att hantera. Det är en kunskap som inte minst är nödvändig i ett fortlöpande hiv-preventivt arbete, både på ett indivi- duellt plan som på ett samhälleligt. Olika hiv-organisationer, Riksför- bundet För Hiv Positiva (RFHP), Posithiva Gruppen, Stiftelsen –Röda Korset, samt klinisk erfarenhet, vittnar om diskriminering av hiv-positiva personer inom t.ex. arbetslivet. RFHP en studie angående diskriminering av hiv-positiva inom arbets- livet. För personer med hiv-infektion har det gjorts stora framsteg inom den kliniska behandlingen. Det är mediciner som tycks öppna nya möjligheter till ett längre och friskare liv för hiv- positiva. Men det har visat sig att de nya behandlingarna också medför svårigheter och påfrestningar av olika slag, inte minst medicinska bi- verkningar. Dessutom innebär de nya medicinerna att det blir nödvän- digt med psykosocial rehabilitering för personer med hiv. Det handlar om att på olika sätt få hjälp med att komma tillbaka till livet. Skaffa ett arbete, planera en framtid, som man bara för sedan inte trod- de att man hade tillgång till. Det är en process som inte sällan tycks vara förknippad med stora psykologiska påfrestningar. Den här studien har inte haft som uppgift att belysa de problem och frågeställningar som kan uppstå till följd av de nya behandlingarna. Men det är av störs- ta vikt och intresse att ägna kommande forskning åt att studera de psy- kosociala konsekvenser som uppstår i farvattnen av de nya behand- lingarna. ., , Glantzberg B-L., ., . 7ZR FDVHV RI +,9 WUDQVPLVVLRQ. , 1997;8 522-525 ., , , Rådö G., Westrell M. (1991) $WW I|UHE\JJD KLY ± SV\NRVRFLDOW RPKlQGHUWDJDQGH YLG NRQWDNWVSnUQLQJ. (1996) 2UDOVH[ FHQWUDOW I|U VYHQVND E|JDUV LGHQWLWHW. Hiv- aktuellt 5/96. (1997) 9DUW WRJ GHQ OXVWI\OOGD VH[XDOLWHWHQ YlJHQ" ± +RPR RFK ELVH[XHOOD PlQV HUIDUHQKHW DY DWW OHYD PHG KLY. (1997) /LYVVWLO RFK VH[XDOLWHW KRV KRPRVH[XHOOD PlQ ± HQ EHVNULYQLQJ RFK DQDO\V DY 9HQKlOVHNRKRUWHQ ± . Studie av Hiv-positiva personers sexuella livsstil För att vi som arbetar med hiv-positiva patienter skall kunna erbjuda ett bra medicinskt och psykosocialt omhändertagande och stöd, krävs att vi skaffar oss en samlad NXQVNDS om hiv-positivas livssituation, inklusive sexuell livsstil. Detta är inte minst viktigt utifrån vår erfarenhet att många upplever svårigheter med att ha sex när man är hiv-positiv. Kunskap är också viktig för att vidareutveckla det hiv-förebyggande ar- betet, likväl för att upprätthålla en seriös diskussion, baserad på fakta, om hiv-positivas livssituation och sexuella livsstil. Som ett led i att inhämta kunskap, har vi sammanställt en frågeen- kät. Den delas ut till samtliga hiv-positiva patienter på infektionsmot- tagning 3. Det språkbruk vi ibland använder oss av i enkäten hoppas vi inte skall uppfattas som stötande. Undersökningen finansieras med anslag från . Om Du väljer att svara på enkäten gör Du detta utan att uppge namn eller personnummer och Du garanteras full anonymitet. Ingen koppling kan ske till Din behandlingskontakt här på infektionsmottagning 3. Re- dovisning av svaren kommer att ske i form av en skriftlig rapport. Ditt deltagande är självklart helt frivilligt, och skulle Du avstå kommer det naturligtvis inte få någon betydelse för Din fortsatta kontakt här på mottagningen. Om Du väljer att fylla i enkäten är vi tacksamma om Du skickar den till i det bifogade frankerade kuvertet. Även om Du väljer att inte svara på alla frågor vill vi gärna att Du skickar in enkäten. Har Du funderingar, frågor eller vill prata om enkä- ten är Du välkommen att höra av Dig till på Ph-center, tel. eller till kurator , inf mott 3, tel. . har granskats och godkänts av Forskningsetisk kom- mitté. .U\VVD I|U GHW DOWHUQDWLY VRP VWlPPHU I|U GLJ 2P VNULYXWU\PPHW LQWH UlFNHU WLOO NDQ GX VNULYD Sn EDNVLGDQ DY IRUPXOlUHW 2.Hur gammal är Du? 3.I vilket land är Du född? 4.Om Du har sexuella kontakter, sker det med Både män och kvinnor Har inga sexuella kontakter 5.Hur skulle Du beskriva Din nuvarande (den senaste månaden) sexuella livsstil? Välj ett av alternativen a–d a)-[XHOOD NRQWDNWHU PHG DQGUD. b)-[XHOOD NRQWDNWHU XWDQI|U I|UKnOODQGHW Beskriv vilken typ av sex Du har med Din fasta partner och om kondom används eller ej. c)-[XHOOD NRQWDNWHU YLG VLGDQ RP Beskriv vilken typ av sex Du har med Din fasta partner och om kondom används eller ej. Beskriv vilken typ av sex Du har med Dina tillfälliga sexuella partner och om kondom används eller ej. IDVW UHODWLRQ PHQ KDU HQ HOOHU IOHUD VH[SDUWQHU. Beskriv vilken typ av sex som Du har med den eller dessa och om kondom används eller ej. Om Du har en fast partner, är han/hon Uppfattar Du Dig som Vilket år fick Du besked om att Du var hiv-positiv? Fick Du Ditt besked i 9.Hur fick Du Ditt hiv-svar? a)Personligt återbesök På annat sätt ............................................................................ b)Har Du några synpunkter på det sätt som Du fick Ditt hiv-svar på? 10.Vet Du exakt vid vilket tillfälle Du blev smittad? 11.Tror Du att Du blev smittad genom (Fler än ett alternativ kan markeras) Vaginalsex (samlag i slidan) Du var mottagande part Du var inträngande part Du stimulerade Din partners könsorgan med munnen tog utlösning (sperma) i munnen tog inte utlösning (sperma) i munnen Din partner stimulerade Ditt könsorgan med munnen På annat sätt. I samband med att en person får besked om att han/hon är hiv-positiv, skall enligt Smittskyddslagen läkare/kurator utföra NRQWDNWVSnUQLQJ. Syftet är att kartlägga samt förhindra vidare smittspridning av hiv. Kontaktspårning innebär att den hiv-positiva ombeds berätta om pågående och tidigare sexpartner/kontakter, med vilka sexuell kontakt eller sprutdelning ägt rum på ett sätt som kan ha medfört att hiv-smitta Dessa personer skall därefter informeras om att de måste söka läkare för information, rådgivning och hiv-test. 12.Genomfördes kontaktspårning i samband med att Du fick Ditt hiv-besked? a)Hur upplevde Du det? b)Utfördes kontaktspårningen av c)Hur många partner/kontakter uppgav Du i kontaktspår- ningen? d)Undvek Du att uppge namn på några partner/kontakter? Vad var anledningen? Om ja Hur många partner/kontakter tog Du själv kon- takt med, utan att berätta om dessa för den som e)Om kontaktspårning ej utfördes, vilken var anled- ningen? 13.Hur många personer i Din närhet (familj, släkt, vänner, arbets/ studiekamrater etc), bortsett från sjukvårdspersonalen, Du känner till att Du är hiv-positiv? 14.a) Har Du ändrat Ditt sexuella beteende sedan Du fick veta att Du är hiv-positiv? Ja På vilket sätt? b)Om Du använder eller har använt narkotika och/eller alkohol, har bruket av detta förändrats sedan Du fick veta att Du är hiv-positiv? På vilket sätt? På vilket sätt? 15.Hur upplever Du Ditt nuvarande sexualliv vara? b)Anser Du att upplevelsen av Ditt sexualliv är påverkad av hiv? 16.Om Du får välja, föredrar Du att ha sex med någon som Du känner till är hiv-positiv, framför att ha sex med någon som är hiv-negativ? Det har ingen betydelse för mig 17.Brukar Du fråga en ny sexualpartner om han/hon har hiv? 18.a) Finns det någon/några situationer som skulle kunna få Dig att inte informera en sexualpartner om Din hiv-infektion? b)Om Du berättat för en sexualpartner om Din hiv-infektion, vilken/vilka reaktioner har Du fått? 19.Har Du varit tillsammans med någon sexuellt ? Nej Om Nej, gå vidare till fråga 20 a)Har Du då druckit alkohol? Hade det någon inverkan på vilken typ av sex som ni hade? b)Har Du , om Du haft sex , tagit någon drog ( t ex extacy, amfetamin, kokain, LSD)? Om Du svarat ja på fråga 19 b Hade det någon inverkan på vilken typ av sex som ni hade? 20.Om Du eller Din partner använt kondom, har Du varit med om att den gått sönder eller glidit av? (Sätt kryss i rutan. Fler än ett alternativ kan markeras.) Jag har inte haft någon av ovan nämnda sexuella beteenden. Om kondomen gick sönder/gled av, vad tror Du var anled- 21.a) Har Du av Din läkare fått s k förhållningsregler enligt Smitt- skyddslagen? (t ex Du får inte ha samlag med icke hiv-smittad person utan att berätta att Du är hiv-positiv, och utan att kon- dom används under hela samlaget). b) Tror Du att relationen till Din läkare är påverkad av att han/ hon givit Dig dessa regler? Har Du, efter Ditt hiv-besked, KDIW problem som varit relate- rade till Ditt sexuella beteende och/eller till förhållningsreg- lerna? Nej Om Du svarat Nej, gå vidare till fråga 23 Kunde Du då prata med någon av följande: (Fler än ett alternativ kan markeras) Annan sjukvårdspersonal än ovanstående Hur upplevde Du det? Nej, inte med någon av dem. 23.Om Du VNXOOH få problem som var relaterade till Ditt sexuella beteende, och/eller till förhållningsreglerna, skulle Du då kunna prata med någon av följande: (Fler än ett alternativ kan markeras) Annan sjukvårdspersonal än ovanstående Nej, inte med någon av dem. 24.Får Du psykosocialt stöd från annan mottagning eller frivillig- organisation, än från mottagning 3? Ja Mottagning/Organisation? 25.Anser Du att reglerna i Smittskyddslagen påverkar Din livs- situation, inklusive Ditt sexuella beteende, på något sätt? Om Ja, vilka regler är det Du tänker på? 26.a) Anser Du att alla, efter att de informerats om att de utsatts för risk att bli smittade av hiv, t ex haft sex eller delat spruta med någon som är hiv-positiv, DOOWLG skall söka läkare för råd- givning, information och hiv-test? b) Vilken åtgärd anser Du att man skall använda sig av, då en person, som trots upprepade kallelser, vägrar infinna sig för rådgivning, information och hiv-test? Polishämtning som sista utväg Aldrig använda sig av polishämtning 27.Har Du någon uppfattning eller idé om hur man skulle kunna minska smittspridningen av hiv i ? Om du har några funderingar eller frågor efter att ha fyllt i detta formulär, är Du välkommen att kontakta: på Ph-center, tel. , kurator inf mott 3, Beskrivning och analys av smittsamma sjukdomar 'RF $QGHUV 7KRUpQ Sjukdomars uppgång och fall................. Multiresistens och Multiresistenta bakterier (MRB): bakterier med motståndskraft mot stort antal antibiotika....... Smitta på barndaghem ............................................................ Sjukhusinfektioner (nosokomiala infektioner)....................... Blod- och sexsmitta ................................................................ Strikta veneriska sjukdomar (Sexually Transmitted Diseases, STD) ....................................................................... Sjukdomar i det öppna samhället ........................................... Klassifikation av smittämnen ................................................. Anmälningspliktiga sjukdomar i alfabetisk ordning .............. Epidemiska sjukdomar som inte omfattas av Skyndsamhetsaspekten vid epidemiska sjukdomar................ Anmälningspliktiga sjukdomar 1986–1996 ............... Litteratur och referenser ......................................................... Den nuvarande smittskyddslagen innefattar 52 anmälningspliktiga sjuk- domar. Dessa, liksom ytterligare ett antal smittsamma sjukdomar med betydelse för folkhälsan beskrivs nedan. Framställningen innehåller en systematisk beskrivning av sjukdomarna som för överskådlighetens skull är uppställd i alfabetisk ordning. Den nuvarande, vid en interna- tionell jämförelse ganska digra listan förutsätter en prioritering av de sjukdomar som motiverar en mer utförlig beskrivning och analys. För utförligheten i sjukdomsbeskrivningarna har hänsyn tagits till bland annat: ·Allvarligt sjukdomsförlopp (klinik) såsom till exempel hög dödlig- het eller bestående men. ·Smittsamhet och spridningsbenägenhet. Hänsyn har också tagits till huruvida smittspridningen är påverkbar av medicinsk intervention – till exempel vaccinering eller medicinsk be- handling av smittbärare – eller andra smittskyddsföreb yggande åtgär- der. Epidemiberedskap kräver mer än en lagfäst lista preciserade infek- tionssjukdomar. Förståelse av sjukdomarnas och smittämnenas förän- derliga karaktär, uppgång och fall är viktig varför ett särskilt avsnitt äg- nats åt detta. Avgörande för ett framgångsrikt smittskyddsarbete är att V\QOLJJ|UD HSLGHPLRORJLVND VDPPDQKDQJ, dvs. de praktiska situationer där en Vissa smittämnen kan höra hemma i till exempel matförgiftningsutbrott, andra vara associerade till intravenöst missbruk och en tredje grupp till barndaghem. Givetvis kan vissa smittämnen uppträda i flera olika situationer. Framställningen upptar de viktigaste epidemiologiska situationerna, diskuterar mekanismerna för smittsprid- ning inom dessa och grupperar i möjligaste mån smittämnena efter de- 6PLWWVN\GGVDUEHWH kan bedrivas som SULPlUSUHYHQWLRQ eller VHNXQ GlUSUHYHQWLRQ. Primärprevention innebär att förebygga uppträdandet av smittsamma sjukdomar genom bl.a. övervakning av potentiella smitt- härdar eller genom vaccination. Sekundärprevention innebär att bryta en pågående smittkedja genom individinriktade åtgärder. Beroende på spridningsmekanismer för respektive sjukdom kan en eller båda dessa strategier vara tillämpliga. I slutet av framställningen återfinns en RUGOLVWD med centrala medi- cinska termer. Sjukdomars uppgång och fall Kliniken, dvs. sjukdomsförloppet med symtom, utgång etc. av en smitt- sam sjukdom är resultatet av värdens (patientens) UHDNWLRQ på smittäm- Detta förklarar varför en given smitta inom t.ex. en familj kan resultera i allt från inga eller lindriga symtom till dödlig utgång. (Q enkel förklaring till detta är förvärvad immunitet (motståndskraft) via t.ex. skyddande vaccination eller tidigare genomgången infektion. Men även mindre uppenbara orsaker finns till att även allvarliga infektions- sjukdomar såsom pest, smittkoppor etc. kunde skona vissa individer i en grupp under epidemier. Ett aktuellt exempel är att vissa individer är naturligt skyddade mot HIV-infektion genom en genetisk mutation. I globalt sammanhang har historien gett exempel på katastrofala konsekvenser av nya smittämnen hos en tidigare ej utsatt befolkning. Mässling blev förödande för urinvånarna i och , i retur från Nya världen fick vi syfilis som hade ett mycket aggressivt förlopp i de första seklen. stabiliseras situatio- nen, en allt större del av befolkningen förvärvar en immunitet. Kanske är det också så att särskilt känsliga individer slogs ut när aggressiva infektionssjukdomar som pesten skördade upp till en fem- tedel av befolkningen i . De våldsamma vågrörelserna, epidemi- erna, mattas av och sjukdomen lever vidare i s.k. HQGHPLVN form dvs. När sedan nya icke immuna årsklasser växer upp återkommer nya epidemier som dock aldrig når den omfatt- ning smittan fick på jungfrulig mark. 9lUGHQV reaktion på ett smittämne har alltså stor betydelse för individens sjukdomsbild och för epidemisk spridning. sin sida ha eller sakna egenskaper av avgörande betydelse för infek- tionens svårighetsgrad, detta återspeglar smittämnets YLUXOHQV. Virulens betyder ordagrant giftighet. Vår vanliga tarmbakterie, Escherichia coli, belyser frågan. E. coli är en del i vår naturliga tarmflora men vissa stammar är ibland sjukdoms- framkallande. Det finns sålunda coli-stammar som är benägna att ge urinvägsinfektioner, ibland till och med förenade med allmän blodför- giftning (sepsis). Andra coli-stammar ger upphov till GLDUUp genom olika mekanismer varav vissa är associerade till spädbarnsdiarré, andra till s.k. turistdiarré med olika fantasifulla namn såsom Montezumas hämnd etc. En tredje uppmärksammad coli-infektion är entero- hemorragiska E. coli där sjukdomen börjar med blodig diarré och i olyckliga fall kan åstadkomma njurskada. Historiskt togs ett första steg till förståelsen av colibakteriernas svårförklarade sjukdomsbilder genom att man lyckades gruppera stam- marna efter antikroppsreaktioner mot deras cellvägg, s.k. O-serotyper. Man observerade att vissa O-serotyper gav upphov till elakartad epide- misk spädbarnsdiarré medan andra var associerade till turistdiarré hos vuxna. forskning lyckades klarlägga att förutsättningen för colibak- teriernas virulenta egenskaper låg dels i förmåga att haka fast vid slem- hinnan i t.ex. tarm eller urinvägar dels i produktion av olika bakterie- gifter, toxiner. Virulensfaktorerna är genetiskt styrda och arvsmassan för dessa kan ibland överföras till nya bakterier, ibland till och med nya arter av bakterier som helt oväntat kan ge upphov till tidigare okända aggressiva sjukdomsförlopp. Dessa till synes sofistikerade mekanismer har skapat praktiska prob- lem för smittskyddslagstiftningen. En tidigare version av smittskydds- lagen innehöll som anmälningspliktig sjukdom s.k. "elakartad gastro- enterit hos barn ". var det underförstått att denna elakartade epidemiska spädbarnsdiarré var orsakad av s.k. ente- ropatogena Escherichia coli, colibakterier som tillhörde ett begränsat antal serotyper. När dessa elakartade spädbarnsepidemier ebbade ut i fortsatte man av bara farten att anmäla fynd av colibakterier med dessa serotyper oavsett om sjukdomsbilden var allvarlig eller om det förekom någon epidemisk spridning. Även i dagens smittskyddslag har man specificerat att de farliga njurskadande colibakterierna, EHEC, skall vara av serotyp O157 som visserligen är vanligast men även andra serotyper av E. coli kan vara enterohemorragiska och njurskadande. Difteribakterien orsakar förlamningar och hjärtskador genom ett toxin. Difteribakterier som saknar detta toxin är ofarliga. För vissa bakterier är förekomst av NDSVHO en viktig virulensfaktor. Kapslade varianter av pneumokocker och Haemophilus influenzae bak- terier kan ge upphov till s.k. invasiv sjukdom med hjärnhinneinflam- mation och allmän blodförgiftning. Dessa kliniska uttrycksformer av sjukdomen (invasiva) är anmälningspliktiga beträffande Haemophilus influenzae. finns också vaccin mot flera kapslade farliga bak- terier. Okapslade varianter av de nämnda luftvägsbakterierna kan istäl- let ge mindre dramatiska sjukdomsbilder såsom öroninfektioner hos barn. Streptokocker ger mest besvär i form av halsfluss och de tidi- gare fruktade skadorna på hjärta och njurar i samband med scharla- kansfeber har blivit ovanliga. kan dock streptokockerna oväntat ge dödligt förlöpande sjukdomsförlopp med allmän blodförgiftning, t.ex. i bilden av barnsängsfeber hos nyförlösta kvinnor eller som kött- ätarbakterier som snabbt bryter ner muskulaturen. Toxinproduktion spelar en roll, men exakt vilka virulensfaktorer eller omständigheter som ligger bakom förloppet av dessa allvarliga streptokockinfektioner är okänt och laboratoriet ger oss ingen vägledning för att skilja en farlig streptokock från en mindre farlig. 0|UGDUEDNWHULHU NLOOHU EXJV är ett löpsedelsfenomen som oftast används om invasiva streptokocker när de t.ex. uppträder som "kött- ätarbakterier". Beteckningen har dock också använts för bakterier med utbredd motståndskraft mot flertalet använda antibotika. Dessa bakte- rier, t.ex. enterokocker och stafylokocker medför visserligen stora be- som sjukhussmitta men behöver därför inte ge aggressiva sjukdomsymtom. Även virussjukdomarna som t.ex. influensa har såväl förr (spanska sjukan!) som gett exempel på aggressivt förlöpande sjukdoms- bilder och epidemisk spridning där såväl immunitetsläget i befolk- ningen men kanske även virulensfaktorer hos viruset ligger bakom. Hud och slemhinnor är en yttre barriär mot smittämnen. Små sår kan bli ingångsport för livshotande blodförgiftning orsakad av t.ex. strepto- kocker. Mikroorganismerna kan också samverka: Influensa kan skada slemhinnan i luftvägarna och röja väg för bakterier som ger lunginflam- mation.Vissa könssjukdomar kan på samma sätt luckra upp slemhinnan i könsorganen och öka mottagligheten för HIV-smitta. Saltsyran i vår magsäck är en barriär mot mag–tarm-smitta och pa- tienter som saknar syra (genom sjukdom eller läkemedel) utvecklar sal- monellainfektion vid lägre smittdoser än normala individer. Det VSHFLILND LPPXQI|UVYDUHW kan också vara skadat genom ärftliga sjukdomar, uttalad allmän svaghet, cellgiftsbehandling eller AIDS- Smittämnen som annars sällan eller aldrig orsakar sjukdom får nu sin chans och ger upphov till s.k. RSSRUWXQLVWLVND infektioner. Smittskyddslagen upptar exempel på opportunistiska infektioner: s.k. anonyma mykobakterier som i motsats till de besläktade vanliga tuber- kulosbakterierna (Mycobacterium tuberculosis) knappast är något hot för friska människor. Människan lever således i ett dynamiskt förhållande till sina parasite- rande smittämnen vilket förklarar att vissa infektionssjukdomar med tiden tappar fotfästet och minskar i betydelse och andra kan komma till. Genetiska förändringar av smittämnen (mutationer) kan möjliggöra att bakterier eller virus som IUnQ E|UMDQ HQGDVW I|UHNRPPLW KRV GMXU får möjlighet att infektera människan. återuppträder den historiskt kän- da situationen med en oskyddad befolkning som är jungfrulig mark för ett smittämne. Därmed kan inte bara nygamla utan även nya smittäm- nen uppträda, (HIV!). Nya förfinade diagnostiska metoder gör också att för oss tidigare okända smittämnen upptäcks på löpande band. Ett exempel på snabb sådan utveckling är upptäckten av ett flertal nya gulsotsvirus som sprids med blod. En förståelse av – och PHQWDO EHUHGVNDS för – ett föränderligt panorama av smittsamma sjukdomar är således viktigt för möjligheten till aktiv bekämpning av smittspridning. Multiresistens och Multiresistenta bakterier (MRB): bakterier med motståndskraft mot stort antal antibiotika Bakterier har funnits på jorden i minst 3 miljarder år. I sin inbördes konkurrens använder mikroorganismerna (bakterier, svampar osv.) ke- miska vapen som styrs av deras arvsmassa, gener. Det övertag som föl- jer bärarskapet av en framgångsrik gen kan spridas mycket snabbt då bakterierna delar sig ned till . Under , alltså en försvinnande bråkdel av mikroorganis- utvecklingshistoria, har läkarvetenskapen blandat sig i detta spel genom att låna vissa mikroorganismers kemiska vapen (penicillin m.fl.) och förfina dem genom syntesutveckling. I läkemedelsforsk- ningens kapplöpning med bakterierna bör vi därför inte förvånas över att de senare har många trumf på hand. En enda mutation som för- medlar resistens mot t.ex. penicillin får snabb spridning genom selek- tion (urval) där endast en penicillinresistent bakterie förökar sig under penicillinbehandling. Dessutom kan bakterier sinsemellan utbyta gener som bl.a. kodar för resistens mot många antibiotika . Vi har fått multiresistenta bakterier. Resistens mot läkemedel utvecklas inte bara hos bakterier utan även hos andra mikroorganismer såsom t.ex. svampar, urdjur (malaria), och virus, t.ex. Vissa faktorer gynnar uppträdandet av multiresistens: ·många och långvariga kontakttillfällen mellan mikroorganism och läkemedel Detta åstadkommes dels genom utbredd användning av läkemedlet, dels genom långsam avdödning av mikroorganismen. En långsam av- dödning kan i sin tur bero på: ·läkemedlet ges i för låg dos eller har i sig (som ensam behandling) otillräckligt avdödande effekt: exempel profylax mot malaria ·patientens sviktande immunförsvar medverkar inte till en snabb av- dödning av mikroorganismen. Exempel: svältsituationer i , opportunistiska infektioner vid AIDS