sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — , (1997) Interface Culture: Transforms the we Create and Communicate. Keohane, , . (1998) dependence in the Information Vol. 5, /October 1998, s. , (1983) The Culture of Time and Space 1880–1918. : Weidenfeld and Nicolson , (1998) Cyberkultur – det universella utan totalitet. i Hemer, , (red.) Transformation – Kulturen i den virtuella staden : Aegis Förlag, s.138–151 , (1998) Citizenship and Sovereignty in the Post- Westphalian , i Archibugi, , , , (red.) Re-imagining Political Community Studies in Democracy. : , s.113– 137 Melucci, (1992) What is new in new social movements? , , (red.) Social Movements and Social Change, : , , s. , (1993). Making Democracy Work. Ronfeldt D.F., Arquilla J., Fuller G.E., Fuller M. (1998) The Zapatista Social Netwar in Tillgänglig 990529 (1998) Governance and Democracy in a Globa- lizing World i Archibugi, , , , (red.) Re-imagining Political Community Studies in Democracy. : , s. (1998) Constructing the World Polity: Essays on International Institutionalism, : Routledge Sassen, (1996) Losing Control? Sovereignty in An of Globalization. Sassen, (1998) Globalization and Its Discontents: Essays on the new Mobility of People and Money. : The New Press (1998) The Territorial Strategies of IGOs: Implications for Environment and Develop- ment. Global Governance Vol. Stark, (1998) Heterarchy: Asset Ambiguity, Organizational Innovation, and the Tillgänglig 981001 Tomlinson (1999) Globalization and Culture. (1999) The of Cyberspace. A history of space from to the Internet. UNDP (1999) 1999. Övrigt: epostkontakt med , partnerskapsansvarig, One World Online Vidgar IT gapet mellan generationerna? Huruvida informationsteknik (IT) används på ett demokratiskt sätt eller inte är beroende av en rad faktorer. Det är beroende av till- gången till teknisk utrustning och kompetens, av vanan hos använ- darna att efterfråga, välja och analysera information, av kommuni- kationsmönster och hur man värderar den här typen av kommuni- kation, samt sist men inte minst, av vilken makt och vilket inflytan- de man har över informationen. Makt betyder i detta sammanhang två saker. Det betyder dels makten över tillträdet till informationen, dels inflytandet över informationsbildningen. Hit hör också makten över utformningen av utrustningen vilket väcker viktiga frågor om användarperspektiv. I den här uppsatsen har jag för avsikt att diskutera huruvida dessa faktorer talar till fördel eller nackdel för olika generationer som lever i det svenska samhället. Jag har också för avsikt att diskutera hur IT används i kontakterna mellan generationerna och vilka restriktioner som finns för en sådan kommunikation. I dessa avseenden kan vi konstatera att det råder stora skillnader mellan olika åldersgrupper, skillnader som kan ha ökat till följd av den demografiska utveckling vi ser där fler generationer än tidigare lever . Jag kommer att visa att det råder en ojämn fördel- ning av datorer och avancerad telefonutrustning, att informations- vanorna skiljer sig åt mellan olika generationer och att det finns skäl att uppmärksamma obalansen i politiskt inflytande relaterat till IT. Jag kommer också att visa på IT:s roll för kontakterna mellan gene- rationerna, liksom värderingen av ny teknik hos olika generationer. Generation definieras här både utifrån ålder och utifrån gemen- samma erfarenheter. I det första fallet räknas en generation som tiden från en persons födelse till tiden för när de själva föder barn, omkring 20–. I vårt samhälle kan vi alltså räkna med fem gene- rationer . I andra fallet avses en historiskt definierad VIDGAR IT GAPET MELLAN GENERATIONERNA? generation, det vill säga en kohort av människor tillhörande med gemensam habitus och livsstil (1993, Tur- ner 1998). På så sätt blir det möjligt att hänga upp generationer på kulturella och politiska händelser t.ex. den svenska 68-vänstern eller den amerikanska Vietnam-generationen, men också på tek- niska innovationer t.ex. bilen eller televisionen. Med IT avses expansionen av datormedierad kommunikation i allmänhet och spridningen av IT i hemmen, på arbetsplatserna och i offentliga miljöer. IT-begreppet är som bekant föremål för en om- fattande diskurs med avseende på vad som kännetecknar ett sam- hälle präglat av IT och huruvida det redan existerar eller inte (Ingel- stam et al. 1991, 1995). Tilltron till IT som alltings lösning har diskuterats så ofta att retoriken kring den till och med givit upphov till en särskild ism – IT-ismen (, 1998). Den diskussionen ska dock inte föras vidare i denna artikel. Här uppmärksammas den användning som trots de storslagna visionerna faktiskt äger rum. Jag kommer att beskriva etablerade kontaktmönster mellan generationer av unga och gamla i samma familj, och hur de skiljer sig från den ekonomiska debatt som förekommer på området (se t.ex. 1992; Demsetz 1996). Där har man varnat för generationskonflikter och ser detta som en av de största utmaningarna för den moderna välfärdsstaten. Mina efterforskningar visar att ett ifrågasättande av solidariteten generationer emellan, mycket väl kan existera med en ökad lojalitet, och att detta kan relateras till IT-utvecklingen. När det gäller förväntade effekter av IT-utvecklingen läggs enligt min mening alltför stor vikt vid tekniken som den förändrande fak- torn. är det ett teknikdeterministiskt synsätt som råder, där teknikutvecklingen är obeveklig och där medborgarna, mer eller mindre, betraktas som passiva mottagare av ny teknik. Min önskan är att den pågående IT-utvecklingen leder till en utvecklad tekniksyn såväl som en utvecklad syn på teknikanvändaren. Med utgångspunkt från den kunskap vi har om teknik och social förändring kan man nämligen inte utan vidare diskutera teknikens förmodade effekter skilt från den sociala utvecklingen. Det betyder att man inte heller med automatik kan dra slutsatser om att IT leder till ökade generationsklyftor eller en ökad demokratisering. Den betydelse IT kommer att få för enskilda personer eller för samhället i sin helhet är resultatet av en process där etablerade ekonomiska, sociala och kulturella strukturer utgör restriktioner inom vilken tekniken sprids och tas i bruk. I det avseendet kan IT bli ett redskap i syfte att konservera sociala ordningar lika väl som att det kan leda till Synen på medborgarna som passiva mottagare har också bidragit till myter om vad IT kan bidra till. En sådan myt är att tekniken fjärmar människor från varandra, i synnerhet unga och gamla, eftersom äldre människor anses vara ovana vid eller rent av rädda för ny teknik. Mer överensstämmande med de forsknings- resultat som föreligger är att det är föreställningarna om användar- nas kapacitet hos de som producerar, marknadsför, säljer och beviljar olika typer av teknik som styr vilken betydelse ny teknik kommer att få. En avgörande betydelse har alltså vem som har tolkningsföreträde till människors behov av IT, vilket visar på det faktum att teknik kan få en kontrollerande såväl som frigörande betydelse. Huruvida IT kommer att verka demokratiserande är således inte främst en teknisk fråga utan en fråga om vilken social strategi man väljer. Min ambition är att denna artikel ska öka insik- ten om detta förhållande. Problematiken kommer att diskuteras i fyra avsnitt. Inledningsvis diskuterar jag politiskt inflytande kopplat till IT-utvecklingen och ifrågasätter om IT verkligen kommer att innebära någon skillnad när det gäller representationen av olika åldrar i politiska sammanhang. Jag tar fasta på förväntningarna om att IT skulle kunna leda till ökad demokrati, men också att det skulle kunna leda till ett samhälle där människor har större omsorg om varandra till följd av ökade möjligheter till kontakt. Därefter följer ett avsnitt om tillgången till teknisk utrustning och kompetens utifrån tillgänglig statistik, och en diskussion om vilka som är de rätta arenorna om man vill hänga med i IT-utvecklingen och vilka som befinner sig där just . I det tredje avsnittet diskuteras vanornas betydelse och hur värderingsförändringar kan tänkas påverka olika generationers in- ställning till IT. I det fjärde avsnittet behandlas kommunikations- mönster med avseende på hur det går till när olika generationer möter den nya tekniken och hur tekniken finns integrerad i kon- takten mellan yngre och äldre. Här diskuteras också om genera- tionskonflikter verkligen existerar eller om det är en fråga om vilket perspektiv man har. Avslutningsvis presenteras några förslag till åtgärder för att öka en demokratisk användning av IT. Därmed inte sagt att IT kan understödja en sådan kommunikation eller under- stödja ett ökat demokratiskt inflytande. Det kan komma att visa sig att myten om vad IT kan åstadkomma visar sig vara lika relevant här som på vissa andra områden. De empiriska resultat och exempel som förekommer är huvud- sakligen hämtade från min egen forskning om äldre människors tillgång till och användning av informations- och kommunikations- VIDGAR IT GAPET MELLAN GENERATIONERNA? teknik och om kommunikationen mellan generationer. Frågorna har varit fokus för flera forskningsprojekt vid Tema Teknik och social förändring i . Politiskt inflytande och IT-utvecklingen Demokrati betyder att alla medborgare och sociala grupper har samma rätt till politiskt deltagande. Kommunikationen mellan för- troendevalda och väljare, liksom olika gruppers kommunikation med varandra kan betraktas som livsnerven i en demokrati. Den systematiska underrepresentationen av olika generationer är därför ett allvarligt hot mot demokratin . Politiska beslutsfattare be- står vanligtvis av medelålders män. Även om det skett en föryngring av parlamentets ledamöter, framför allt i samband med val, är fortfarande unga män och kvinnor underrepresenterade i be- slutsfattande organ. Detta gäller även pensionärerna (m.fl. 1996; 1996). Denna underrepresentation kan skapa konflikter om generationsvisa intressen tas till vara på bekostnad av generella eller långsiktiga intressen. kan vi till exempel se hur 60-talistgenerationen ställer krav på att i högre grad bli integrerade i arbetsmarknaden (m.fl. 1997). Fyrtiota- listerna å sin sida bildar särskilda generationsnätverk och hävdar att sådana krav kommer att slå tillbaka på de yngre generationerna när de ska betala de äldres avveckling på arbetsmarknaden (m.fl. 1997). Medias ökade inflytande över politiska skeenden och den fortgå- ende utvecklingen från en direkt kommunikation av den typen som sker på politiska möten, till en indirekt via nätet, ökar naturligtvis skälen att uppmärksamma makten över informationen och vilka som har tillgång till denna. visar siffror på att det blir allt svårare att samla människor till politiska möten (SOU 1987), och att medlemskapet och politiska aktiviteter är ungefär dubbelt så högt bland medelålders människor (45–) jämfört med yngre grupper (18–) (SCB 1996). Man kan tänka sig att denna snedrepresentation också kommer att råda när det gäller vilka som har makten över den politiska information som förs ut via nätet. IT som lösning på problemet IT, eller snarare dess förespråkare, gör gällande att användningen av denna teknik skulle kunna öka och förbättra den här typen av En förekommande tanke är den om en ökad de- mokrati i betydelsen att fler människor skulle kunna få tillgång till information och lättare nå sina beslutsfattare via Internet och elek- trisk post (Bangemann 1994, SOU 1994, 1995). läggs en ökande andel politisk information ut på nätet och politiska partier presenterar sig på särskilda hemsidor. Om det här är fråga om att politisk verksamhet byter arena och flyttar ut från möten där telefon och fax haft en kompletterande funktion, och flyttar in på nätet i stället beror naturligtvis på hur informationen presente- ras. Om det enbart är fråga om en ökad konsumtion av politik utan dubbelsidig kommunikation eller ökade kontakter mellan politiker och väljare, eller en ökad stimulering av det politiska samtalet väljare emellan, är det i själva verket endast en förstärkning av den rådande politiska elitens makt, i detta fall den medelålders generationen. Om det däremot visar sig att detta kan öppna upp möjligheterna för en bredare politisk debatt eller om IT:s potential att bilda opinion utnyttjas effektivt av yngre och äldre generationer kan det komma att innebära en förändring. Men i så fall måste det till ett trendbrott. Studier av den svenska maktelitens möjligheter att reproducera sig har nämligen visat sig vara stora, den står åtminstone inte i proportion till befolkningens möjligheter att nå en sådan position. Möjligheten att stanna vid makten är omkring sjuttiofem gånger större om man har en sådan social bakgrund och därmed tillgång till det sociala kontaktnät som krävs för att få politiskt inflytande (1996 s. 70). Samma varaktighet gäller strukturer relaterade till klass och kön. De studier som genomförts om datoranvändningen i olika sociala grupper visar på att informations- vanorna ärvs mellan generationer i samma familj (1994, 1995). Samma sak gäller könsrollsmönstren som lika väl kan konserveras som förändras när ny teknik introduceras i hemmen eller på arbets- platserna (1996, 1995). Det finns alltså anledning att förvänta sig att de politiska och sociala strukturerna som råder också kommer att råda . En obalans i den politiska representationen kan få allvarliga konse- kvenser för det underförstådda kontraktet mellan generationer som går ut på att människor tar hand om varandra under olika skeden i livet. i perspektiv av ens livscykel innebär det en utjämning när det gäller givande och tagande (1997). I tider av balans med avseende både på ekonomin och befolkningens VIDGAR IT GAPET MELLAN GENERATIONERNA? ålderssammansättning finns det ingen anledning att ifrågasätta detta kontrakt. I konjunkturnedgångar och när det blir obalans mellan åldersgrupperna, ofta när andelen äldre i befolkningen ökar, blir generationskontraktet ofta ifrågasatt och yngres åtaganden att sörja för de äldre betraktas som en börda. Med dagens befolkningsut- veckling med en stor tillväxt av de allra äldsta i befolkningen och stora generationer födda , kan vi se hur synsättet att generationer tar hand om varandra, i vissa avseenden tycks avlösas av att man gör val i fråga om hur resurserna ska för- delas mellan barn och gamla, mellan olika generationer. Det är inte första gången i modern tid som frågan kommit upp. väcktes frågan om obalansen mellan olika åldersgrupper. Makarna diskuterade detta som en överord- nad rättvisefråga i sin bok i befolkningsfrågan. befann man sig i skiftet mellan jordbrukssamhället och industrisam- hället och avfolkningen av landsbygden var en fråga som diskutera- des. Framför allt att äldre lämnades kvar på landet när de yngre flyttade till städerna. Makarna konstaterade att Naturligtvis är de humana impulserna tillräckligt starka för att de gamla skola bli försörjda och väl försörjda. Men det kommer att ske under en stigande känsla av olust över landet (1934). Även väcks frågan om vad vi har råd med. Det finns de som talar om ett generationskrig där yngre och äldre drabbar samman i konkurrensen om de knappa resurserna och där det är självklart att de yngre ska betala för de äldres pensioner (Daatland 1998). Skillnaden är att har vi en historiskt unik situation där fler generationer än lever och där antalet i den äldsta generationen är högt, och att vi lever i en brytningstid mellan industrisamhället och en ny form av samhälle där kunskap och information är viktiga produktionsfaktorer. Ett ifrågasättande av det sociala kontraktet mellan generationer har därmed åter kom- mit upp till debatt, inte bara i utan i större delen av väst- världen. Gränserna för välfärdsstaten är förstås en central fråga i denna debatt (1996). Om dessa förmodade förändringar ger upphov till generationsmotsättningar kan det naturligtvis skapa och förstärka stereotypa föreställningar eller diskriminering baserat på ålder, s.k. ålderism (1997). En annan aspekt av generationskontraktet som diskuterats är kunskapsöverföringen från äldre till yngre generationer. Detta går tillbaka på uppfattningen om att de snabba förändringarna i det moderna samhället skulle vara till nackdel för åldrande människor med tanke på att de kommer att sakna kunskaper och erfarenheter att föra vidare till yngre generationer. hävdas det att äldres situation var bättre . försökte amerikanska forskare lansera en teori om att det är samhällsförändringar som sådana som framför allt tenderar att underminera äldre människors status och därmed deras situation (Cowgill & 1974). I förindustriella mer homogena samhällen, hade äldre enligt denna teori, högre status eftersom de hade kunskaper som var nödvändiga för de yngre generationerna att få del av. Dessa hypoteser har dock varit svåra att verifiera och har fått mothugg från en rad forskare som visat på att äldres villkor har förbättrats avsevärt jämfört med förindustriella samhällen och att mycket av de föreställningar vi har om gamlas situation förr bygger på myter och en stor portion romantik (, Svalborg & Tornstam 1993, 1991). IT och omsorgen om varandra Kommunikationen mellan olika generationer som något centralt gäller dock inte enbart fördelningen av våra gemensamma medel som fördelas medelst politiska beslut, det gäller också omsorgen om varandra, förståelsen för vilka behov som finns under olika skeden i livet och undanröjandet av fördomar och ålderssegregation i all- mänhet. I de första dokumenten om hur skulle kunna för- vandlas till ett IT-samhälle fanns också en tanke om att IT skulle kunna skapa ett mer omsorgsfullt samhälle där människor genom att använda den nya tekniken skulle kunna komma närmare varandra (Bangemann 1994). Om detta ska kunna bli verklighet måste emellertid användningen omfatta alla generationer och det gör det inte vilket jag strax ska visa. Låt mig lyfta ytterli- gare ett varningens finger. Jag har på olika sätt antytt att det finns fog för ett stort mått av försiktighet när man försöker diskute- ra tänkta förändringar till följd av IT-utvecklingen. Jag har också försökt förmedla min uppfattning om att det finns en övertro på tekniken och en underskattning av de sociala strukturerna. Detta gäller också synen på IT som något helt nytt. Ur ett användarpers- pektiv är det nämligen historielöst att tillskriva datoriseringen eller den integration av tele- och datorteknik som det faktiskt handlar om, en så avgörande betydelse för människors kontakter med varandra. Denna utveckling har i själva verket pågått . VIDGAR IT GAPET MELLAN GENERATIONERNA? Det som sker är faktiskt att det till den tradition av att använda teknik som kontaktlänk som successivt etablerats adderas ytterligare möjligheter, om än mer effektiva i termer av överföringshastighet och möjligheten att lagra och bearbeta infor- mation. Flera av de traditionella teknikerna är tämligen opro- blematiska men vanligt förekommande, t.ex. telegrafen, telefonen, telefaxen, radion, televisionen. Vad som sker nu är snarare ett kvan- titativt steg än ett kvalitativt. Telefonen gjorde det möjligt att på ett enkelt sätt överbrygga avstånd, medan Internet gör detta snabbare och effektivare. Ingen skulle nog förneka, att vara utan telefon är att mer eller mindre vara socialt exkluderad och det ligger nära till hands att fråga sig om Internet kommer att få samma betydelse. IT- utvecklingen innebär bildligt talat alltså inte att vi går från noll till tio, men kanske från fem till tio. Den tekniska utvecklingen på vardagskommunikationens område är således inte något som är förbehållet de generationer som växer upp . Teknisk utveckling och snabba tekniska förändringar är något som samtliga levande generationer har erfarit. Det betyder dock inte att intresset att använda datorer är lika stort i alla åldrar. Motivationen kan av olika skäl variera, likaså förväntningarna på människor i olika faser av livet. I datorernas barndom var det allmänt accepterat att datorerna ägdes av experterna. Även finns outtalade förväntningar på vem som först tar tekniken i anspråk. Det behöver inte vara experter men väl yngre människor, i varje fall förväntar ingen att farmor är först på plan. När det gäller äldre människor kan man till och med höra kom- mentarer om att man borde låta dem vara i fred. Är det verkligen nödvändigt för alla att anamma den pågående IT-utvecklingen? Frågan väcker funderingar om IT inte enbart blir ett erbjudande, utan en nödvändighet och ett tvång för att förbli socialt integrerad? har IT presenterats som ett er- bjudande för att få del av information, tjänster, service eller kon- takter. Detta erbjudande går över i att bli en nödvän- dighet för att få tag i det man behöver. Tillgängligheten blir av be- tydelse desto mer generellt systemet blir och risken att bli socialt exkluderad om man inte har tillgång till IT ökar. När IT ersätter andra alternativ blir det således av avgörande betydelse för den en- skilde om hon har möjlighet att använda det eller inte. På detta sätt blir sambandet mellan teknik och social integration i det moderna samhället allt starkare. Vissa tekniska system är självklara red- skap i våra kontakter med varandra. Att arbeta i en universitetsor- ganisation och vara inlemmad i den sociala interaktionen och infor- mationsutbytet där, är näst intill omöjligt utan att ha tillgång till dator. På samma sätt är det omöjligt för att utöva vård och omsorg utan tillgång till telefoner, larmsystem, och kanske även portabla datorer. Tillgång till teknisk utrustning och kompetens tillhör ett av de mest digitaliserade länderna i världen när det gäller tillgången till datorer och telefoner bland invånarna (1997). Tillgången är dock ojämnt fördelad mellan olika grupper och över generationerna. är unikt så till vida att den traditionella väggfasta telefonen är jämnt spridd över hela befolkningen oavsett ålder, klass eller kön. Statistiska undersökningar visar att av befolkningen i alla åldrar har tillgång till väggfast telefon. När det gäller ny teknik ökar skillnaderna. Här visar statistiken att tillgången till mobiltelefon minskar med ökad ålder. Med en nöd- vändig anpassning till befintliga siffror innehar i åldersgruppen 20–mobiltelefon, jämfört i åldersgruppen 45–och för åldrarna 75–(1996; 1999). Tillgången till ny teknik minskar alltså i högre ålder, men kan också gälla yngre gentemot den medelålders generation. Skillnaderna är ännu mer uttalade beträffande tillgången till datorer. har i sina undersökningar mätt hur många som an- vänder eller har använt dator. Deras resultat visar att totalt kan betraktas som datoranvändare i åldrarna 16–. Andra under- sökningar visar på siffran för personer som är . Även här sjunker alltså innehavet med ökad ålder men skillnaden är störst mellan de som fortfarande tillhör arbetskraften och de som avgått med ålderspension (SCB 1996; 1999). Om vi ser till skillnader mellan män och kvinnor så visar SCB:s siffror att kvinnor använder datorer i mindre utsträckning än män, framför allt yngre och äldre kvinnor (SCB 1996). Ålder och kön är således två viktiga faktorer. Dessa skillnader tycks dessutom bestå i takt med teknikspridningen. En jämförelse mellan yngre och äldre åldersgrupper med hjälp av tillgängliga data, visar t.ex. att äldre är på efterkälken. Tillgången till datorer i åldersgruppen 16–har ökat från 1984, till 1989 och 1996 VIDGAR IT GAPET MELLAN GENERATIONERNA? (SCB 1996). Tillgången till datorer i åldersgruppen 65–har ökat från 1997 (Nordicom 1997; 1999). För att hänga med i teknikutvecklingen fordras att man befinner sig i rätt ålder men framför allt på rätt arena. Svenska studier visar tyd- ligt att här råder stora skillnader mellan regioner och branscher, samt beträffande inkomst och utbildningsnivå. Personer i arbete, särskilt entreprenörer i tillväxtinriktade branscher som är utveck- lingsorienterade och beroende av information, är de som bäst tar till sig den nya tekniken. Det tycks också vara så att de erfarenheter av teknik man får i arbetslivet är de man bär med sig resten av livet.