sou · GNB324 · 2000-01-01 00:00:00 — Som jag har redovisat är det min övertygelse att överpröv- ningen av beslut om stöd måste bort och att den åsikten har lett mig till slutsatsen att beslut om stöd bör sammanföras med beslut om utbetal- ning. I min modell för beslutsfattande, vilken redovisas ovan, föreslås att en nämnd vid berörd länsstyrelse eller självstyrelseorgan får ansvaret att besluta om strukturfondsstöd till projekt. Samma nämnd skall också vara ansvarig för utbetalningar av strukturfondsmedel. Från hu- vudmodellen bör emellertid undantag kunna göras. är en statlig myndighet som bland annat har erfa- renhet av att ansvara för beslut om stöd från inom ramen för mål 6:s insatsområde Samisk utveckling. står, precis som länsstyrelserna och alla andra statliga myndigheter, under revision och granskning. Därför föreslår jag att blir beslutande myndighet för alla kommande samiska insatsområden och att också utses till utbetalningsansvarig myndighet. Det geografiska område som i strukturstödshänseende kommer att ansvara för kan bli mycket stort. Jag har noterat att same- tingslagen ger en möjlighet för att tillsätta de nämnder som behövs för tingets beredning, förvaltning och verkställighet. Hur väljer att lösa sin nya uppgift som beslutande och utbeta- lande myndighet för medel från måste vara upp till tinget självt att avgöra. Förslagsgrupper har även i detta sammanhang en viktig roll. Skärgårdarna finns i stora delar av landet och nuvarande Mål 5b Skär- gården omfattar sjutton län. Dagens beslutsorganisation med en be- slutsgrupp för hela programmet och ett sekretariat vid i har fungerat mycket väl. Under förutsättning att skärgårdarna blir ett eget programområde även under den kommande programperioden föreslår jag att en nämnd inrättas vid den länsstyrelse som regeringen bestämmer. Denna nämnd skall besluta om stöd från och skall av regeringen utses till utbetalningsansvarig myndighet för de stöd som kommer ifråga till skärgårdarna. vet vi inte vilka Interreg-initiativ som kommer att beröra . Troligen kommer att delta i ett antal Interreg-program. I de fall som är ansvarigt för ett Interreg-program förordar jag att min huvudmodell tillämpas, det vill säga att en politiskt sammansatt nämnd, vid en länsstyrelse eller ett självstyrelseorgan i försökslänen, fattar beslut om strukturfondsmedel och är utbetalningsansvarig myn- dighet. I de fall där huvudansvaret för ett Interreg-program vilar på en annan stat förordar jag att dagens system med beslutsgrupper används. De svenska ledamöterna kan med fördel utses av eller av styrelse för att ytterligare undvika jävsliknande situationer. Leader-programmen har bidragit med flera nya och viktiga dimensioner för svensk landsbygdsutveckling. Programmen bygger på samarbete och partnerskap med nya grepp för samordning av till exempel den sociala ekonomin och näringslivet på landsbygden. Arbetet inom Leader har präglats av en komplicerad beslutsgång, där Leader-grupperna prioriterat och föreslagit vilka projekt som skall få stöd. De formella besluten har därefter fattats av beslutsgruppens ordförande eller vice ordförande i respektive målområde. För att undvika risk för över- prövning bör beslutsfunktionen för Leader-programmen ligga på samma myndighet som beslutar om utbetalning av stöd. Som framgår av mina förslag ovan bör länsstyrelse eller självstyrelseorgan vara denna myndighet. Jag föreslår därför att Leader-programmen behåller nuvarande be- slutsorganisation där de formella besluten fattas av ordföranden eller vice ordföranden i den nämnd som inrättas inom berörda länsstyrelser eller självstyrelseorgan. Arbetet inom Leader-programmen bör organi- seras genom att medel avsätts i ramprogram inom vilka Leader-gruppen självständigt ansvarar för prioritering och val av projekt. Som beskrivits ovan upplever projektägare och presumtiva projektägare det mycket negativt att infört förbud mot förskott av struk- turfondsmedel. Detta är särskilt märkbart hos de små projektägarna och de små intressenterna. Jag föreslår därför att en generell möjlighet till förskott införs. Om detta inte är möjligt att genomföra föreslår jag att ränta på likvida medel bör vara stödberättigad. Anledningen till dagens överprövning av beslut om stöd till projekt är, som beskrivits ovan, att utbetalande myndigheter är skilda från be- slutsmyndigheterna. Om beslutsfunktionen sammanfördes med utbeta- lande myndighet skulle överprövningen och de därmed sammanhängande problemen försvinna. Den utbetalande myndigheten skall enligt kommissionens förslag till allmän strukturfondsförordning bland annat ta emot kommissionens utbetalning av fondernas bidrag, sända bidraget till slutlig stödmottagare och överlämna en styrkt deklaration till kommissionen över de utgifter som faktiskt har betalats. finns sju utbetalande myndigheter och 30 beslutsgrupper (se bilaga 2). Utbetalande myndigheter är för stöd från ERUF, AMS för stöd från ESF, SJV för stöd från EUGFJ, för stöd från FFU, i för stöd från OP /, i för stöd från OP /– Hedmark/samt i för stöd från OP Jämtland-Trøndelag. De utbetalningsansvariga verken har inte förmått samordna sina re- gelverk eller IT-system för utbetalningarna. Erfarenheterna från de länsstyrelser som varit utbetalningsmyndigheter är däremot positiva, i synnerhet från projektägarna. Jag menar att utbetalande myndigheter bör vara desamma som fattar beslut om stöd till projekt. Därför föreslår jag att regeringen utpekar berörda länsstyrelser, självstyrelseorgan och som utbetalande myndigheter enligt ovan. Dagens övervakningskommittéer (ÖK), liksom kommande, har en viktig roll att fylla i uppföljningen och omdirigerandet av strukturfonds- programmen. I enlighet med kommissionens förslag till allmän struk- turfondsförordning skall ÖK bland annat godkänna de kompletterande programplaneringarna, årliga lägesrapporterna och slutrapporten över genomförandet av varje program. Jag föreslår att övervakningskommittéer bör inrättas för varje enskilt program. Jag föreslår att ledamöterna i skall utgöras av i första hand förtroendevalda från kommuner och landsting. Det är också viktigt att företrädare för organisationer och näringslivet bereds plats. För att få ett bra engagemang i ÖK bör sammanträden hållas oftare än . Som framgår av avsnittet om länsövergripande satsningar föreslår jag att ÖK bör få ansvaret att besluta om fördelning av strukturfondsmedel inom den pott för länsövergripande satsningar som jag föreslår skall avsättas inom de nya mål 1- och mål 2-programmen. Jag föreslår också att förvaltningsmyndigheten utgör sekretariat för samtliga övervakningskommittéer. Regeringen bör utse ledamöter till ÖK så fort förhandlingarna med kommissionen har avslutats. Övervakningskommittéerna bör nämligen inleda sitt arbete snabbt så att de kan delta i framtagandet av SPD. Som beskrivits ovan får den nya förvaltningsmyndigheten viktiga och krävande uppgifter. En av de viktigare handlar om att upprätta ett IT- system för förvaltning, övervakning och utvärdering. IT-systemet kan också bli strukturfondsarbetets minne och den erfarenhetsbank som behövs för framtida strukturfondsarbete. Min bedömning är därför dels att det finns behov av ett samlat ansvar och dels att en relativt stor or- ganisation fordras för att lyckas med uppdraget. Följaktligen föreslår jag att regeringen utpekar endast en (1) förvaltningsmyndighet för samtliga geografiska målområden i . Utöver de uppgifter som åligger förvaltningsmyndigheten enligt kommissionens förslag till allmän strukturfondsförordning anser jag att den bör utgöra sekretariat för alla övervakningskommittéer samt, på de utbetalande myndigheternas vägnar, samordna reglerna för utbetalning av stöd. För att bli framgångsrik i den sistnämnda delen krävs, enligt mitt förmenande, att regeringen ger förvaltningsmyndigheten ett starkt mandat genom bland annat föreskriftsrätt gentemot de utbetalande myndigheterna. Frågan om vilken organisation som skall utpekas som förvaltnings- myndighet överlämnar jag åt regeringen att avgöra. I det nedanstående visar jag emellertid på två möjligheter. Att inrätta en ny myndighet innebär ökade kostnader, åtminstone initialt. En ny myndighet behöver också tid för att bli etablerad i sin omgivning. Flera inrättade myndigheter, till exempel och visar att det kan ta alltför att bli etablerad. I strukturfondssammanhang skulle en sådan etableringsfas dessutom sannolikt öppna för andra aktörer att utnyttja det utrymme som myndighetens frånvaro eller låga aktivitet ger upphov till. Jag menar att tiden inför den nya strukturfondsperioden är mycket snävt tilltagen, till och med enligt de mest optimistiska tidsplanerna. Organisationen för framtagande och genomförande av strukturfonds- programmen måste vara etablerad . Jag finner det inte troligt att en ny myndighet skulle kunna sätta igång arbetet redan från detta datum. I () finns viss av den efterfrågade kompetensen . har också, sent omsider, for- mellt givits ansvar att samordna de utbetalningsansvariga myndigheter- na. har även deltagit i EG-stödsammanhang via sitt ansvar för drygt hälften av det fjärde ramprogrammets delprogram. I det pressade tidsschema som gäller för framtagandet och igångsättandet av nästa generation strukturfondsprogram vore det en fördel att utnyttja den er- farenhet som byggts upp inom . har haft svårigheter att samordna tre andra centrala förvalt- ningsmyndigheter. I svensk förvaltningstradition är centrala förvalt- ningsmyndigheter likställda varandra och underställda regeringen. Om blir utsett till förvaltningsmyndighet för struktur- fondsprogrammen skulle det vara överordnat länsstyrelserna i deras egenskap av beslutande och utbetalande myndigheter. Denna ordning är troligen lättare att hantera. Som redovisats i kapitel 6 kommer de delar inom dagens mål 2, 5b och 6 som inte uppfyller kriterierna för en ny programperiod att få utfas- ningsstöd. Stödet kommer att utgå från olika fonder beroende på typ av område. Tiderna för utfasning kommer att variera och som längst sträcka sig till och med . Jag föreslår att ansvaret för utfasningsprogrammen läggs på samma organisation som ansvarar för genomförandet av mål 1- och mål 2-pro- grammen, dvs länsstyrelserna och självstyrelseorganen i försökslänen. Detta ger samordningsfördelar och möjlighet till överblick. 7.2.9Samband med nya mål 3 I förhandlingarna om det nya förslaget till strukturfondsförordning har man nu troligen enats om att mål 3 skall omfatta hela . I mål 1 kommer mål 3-insatser att ingå i programmet för mål 1, medan det inom mål 2 kommer att finnas parallella mål 2- och mål 3-program. Jag förordar en ökad samordning mellan de organisationer som an- svarar för genomförande av mål 1- och mål 2-program respektive mål 3- program. En ökad samordning mellan målen är av stor betydelse för att förstärka de samlade effekterna av regional- och arbetsmarknadspo- litiken. Genom medlemskapet i den europeiska unionen har fått del av strukturfonderna som är gemenskapens medel för regionalpolitiska in- satser. Strukturfondsmedlen innebär en resursförstärkning för regionala utvecklingsinsatser i de regioner som –2006 ingår i mål 1 och mål 2 samt för gemenskapsinitiativens program. Mina förslag grundar sig på principen att samordna olika samhälls och politikområden för att förstärka de samlade effekterna av insatser för regional utveckling. Som framgår av föregående kapitel betonar jag det lokala och regio- nala partnerskapets roll i framtagandet och genomförandet av pro- grammen. De lokala och regionala aktörernas delaktighet i arbetet är grundläggande för att de insatser som görs inom ramen för strukturfon- derna får önskvärda effekter för den regionala utvecklingen i målområ- dena. Mitt förslag att avskaffa beslutsgrupperna och i stället inrätta sär- skilda nämnder inom länsstyrelserna respektive självstyrelseorganen bygger på det faktum att dessa har det samordnande ansvaret för olika politikområden i respektive län. De har dessutom det samordnande ansvaret för de regionala tillväxtavtalen vilka skall ligga till grund för strukturfondsprogrammen. Mitt förslag att ge länsstyrelserna eller självstyrelseorganen det fulla ansvaret för att genomföra strukturfondsprogrammen, förbättrar möj- ligheterna att samordna strukturfondsinsatserna med insatser inom den nationella regionalpolitiken och landsbygdsutvecklingen. En ökad sam- ordning med mål 3 är också av största betydelse för att förstärka de samlade effekterna av insatser inom regional- och arbetsmarknadspo- litiken. Förslaget att göra länsstyrelserna och självstyrelseorganen till utbe- talande myndigheter för EG:s strukturstöd innebär en decentralisering jämfört med dagens system där fyra centrala förvaltningsmyndigheter; AMS, , och ansvarar för utbetalningarna. Jag föreslår att en enda förvaltningsmyndighet inrättas med de upp- gifter, för samtliga strukturfondsprogram, som begärs av kommissionens förslag till allmän strukturfondsförordning. Regeringen bör till förvaltningsmyndighet utse antingen eller en nyinrättad myn- dighet. Under nuvarande programperiod finns brister i systemen för upp- följning av strukturfondernas effekter för sysselsättningen i målområ- dena. uppdrag att ansvara för ett samordnat uppföljningssystem ger förbättrade möjligheter att redovisa de regio- nalpolitiska effekterna av strukturfonderna. 8.2Prövning av offentliga åtaganden medlemskap i den europeiska unionen medför offentliga åta- ganden på flera områden. I framtagandet och genomförandet av struk- turfondsprogrammen sätter gemenskapens regelverk upp ramar för det offentliga åtagandet på detta område. skall till exempel ställa nationell offentlig medfinansiering till förfogande för att få tillgång till EG-medlen. har således genom anslutningen till EU avgjort att EG-medel från de europeiska strukturfonderna skall komma svenska medborgare till del och därigenom avgjort att detta politikområde bör varar en offentlig angelägenhet. Jag har alltså inte funnit det relevant att förutsättningslöst pröva det offentliga åtagandet i denna del. Hur väljer att genomföra strukturfondsprogrammen inom ovannämnda ramar är däremot en nationell fråga. Som jag visat i det föregående har en organisationsmodell tillämpats som inte fungerat tillräckligt bra. och de flesta utbetalningsan- svariga myndigheter har dessutom haft svårt att klara av sitt uppdrag inom givna ekonomiska ramar. Som framgått av föregående kapitel föreslår jag att de flesta av da- gens beslutsgrupper avskaffas. Därigenom försvinner ett antal statliga myndigheter. föreslår jag att beslutsfunktionen flyttas in i nyinrättade nämnder inom berörda länsstyrelser och självstyrelseorgan. Effekten av beslutsväxlingen i sig torde inte innebära vare sig några utgiftsökningar eller besparingar. Samma länsstyrelser, självstyrelseor- gan och föreslås få en ny uppgift som utbetalningsansvariga myndigheter. skall utpeka en förvaltningsmyndighet vilken kommer att behöva resurser för sitt maktpåliggande uppdrag. Jag har funnit det svårt att beräkna vilka statsfinansiella konsekvenser detta förslag om en förvaltningsmyndighet kan få. En marginell samlad utgiftsökning verkar dock rimlig för berörda länsstyrelser, självstyrelseorgan, samt förvaltningsmyndigheten. Om utpekas som förvalt- ningsmyndighet blir utgiftsökningen troligen mindre än om en ny myn- dighet inrättas för ändamålet. Jag föreslår att en eventuell utgiftsökning finansieras genom ned- dragningar i motsvarande mån hos , Fiskeri- verket, , och de länsstyrelser som inte längre kommer att delta i strukturfondsarbetet. Samhällsekonomiskt sett torde väl genomförda strukturfondsprogram medföra betydande vinster för det svenska samhället lokalt och regionalt. Det har inte ingått i mitt uppdrag att analysera innehållet i nuvarande strukturfondsprogram eller att föreslå innehållet i nästa SPD och det har heller inte funnits tid och resurser för ett så grannlaga arbete. Därför uttalar jag mig inte om huruvida dagens SPD uttrycker ett jämställt för- hållningssätt eller hur ett framtida jämställdhetsperspektiv bör genom- syra kommande SPD. Jag vill däremot i allmänna ordalag uttrycka att jämställdhetsperspektiv är en viktig grund både i framtagandet och i genomförandet av strukturfonds-programmen. Därför bör jämställdhet på ett tydligare sätt påverka de kommande strukturfondsprogrammen. I de nuvarande strukturfondsprogrammen ingår jämställdhet som ett horisontellt mål. En nackdel med detta är att jämställdhetsperspektivet riskerar att hamna i skymundan. En bättre lösning är därför att jäm- ställdhet ingår både som konkreta åtgärder i programmen och som hori- sontellt mål. I mina förslag som rör valda församlingar betonar jag att jämn köns- fördelning bör råda i sammansättningen av dem. Anledningen till min hållning är dels principiell; valda församlingar bör vara representativa för att kunna kallas demokratiska organ, och dels praktisk; utan ett del- tagande av olika människor med olika bakgrund och erfarenheter riske- rar kvaliteten i beslutsfattandet att bli sämre. En jämn könsfördelning skall alltså eftersträvas i sammansättningen av de partnerskap, besluts- funktioner, rådgivande grupper och myndigheter som deltar i genom- förandet av strukturfondsprogrammen. Det gäller till exempel de sär- skilda nämnder som enligt mitt förslag skall inrättas vid länsstyrelserna och självstyrelseorganen. Detsamma gäller för sammansättningen i övervakningskommittéerna och vid utformning av partnerskapet. Även vid nyrekryteringar vid de myndigheter som skall ansvara för genom- förandet skall en jämn könsfördelning eftersträvas. I redovisning av projektens resultat skall effekter för jämställdheten mellan kvinnor och män alltid redovisas. Om en sådan redovisning inte kan göras skall detta anges och särskilt motiveras. 8.4Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet I detta sammanhang är risken för oegentligheter, fusk och bedrägerier med EG:s strukturfondsmedel relevant brottslighet. Mina förslag grundar sig på de förutsättningar som strukturfonds- programmen har att verka utifrån. En av dessa förutsättningar är de ökade krav som, i kommissionens förslag till allmän strukturfondsför- ordning, ställs på den finansiella förvaltningen och kontrollen. Gemenskapens regelverk i kombination med mina förslag skulle om de genomfördes innebära en större chans till upptäckt av brottslig verk- samheten och detta är i sig brottsförebyggande. Regelverket och mina förslag innhåller också en förändrad organisation som är förenklad och öppnare än vad som är fallet i dagens situation. Enkelhet och öppenhet är båda egenskaper som gör att genomförandeorganisationen är lättare att revidera och granska. Kommissionens fondansvariga generaldirek- torat, revisionsrätten, berörda myndigheters internrevisionfunktioner och kommer att ha insyn i hanteringen av EG-medel. Eventuell brottslig verksamhet kommer att bli svår att dölja. I det här sammanhanget skall också regeringens förslag att införa ett särskilt straffrättsligt ansvar för subventionsmissbruk ses. När det är infört finns ett helt batteri med brottsrubriceringar som kan användas emot oegentligheter eller bedrägerier med EG-relaterade medel i : urkundsförfalskning, osann försäkran, osant intygande, missbruk av urkund, bedrägeri, bedrägligt beteende och subventionsmissbruk. Europeiska kommissionen, Agenda 2000. En förstärkt och utvidgad union. Europeiska unionens bulletin, Tillägg 5/97. Novemus, Politisk demokrati och EU-integrerad regionalpolitik. En undersökning av planeringsprocesser och genomförandeorganisationer i fyra regioner, slutrapport . , och , Rapport om att se över och utveckla arbetsformer och administrativa rutiner m.m. vad gäller genomförandet av vissa strukturfondsprogram (). revisorer 1997/98:1, Regionalpolitiskt stöd efter EU- medlemskapet. 1997:44, Länsstyrelsernas medfinansiering av EU:s strukturfondsprogram – en granskning av några länsstyrelsers finansiella förutsättningar. 1997:52 Regelverken med mera för att skydda EG:s medel i ; kontroller och sanktioner. 1998:54, administration av – behov av förändringar –2006. Statskontoret 1996:7, EU-medlemskapets effekter på svensk statsförvaltning. Samordning, organisation och arbetsformer i statsförvaltningens EU-arbete. Statskontoret 1997:12, Genomförandet av EU:s strukturfondsprogram. Del 1 Medfinansieringen. Statskontoret 1997:13, Genomförandet av EU:s strukturfondsprogram. Statskontoret 1997:23, Införandet av EU:s regional- och strukturpolitik i . Statskontoret 1997:28, Kontroll och revision av EU:s strukturfondsmedel i . Statskontoret 1998:14, EU-bedrägeridelegationen – En utvärdering. Statskontoret 1998:30, för utbildning och kompetensutveckling – En utvärdering. Aalbu m.fl., Halvtidsutvärdering av mål 6-program. NF- rapport 23/97 (Nordlandsforskning ). , Svenskt fiske och fiskenäring EU-stöd 1995-1999. Oberoende utvärdering i halvtid 1997. /, Utvärdering av EU:s mål 5b-program för Skärgården i . Halvtidsrapport (). /, Utvärdering av EU:s mål 5b-program för . Halvtidsrapport (). , Huvudrapport över uppdraget att utvärdera Växtkraft mål 4 (). , Mål 2 Bergslagen – slutrapport från halvtidsutvärderingen (). , Mål 2 – slutrapport från halvtidsutvärderingen (). , Mål 2 Ångermanlandskusten – slutrapport från halvtidsutvärderingen (). , Genomförandet av mål 5b-programmet: . Rapport från halvtidsutvärderingen! , Genomförandet av mål 5b-programmet: Sydöstra . Rapport från halvtidsutvärderingen! , Halvtidsutvärdering för mål 5b-programmet i //(). IM-Gruppen i , Mål 2 . Slutrapport från halvtidsutvärderingen (). IM-Gruppen i , Mål 2 . Slutrapport från halvtidsutvärderingen (). , Utvärdering av mål 3 och Employment. Delrapport 1 (). , Utvärdering av mål 3 och Employment. Delrapport 2 (). Swedegroup international consultants AB, Gemenskapsinitiativet Pesca. Utvärderingsrapport i halvtid (). Regeringens proposition 1997/98:62 Regional tillväxt – för arbete och välfärd. Regeringens proposition 1998/99:32 EU-bedrägerier och korruption SOU 1998:94, Småföretagardelegationens rapport 7. Ds 1998:1 tillträde till bedrägerikonventionen Ds 1998:48 Social ekonomi i EU-landet . Beslutsgruppen för Interreg IIA // Beslutsgruppen för Interreg IIA /Trøndelag Beslutsgruppen för Interreg IIA Kvarken/Mittskandia Beslutsgruppen för Interreg IIA Beslutsgruppen för Interreg IIA Sápmi Beslutsgruppen för Interreg IIA Åarjel Saemien Beslutsgruppen för Mål 2 Bergslagen Beslutsgruppen för Mål 2 Beslutsgruppen för Mål 2 Beslutsgruppen för Mål 2 Beslutsgruppen för Mål 2 Ångermanlandskusten Beslutsgruppen för Mål 5b Beslutsgruppen för Mål 5b Skärgården Beslutsgruppen för Mål 5b Beslutsgruppen för Mål 6 Beslutsgruppen för Mål 6 Beslutsgruppen för Mål 6 Beslutsgruppen för Mål 6 Beslutsgruppen för Mål 6 Sápmi Beslutsgruppen för Mål 6 Beslutsgruppen för Mål 6 för Interreg IIA Barents för Interreg IIA /Trøndelag för Mål 2 Bergslagen för Mål 5b Sydöstra Europeiska kommissionen, generaldirektorat XVI i i i i i i i i i i län i i i i län i Regionala beslutsgruppen för mål 6 Regionala beslutsgruppssekretariatet för mål 6 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU Utredningen om framtida mål inom Bilaga 1 – Kommittédirektiv För de geografiskt avgränsade struktur- fondsprogrammen under nästa programperiod – former för att ta fram och organisera program Beslut vid regeringssammanträdet . En särskild utredare tillkallas med uppgift att för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen under nästa programperiod åren 2000–2006 redovisa förslag till former för dels hur de nya programmen skall tas fram, dels hur de skall genomföras. Utredarens förslag skall baseras på en analys av erfarenheterna från innevarande programperiod. En annan viktig utgångspunkt för utredaren skall vara de delar av förslaget om det nya regelverket för strukturstödet inom EU som rör framtagande och genomförande av strukturfondsprogram och den beredning av förslaget som pågår inom EU. Utredningsuppdraget skall redovisas .