sou · GNB3132d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Resultaten i figur 2.6 visar att vid valet röstade bland lågutbildade väljare, en siffra som vid val motsvarades av (minus ). Motsvarande siffror för högutbildade Valdeltagande bland låg-, medel och högutbildade väljare 1976– 1998 (procent) differens hög – låg 00benn.fm 98 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM var 1998, en minskning . Valdeltagande bland lågutbildade gick tillbaka och bland högutbildade . När det gäller utbildning var således ned- gången i valdeltagande så gott som lika stor bland högutbildade som bland lågutbildade väljare. Skillnaderna mellan hög- och lågutbildade ökar inte som helhet och enbart med knappt 3 pro- centenheter . Utbildning bidrar alltså inte till att förklara det ökande icke-röstandet 1998. Vi har tydligt kunnat konstatera att nivån på valdeltagandet varie- rar mellan olika sociala skikt i landet. Och de gamla sanningarna består. Medborgare som är socialt sett starka röstar i högre grad än vad andra gör. När det gäller valdeltagandet 1998 kan vi dock notera två smärre nyheter. För det första har valdeltagandet sjunkit i, så gott som, samtliga sociala skikt. Det är inte bara socialt svaga människor som har stannat hemma på valdagen; minskningen i valdeltagande återfinns också bland t.ex. välutbildade väljare. För det andra har sambanden mellan social position och valdeltagande förstärkts mel- lan valen 1994 och 1998. Även om valdeltagandet har minskat i soci- alt sett starka väljargrupper har det minskat ännu mer i socialt sett svagare grupper. Valdeltagande kan numera betraktas som en klass- fråga; arbetarklassen röstar i lägre grad än vad medelklassen gör. Skillnaderna mellan arbetarklassens och medelklassens valdeltagande är större vid valet än vad den någonsin varit. I de presenterade analyserna har vi behandlat effekten av en oberoende variabel (t.ex. kön) på valdeltagandet (beroende variabel) separat. Men ett sådant enkelt analysförfarande kanske inte rymmer hela sanningen. Vi har t.ex. konstaterat att arbetarklass och lågin- komsttagare röstar i lägre grad än vad andra grupper gör. En del av den bivariata effekt vi finner av klasstillhörighet på valdeltagande kan emellertid vara en återspegling av den lägre röstbenägenheten bland låginkomsttagare snarare än att man tillhör arbetarklassen. För att kunna isolera effekten av en speciell variabel måste vi genomföra s.k. multivariata analyser där vi tar hänsyn till effekten av flera oberoende variabler på den beroende i en samlad modell. På så sätt kan vi räkna fram effekten av en specifik variabel på den beroende variabeln under kontroll för övriga faktorer som inkluderats i analysen. Eftersom flera av de sociala faktorer som analyserats i detta avsnitt till dels verkligen överlappar varandra är det på sin plats att föra analysen vidare till en sådan multivariat modell. Det skulle dock vara allt för våghalsigt att inkludera samtliga vari- abler som prövats ovan i denna modell. Då skulle vi också få problem 00benn.fm 99 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM att särskilja effekten av en specifik variabel, p.g.a. den överlappning vi talat om när det gäller sociala egenskaper. Mer tekniskt uttryckt skulle vi ha problem med multikollinearitet.44 Därför har vi valt att analysera en ganska enkel modell som innehåller fyra sociala faktorer; huruvida man är arbetslös eller inte, arbetarklass, civilstånd och utbildningsnivå. Fyra faktorer som vi tror, och redan påvisat, påver- kar valdeltagandet. De faktorer som exkluderats från de fortsatta analyserna har utgått av två skäl. Antingen är det ganska oklart om de har en tydlig linjär effekt på valdeltagandet (t.ex. ålder) eller så över- lappar de något fenomen som ingår i modellen allt för mycket (t.ex. har arbetslösa normalt sett en låg inkomst). Vi är ute efter att fånga två extremgrupper: Den socialt starke som vi operationaliserat som att vara välutbildad, ha en sysselsättning, tillhöra medelklassen och vara gift eller sammanboende och den socialt svage har vi definierat som att ha låg utbildning, vara arbetslös, tillhöra arbetarklassen och vara ensamstående. De multivariata analyserna av våra data sker med hjälp av s.k. logistisk regressionsanalys. Vår beroende variabel är ett fenomen som antingen kan hända (man röstar) eller inte hända (man röstar inte). Sådana dikotoma fenomen modelleras lämpligen med att för- söka skatta sannolikheten för att en given individ kan tänkas utföra handlingen i fråga.45 Vi kommer att ange effektmått för respektive variabel i vår modell och sedan beräkna sannolikheten att respektive extremgrupp, den socialt starke eller socialt svage skulle avgivit en röst . Vi har valt ut tre tidpunkter för analys. Det förändrade valdelta- gandet står fortfarande i centrum för vårt intresse. Därför ingår självklart dessa tidpunkter i analyserna. Vi har dessutom valt ut som jämförelsepunkt eftersom det valet hölls före det att valdeltagandet började sjunka 1988. I tabell 2.5 redovisas resultaten av tre multivariata logistiska regressionsanalyser med fyra sociala faktorer som oberoende variabler och valdeltagande som beroende 1985, 1994 och 1998. undersökning går det inte att särskilja effekten av att vara arbetslös jämfört med övriga variabler. Vi har få arbetslösa inklu- derade i denna studie och kan inte med säkerhet skilja ut dem från andra sociala grupper med låg status (s.k. multikollinearitet). Men 1998, när arbetslösheten är högre, finns en signifikant effekt av att vara arbetslös. Arbetslösa röstar i lägre grad än vad andra grupper gör även under kontroll för andra sociala faktorer. Utbildning har effekt på röstbenägenheten samtliga undersökta år. 00benn.fm 100 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande i förklaras av sociala faktorer. Logistisk regression av 1985, 1994 och valundersökningar 1,0965* 0,7156* 0,8831* 0,5958* 0,4320* 0,5134* –0,0488 0,9259* 0,9999* 0,7295* 0,5360* 1,5878* Kommentar: De logististiska regressionerna är inte viktade mot valdeltagandet utan bygger på data från individer som behandlas likvärdigt. Effekter som markerats med * indikerar att respektive effekt är statistiskt signifikant skild från noll på minst 0,05- nivån. Samtliga variabler har kodats med värden som går från noll (socialt svag grupp; t.ex. ensamstående) till ett (socialt stark grupp; t.ex. gift/sammanboende). Övriga tillämpliga skalsteg har siffervärden däremellan, eftersom samtliga variabler i analyserna har presenterats tidigare i kapitlet framgår skalsteg i respektive tillämplig tabell eller figur.------- markerar att effekten för denna variabel är omöjlig att beräkna detta år p.g.a. massiv multikollinearitet. och civilstånd har individuella effekter som inte bara är återspeglingar av andra fenomen samtliga undersökta år. Betydelsen av de utvalda faktorerna kvarstår alltså även i analyser som tar hänsyn till dem i en multivariat modell. Än intressantare att fundera kring är därför den samlade betydelsen av att vara socialt svag respektive stark. Med hjälp av den logistiska regressionsanalysen kan vi räkna fram det förväntade valdeltagandet i de två extremgrup- per som vi definierade ovan.46 I figur 2.7 redovisas det förväntade val- deltagandet i den socialt starkaste respektive svagaste gruppen av väl- jarkåren 1985, 1994 och 1998. Det förväntade valdeltagandet är, naturligt nog, lägre i den svaga gruppen av väljare. Men 1985 och 1994 var skillnaden till den starka gruppen inte särskilt stor. förväntades av de socialt starka väljarna rösta, medan motsvarande siffra för de svaga var . Båda siffrorna hade minskat med en respektive till valet . I denna analys framstår tillbakagången i valdeltagandet 1998 tydligare än i tidigare analyser. Det är de socialt resurssvaga som stannat hemma. Enbart varannan röstberättigad i den (extremt) socialt sett svaga gruppen förväntas då ha röstat. Medan minskningen i den (extremt) socialt sett starka gruppen är mycket liten. Det är alltså så att det är de socialt resurssvaga grup- 00benn.fm 101 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Förväntat valdeltagande bland socialt svaga respektive starka väljare 1985, 1994 och 1998 (procent) differens stark minus svag Kommentar: De förväntade värdena på valdeltagandet är beräknat med utgångspunkt i de logistiska regressioner som presenterades i tabell 2.5. Starka väljare är väljare som har värde ett på samtliga oberoende variabler, dvs. de är socialt starka, medan svaga väljare är de som har värde noll på samtliga oberoende variabler, dvs. de är soci- alt svaga (se även texten). perna i samhället som främst valt att ställa sig utanför den demokra- tiska processen 1998. Detta resultat, som inte framstår lika tydligt i de bivariata analyserna ovan, är naturligtvis ett allvarligt bekymmer för det svenska demokratiska systemet. Frågan är om deltagande i svenska val håller på väg att bli en klass- fråga. I vårt material finns förhållande som indikerar en utveckling i dylik riktning. Skillnaden i valdeltagande mellan vissa socioekono- miska grupper ökar. Resultaten val visar att skillnaden i valdeltagande mellan arbetarklass och medelklass samt mellan lågin- komsttagare och höginkomsttagare är de största vi någonsin upp- mätt. Frågan är om vi är på väg mot ett tvåtredjedelssamhälle vad gäl- ler politiskt deltagande, där en stor del av befolkningen väljer att ställa sig utanför den demokratiska processen? Eller är det, ännu värre, så att en grupp av väljare har – eller uppfattar sig ha – skuffats ut från den demokratiska spelplanen? Att inte rösta behöver inte vara ett tecken på ett socialt utanförskap. Det kan vara fråga om ett medvetet val efter överväganden utifrån 00benn.fm 102 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM t.ex. intresse för politiken eller förtroende för politiker eller partisys- tem. Uppfattar man t.ex. inte några större skillnader mellan partierna som ställer upp i riksdagsvalen kan det förefalla meningslöst att rösta på något av dem. Utan intresse för politiken eller förtroende för poli- tiker är det inte heller mödan värt att informera sig om de politiska alternativen. Därför är det inte förvånande att politiska faktorer också har en stark förklaringskraft när det gäller att förstå männis- kors beslut att rösta eller inte. Sambanden för sådana politiska fakto- rer är normalt sett statistiskt starkare än för de sociala faktorer vi analyserat.47 Det låga valdeltagandet 1998 kan ha vuxit fram ur politiska faktorer, vilka i sin tur, eventuellt kan föras tillbaka till de ökande sociala klyftor i valdeltagandet som vi redan konstaterat. Tan- kegången är enkel. Människor i utsatta sociala situationer tenderar att vara politiskt engagerade i lägre grad än andra. Något har gjort att detta lägre engagemang i valet omsattes i icke-röstande i högre grad . Innan vi kan analysera tankegången i sin helhet är det dock på sin plats att följa de politiska faktorernas påverkan på val- deltagandet på motsvarande sätt som för de sociala faktorerna. Kan vi notera en större minskning i valdeltagandet bland oengagerade väljargrupper eller återfinns det minskade valdel- tagandet även bland engagerade väljare? Efter det att denna typ av faktorer behandlats skall vi återkomma till en mer fullständig modell för att analysera valdeltagandet där samspelet mellan sociala och poli- tiska faktorer behandlas. Vi startar med att i figur 2.8 analysera sam- bandet mellan väljarnas exponering för politiska nyheter i massmedia och valdeltagandet. Även när det gäller politiska faktorer lider vissa av våra analyser av bristen att en del av de grupper som analyseras baseras på ytterligt få intervjupersoner. Det gäller främst ytterpunk- terna på några av våra skalor (t.ex. de som aldrig läser något om poli- tik i dagstidningar). Väljarnas exponering för politiska nyheter är kopplad till benä- genheten att rösta. Skillnaden mellan de mest och minst medieexpo- nerade väljarna har ökat påtagligt i samband med valet . Därmed har sambandet mellan denna variabel och valdeltagandet blivit star- kare än de vi ser för samtliga de sociala faktorer vi analyserat i föregå- ende avsnitt. Bland människor som har för vana att ofta eller alltid läsa om politik i tidningar är valdeltagandet högt under hela den undersökta perioden, eller däröver. Bland röst- berättigade medborgare som i mindre utsträckning tar del av det poli- tiska materialet i massmedierna är valdeltagandet lägre. Skillnaderna i valdeltagande har varit särskilt stora i den grupp av medborgare som aldrig läser om politik i tidningarna jämfört med övriga. 00benn.fm 103 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande och medieexponering 1976– 1998 (procent) Fråga: Hur mycket brukar Du läsa av nyheter och artiklar om politik i dagstidingarna? allt – aldrig 16,9 med val stannade nästan varannan väljare i denna grupp hemma. Till valurnorna gick av dem. Jämför vi med de som har för vana att alltid läsa det som finns i tidningarna av politik var skillnaden i valdeltagande 1998 . Det är den största skillnaden mellan dessa grupper som uppmätts sedan undersökningsperiodens början 1976 och den beror på en kraf- tig tillbakagång i valdeltagande bland de som inte läser om politik i tidningarna. Sedan valet har tillbakagången varit 23,0 procent- enheter och bara mellan valen 1994 och 1998 gick valdeltagandet ned i denna grupp. Bakom människors medie- exponering för politiska spörsmål ligger naturligtvis till en del intresse för politik i allmänhet. I figur 2.9 redovisas valdeltagande bland röstberättigade med olika grad av subjektivt politiskt intresse. Kurvorna när det gäller valdeltagande bland människor med olika grad av politiskt intresse är påfallande väl överensstämmande med motsvarande kurvor för medieexponering. Men sambanden som vi noterar är ännu starkare. Ser vi först till politiskt intresserade med- borgare finner vi för hela en nedgång i valdel- tagande i gruppen mycket intresserade och bland de ganska intresserade. Bland mycket poli- tiskt intresserade var valdeltagandet som högst 1991. Det var då . I samband med val har motsvarande siffra sjunkit 00benn.fm 104 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande och politiskt intresse 1976– 1998 (procent) Fråga: Hur pass intresserad är Du i allmänhet av politik? tillbaka till , alltså en minskning . Bland de ganska intresserade medborgarna har valdeltagandet sjunkit . Kraftigare är tillbakagång- arna bland de politiskt ointresserade och särskilt bland gruppen som säger sig inte alls vara intresserade av politik. har valdeltagandet sjunkit bland inte särskilt politiskt intresserade och bland inte alls intresserade av politik. Mellan valen 1994 och 1998 har valdeltagandet sjunkit drastiskt bland de som inte alls är intresserade av politik, från till . Sambandet mellan politiskt intresse och valdeltagande var som svagast vid valet . Det berodde fram- förallt på att löntagarfondsvalet mobiliserade medborgare att rösta som inte var politiskt intresserade. Skillnaden i valdeltagande mellan mycket intresserade och inte alls intresserade var då 1982. Därefter ökade åter skillnaderna och i samband med tillbakagången i valdeltagandet 1988 var skillnaden mellan dessa grupper av väljare . Men i samband med val är skillnaderna i valdeltagande mellan mycket politiskt intres- serade och inte alls intresserade än större, . Vi kan också konstatera att gruppen inte särskilt intresserade medbor- gare i och med val är nere i ett 00benn.fm 105 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM valdeltagande (77,). Valet 1998 innebar också att skillnaden i valdeltagande mellan inte särskilt intresserade ökade både till mycket intresserade och till ganska intresserade. Poli- tiskt intresse förklarar i statistisk mening mer än någonsin i valet när det gäller frågan huruvida människor röstar eller inte. Väl- jare med ett svagt politiskt intresse stannade val hemma i betydligt större utsträckning än de politiskt intresserade väljarna. Både mediaexponering och politiskt intresse är närliggande fakto- rer i den politiska kunskapsbildningen. Även människors politiska kunskaper samvarierar med graden av valdeltagande, människor med hög politisk kunskap tenderar att rösta i högre utsträckning än män- niskor med låg politisk kunskap. Vi har konstruerat ett index gäl- lande ett antal frågor som mäter väljarnas kunskap om olika sakför- hållanden i samhälle och politik och har sedan kodat antal rätt svar. I samband med valet var valdeltagandet i grupper med hög poli- tisk kunskap att jämföra bland röstbe- rättigade med låg politisk kunskap. Valet 1998 innebar en tillbaka- gång i valdeltagande bland väljare med låg politisk kunskap. I denna grupp av väljare röstade 1998. Kunskapssiffrorna indikerar ett motsvarande resultat som vi noterat för medieexpone- ring och politiskt intresse. Den som inte tar till sig politisk informa- tion, är intresserad eller kunnig i politiska frågor röstar i lägre grad än andra väljare, och sambanden mellan sådana politiska faktorer och valdeltagande är starkare 1998 än vad de varit tidigare. Politiskt intresse är ett sammanfattande mått på hur väljarna ser på politiken. Är vi istället intresserade av att undersöka väljarnas koppling till partierna och hur den inverkar på valdeltagandet är gra- den av partiidentifikation ett bättre mått. I figur 2.10 redovisas val- deltagandet i grupper med olika grad av partiidentifikation, dvs. hur nära knuten man som väljare känner sig till ett visst parti. Partiidenti- fikation mäts som väljarnas känsla av anhängarskap med något poli- tiskt parti. En väljare som betraktar ett visst parti som sitt parti har större anledning att gå och rösta på valdagen än en väljare utan en sådan känsla. Resultaten i figuren 2.10 visar att röstberättigade medborgare med enbart partipreferens eller utan partipreferens röstar i mindre utsträckning än personer som identifierar sig med ett parti. Det är ett samband som gällt vid samtliga val , men återigen noterar vi att det aldrig varit så starkt som det är 1998. Tillbakagången i val- deltagandet 1998 märks framförallt i och med att personer utan parti- preferens röstade i betydligt mindre utsträckning än 1994. I denna grupp sjönk valdeltagandet från 00benn.fm 106 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande och grad av partiidentifikation – 1998 (procent) Även bland personer med enbart partipreferens minskade val- deltagandet, från 1998. Däremot var förändringarna små bland mycket och ganska starkt partiidenti- fierade medborgare. I figur 2.11 visar vi även att politiskt misstroende är kopplat till valdeltagande och vilka förändringar som skett i detta avseende . Kurvorna i figur 2.11 bygger på en sammanvägning av två frå- gor formulerade som påstående vilka intervjupersonerna fått ta ställ- ning till. De båda frågorna har slagits samman till ett index som sedan fördelats i tre kategorier, en som utgör svarspersoner med stort för- troende för politiker, en där förtroendet varken är stort eller litet och en där förtroendet är litet. De båda frågorna var fyrställiga med svars- alternativen instämmer helt, instämmer i stort sett, i stort sett mot- satt åsikt och helt motsatt åsikt. Den första frågan löd: Partierna är bara intresserade av folks röster men inte av deras åsikter och den andra De som sitter i och beslutar tar inte mycket hänsyn till vad vanligt folk tycker och tänker. I figur 2.11 redovisas valdelta- gandet bland medborgare med stort respektive litet förtroende för partier och politiker enligt det redovisade indexet. Resultaten visar att valdeltagandet är lägre bland personer med ett litet förtroende jämfört med människor som besitter stort förtro- 00benn.fm 107 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande och politiskt förtroende 1976– 1998 (procent) differens stort – litet Kommentar: Resultaten i figuren bygger på två frågor ställda i valundersökningens förvalsintervjuer. Frågorna löd: Partierna är bara intresserade av folks röster men inte av deras åsikter och den andra De som sitter i och beslutar tar inte mycket hänsyn till vad vanligt folk tycker och tänker. Svarsalternativen var: instäm- mer helt, instämmer i stort sett, i stort sett motsatt åsikt och helt motsatt åsikt. ende för partier och politiker. Nedgången i valdeltagande 1988 kan spåras i båda grupperna, men tillbakagången var större bland de med ett lågt politikerförtroende. Bilden var något annorlunda vid den kraftiga nedgången i valdeltagandet 1998. Den har inte satt några spår bland den allt mindre väljargrupp med stort förtroende för politiker. Snarare är det så att valdeltagandet ökat något i denna grupp . Bland väljare med lågt förtroende för politiker innebar val däremot en bottennotering. Liksom i så många andra faktorer finner vi att polariseringen är som störst 1998. Skillnaden i valdeltagande mellan dem med ett stort förtroende jämfört med dem med ett litet förtroende var vid det senaste valtillfället 15,3 procent- enheter, jämfört vid två närmast föregående valen. Det är främst sociala och politiska lågresursgrupper som inte rös- tade i lika stor utsträckning som 1994. Hur var det 1998, repre- senterade de som inte valde att rösta helt andra partipreferenser, åsik- 00benn.fm 108 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM ter och ideologiska ställningstaganden i jämförelse med de som rös- tade? Vi kan konstatera att icke-röstarnas partisympatier normalt sett brukar se ungefär likadana ut som bland röstare. Det är ett resultat som står sig också 1998.48 Det tycks som om mandatställningen i riksdag skulle blivit ungefär densamma även om samtliga icke-röstare skulle valt att rösta. Om det är så att olika partier vore olika bra på att mobilisera sina respektive icke-röstare kan det vara fråga om en sanning med modifikation. En annan intressant fråga i sammanhanget är att studera partifördelningen bland de som tillkom till väljarkåren samt de som hoppade av . Mobiliseringen och demobiliseringen av väljare mel- lan 1994 och 1998 samt deras partival redovisas i tabell 2.6. Partival och individuella förändringar i valdeltagandet (procent) Partival i riksdagsvalet resp 1998 Röstade 1994, men ej 1998 Röstade 1998, men ej 1994 Kommentar: Analysen omfattar enbart personer som var röstberättigade i riksdags- valen både 1994 och 1998. Uppgifterna om valdeltagande har kontrollerats mot den officiella röstlängden. Analyserna omfattar, förutom intervjuade personer 1998, också ett antal svarspersoner från panelurvalet –1998 som enbart intervjuades 1994. Siffrorna i tabellen är inte viktade mot valdeltagandet. I den demobiliserade gruppen av väljare, som vi kommer ihåg står för av samtliga väljare som varit röstberättigade i båda de aktuella valen, finner vi vissa skillnader jämfört med valresultatet. Bland väljare som röstade 1994 men inte 1998 finner vi att drygt hälf- ten () utgörs av personer som 1994 röstade på socialdemo- kraterna. Besvikelse eller missnöje mot den förda s-politiken skulle alltså kunna vara en faktor att diskutera i samband med det låga val- deltagandet 1998. I valundersökningarna har frågor ställts om hur bra man anser att den sittande regeringen skött sig under den gångna mandatperioden samt hur väl man anser en socialdemokratisk respektive en borgerlig regering kommer att sköta sig under den kommande mandatperio- den. Svarsalternativen är formulerade som en elvagradig skala från –5, 00benn.fm 109 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM för mycket dåligt till +5 för mycket bra. I tabell 2.7 redovisas medel- värden på skalan. Bedömning av sittande regering –1994 och 1994– 1998 samt förväntning på s-regering –1998 (medeltal) Sittande regeringen –1994 –0,6 –0,7 Sittande regeringen –1998 Eventuell s-regering –1998 Resultaten visar på ett visst stöd för ett dylikt resonemang. I sam- band med valet bedömde icke-röstare och röstare hur den bor- gerliga regeringen skött sig på ett i genomsnitt likvärdigt sätt, –0,7 respektive –0,6. När det gäller bedömningen av den socialdemokra- tiska regeringen finns dock en liten skillnad mellan icke-röstare och röstare, vilken visar att icke-röstarna (+0,3) inte var lika nöjda med den socialdemokratiska regeringen –1998 som röstarna (+0,9).