sou · GNB385d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett haptiskt gränssnitt gör det möjligt att med en liten fysisk rörelse, t.ex. kunna känna av omgivningen i den virtuella världen. Man kan alltså känna på en struktur som finns där, rulla en boll, eller knuffa en bil, och känna återkopplingen. På Certec i forskar man på ett haptiskt gränssnitt uppb yggt kring the PHANToM211. Ett projekt som finns på utvecklingsstadiet är att kunna ta fram ett virtuellt squashspel, där barn och ungdomar med mycket liten rörlighet skulle kunna få ta del av den spatiala utmaningen i att spela squash. Och i den virtuella världen kunna göra det på lika villkor som andra barn212. Det som är den stora utvecklingen för människor med motoriska problem i allt detta är den frihet som de virtuella miljöerna ger från de fysiska begränsningar som man annars slåss mot. Man kan fullt ut ex- istera i dessa på lika villkor som andra människor. Om man som funk- tionshindrad kan jobba på ett virtuellt kontor uppnås två saker : 1.Man upplever sig inte som funktionshindrad i den miljön, 2.De man arbetar med upplever en inte som funktionshindrad i den miljön. I det här sammanhanget skall multimedietillämpningar tolkas som ljud- och videotillämpningar. Dessa kan naturligtvis ha samma eller liknande användningsområden som de för VR-applikationerna, fastän med den skillnaden att den värld som kommer till en genom datorn inte är gene- 210Shutter = lucka, fönsterlucka, fotografisk slutare. Mer information om stereoglasögon på och 211Ett 3D känselgränssnitt med hög kvalité från SensAble i 212 Mer information på 270 Nytta och behov SOU 1999:85 rerad i densamma utan en direkt avbildning. Den stora fördelen även med denna form av kommunikation är att man inte behöver befinna sig fysiskt på en plats för att kunna ta del av det som sker där. har de flesta skolor med självaktning ett distansstudieprogram. Certec i Lund213 och Handitek i samarbete med högskolan i 214 är två aktörer som har gett eller ger distanskurser för människor med funk- tionshinder. måste de komponenter som ingår i kurserna vara anpassade för att fungera över modem. Detta gör att man inte kan använda fullt ut alla de applikationer för video och ljud som skulle vara motiverade utifrån pedagogisk synpunkt. Certecs föreläsningar består av en ljud och en text och bilddel. För att man skall kunna följa föreläsningen över nätet med strömmande ljud och få automatiska byten av bild, får man komprimera ljudet (RealAudio kodning) till 8 kbit/s, vilket ger en tämligen dålig om än acceptabel ljudkvalitet. Ökad bandbredd kan helt ändra förutsättningarna. Ett exempel: En kvinna som är mycket intresserad av teater, kan inte gå på teaterföreställningar på grund av att hon inte orkar sitta så länge som föreställningen varar, att hon använder ett andningshjälpmedel som för en del oväsen, samt att de flesta föreställningar äger rum i någon av de större städerna och hon orkar inte med resan dit. Detta löses genom att kvinnan i sitt hem kopplar in sig på en kamera som finns i teaterlokalen och som pluggas in på ett höghastighetsnät. kan hon koppla in sig till teaterlokalen och följa alltihop hemifrån 215. Andra exempel: En äldre människa som lider av en sjukdom eller vanliga åldersbesvär som omöjliggör resande kan på detta sätt vara med på sin sons femtioårskalas, sitt barnbarns dop etc. Äldre människor som i princip kan klara sig utan hjälp hemma, men som har svårigheter att ta sig ut när det är halt eller när det blåser för mycket skulle kunna gå och handla med hjälp av en sådan teknik. För många äldre och funktionshindrade som har svårt att ta sig till läkare och vårdinrättningar skulle telemedicinska tillämpningar var en hjälp. En läkare kan med hjälp av en kamera och ett antal sensorer un- dersöka människor i hemmet. Allt fler äldre skulle kunna få kvalificerad vård i hemmet, och då känna sig trygga i hemmiljön. Det pågår en mängd försök med telemedicin i och runt om i världen 213http:///dok/internetinifrån/ 214http:///html/tb.htm 215Mer information om 3D video på eller 216Mer information på FEST Framework for in Telemedicine SOU 1999:85 Nytta och behov 271 något om invändningar om att detta kommer att leda till mer isolering och mindre av mänskliga kontakter. Riskerna härför är mini- mala. För det första bör man jämföra med hur situationen ser ut , med stor isolering, sämre tillgång till utbildning etc. Inte med hur det borde se ut med full delaktighet och tillgänglighet mm. För det andra är det så att för stora grupper är detta det enda alternativet. Man skulle inte kunna göra dessa saker, ens om det fanns ramper eller hiss till varenda rum i hela . Ett exempel: En man som lider av en muskelsjukdom som gradvis gör honom svagare och gjort att han sitter i rullstol och behöver hjälp av personlig assistent för att klara sig, reste mycket när han var frisk. Han har efter ett antal års uppehåll, medan sju kdomen var som värst, börjat få tillbaka lusten att resa. Han skulle vilja resa till och studera. Men världen ser helt annorlunda ut från en rullstol, än vad den gör som gående, så han är inte säker på att han vågar. Men tack vare att han kan undersöka sitt blivande universitet över Internet, ta kontakt med folk, ställa frågor, få bilder, så kan han få så mycket information att han till slut vågar åka. Människor med hörselskador och döva För människor som använder teckenspråk är svenska oftast ett andra språk, som saknar många av de nyanser som hör till ett första språk. Videotelefoni har testats nu över ISDN, dvs. med has- tigheten 128 kbit/s. Detta har haft goda resultat på så sätt att många döva har uppskattat mö jligheten att kunna ta kontakt över videotelefo- nen. Men har det också stått klart att den hastighet man kommer upp i via ISDN inte alltid räcker till, särskilt för läppavläsning. Från PTS, som administrerar det nuvarande telekomstödet till funk- tionshindrade, har med anledning av ovanstående påpekats att ISDN i stor utsträckning anses ge en acceptabel kvalitet, att det finns även nyare, ej standardiserad ISDN-teknik, som har högre kvalitet, samt, slutligen, att det inte helt och hållet är en fråga om bandbredd utan även om terminalutrustningen. I virtuella miljöer använder man sig av s.k. avatarer för att repre- sentera var de olika personerna befinner sig. Applikationen sänder in- formation om var varje persons läge i det virtuella rummet och ser sedan till att de andra personerna får en korrekt 3D representation av varandra. En avatar kan vara bara en symbol, eller en fullständig representation av en människa. Den behöver inte se ut som personen den representerar, men för det mesta skulle det vara praktiskt om den gör det. Allteftersom näten blir snabbare kommer det att vara möjligt med en realtids 272 Nytta och behov Detta kommer att göra det möjligt att använda även teckenspråk i VR 217. Kopplar man en s.k. Cyberglove218, en handske som känner av han- dens rörelser till ett nät, kan fjärrkommunikation för dövblinda bli möj- lig. Det finns ett projekt, Talking Glove219 där man utvecklat ett sådant system. Ett annat användningsområde är möjligheten att skicka videopost. I princip all utrustning finns tillgänglig, det är bara snabbheten på kopp- lingen för att möjliggöra sändande av videofiler (som blir ganska stora) som saknas220. har gjort en sammanställning av sina avslutade IT-projekt inom området hörselskadade, döva och dövblinda, som går att nå på institutets webbplats 221. Människor med synskador och blinda Om man kopplar ett haptiskt gränssnitt till ett nät så har man möjlighet att få fjärrkänsel. Certecs tidigare nämnda arbete med the PHANToM kan nämnas här. Bl.a. går forskningen ut på att skapa förutsättningar för blinda människor att ta till sig utbildningsmaterial i matematik, vilket man brukar ha svårigheter med eftersom de ofta in- nehåller 2D-bilder av 3D-objekt 222. Om människor med synskador och blinda skall kunna ta till sig den här sortens undervisning även på distans krävs att man kan skicka stora datamängder. Liksom för människor med andra funktionshinder, finns det för synskadade ett obehag inför obekanta miljöer. Som synskadad eller blind skulle man kunna använda virtuella miljöer för att i förväg bekanta sig med en plats 223. Möjligheterna att skicka röstmeddelanden (voiceEmail) finns redan, men det är otympligt och långsamt över modem om man vill ha tillräcklig kvalité på ljudet 224. 218http:///~virtex/prod_cyberglove.html 219http:///~waleed/thesis/node51.html eller 220Ett exempel finns på T o m virtuella mail finns på forskningsstadiet 223Se ytterligare hänvisningar i 3. 224Mer information om en VoicEmail-spelare finns på Nytta och behov 273 För dyslektiker handlar det om olika former av stöd t.ex. talstöd, skriv- stöd och förslag på rättelser vid skrivfel i samband med interaktiva ap- plikationer. Dyslektikernas behov skulle kunna tillgodoses med dagens teknik men det tar mycket tid och alltför ofta fungerar det inte på grund av dålig uppkoppling. Med dagens teknik är det få som intresserar sig för att ta fram bra stödverktyg. Bredband skulle därför ge möjlighet till en förbindelse med hög kvalitet, som i sin tur skulle göra det lättare att vid behov använda olika slags stödverktyg. Detta kan då göra det in- tressantare att utveckla stödverktygen. Med rätt stöd skulle en dyslekti- ker trots sitt funktionshinder inte behöva uppleva sig som handikappad vid användning av informationsteknik. För utvecklingsstörda är det fråga om dels utveckling av kraftfulla stödverktyg, dels användning av ett bildspråk som kräver snabba för- bindelser. Stödverktygen ska översätta vanlig information till lättläst svenska eller begriplig information via bild eller symbolspråk. Därtill kommer ett ökat behov av röstmeddelanden per e-post liksom av bild- kommunikation mellan och med utvecklingsstörda. De haptiska gräns- snitten som diskuteras för rörelsehindrade kan bli mycket användbara även för utvecklingsstörda inte minst som pedagogiska verktyg. Alla dessa behov skulle i hög grad underlättas av snabba och säkra för- bindelser. Ett tillägg kan göras om den stora nytta som funktionshindrade av olika slag och äldre skulle ha av realtidsinformation om kollektivtrafiken när det gäller tider, platstillgång, reparationer och tillgänglighet till fordon och terminaler. Sådan information är naturligtvis till fördel för alla då det innebär att man kan använda bussen eller tåget även då man har tider att passa men för funktionshindrade kan det innebära man vågar åka i stället för att avstå. Internet är en tillgänglighetsreform av gigantiska mått. Med ganska små anpassningar av datorn kan man få del av de framväxande virtuella 274 Nytta och behov Om man vill att alla människor får tillgång till snabb koppling mot näten och de resurser som finns där, så är det de som har de största problemen som kan få den största nyttan. Ju mer avskuren man är från omvärlden och från kommunikation, desto större blir friheten när man kan kommunicera obehindrat med andra. Internets revolutionerande betydelse från den funktionshindrades perspektiv är att inte vara en handikappande värld utan den första miljö där man faktiskt kan få existera på lika villkor. Men dörren in till den världen måste ha till- räcklig bandbredd för att en rullstol skall kunna komma in. I Bilaga 3 finns ytterligare ett antal hänvisningar till källor. med arbetsplatser på flera ställen har i stor utsträckning löst sina interna kommunikationsproblem genom att hyra bredbands- ledning med hög kapacitet, vanligen /s, alternativt att de från nå- gon operatör erhåller sin kommunikation som tjänst. Telias externa för- säljning av nätkapacitet till företag och andra operatörer uppgick till och till 2 756 miljoner kro- nor. Den kraftiga ökningen hänför sig helt till uthyrning av förbindelser till andra operatörer, vilket i sin tur förmodligen till stor del återspeglar ett företagsbehov. Större myndigheter kan betraktas på samma sätt som större företag men någon särskild undersökning av myndigheternas kommunikationsbehov har inte gjorts. Företagares syn på IT i olika regiontyper Av särskilt intresse i denna utredning är hur den regionala dimensionen slår igenom i behoven av IT-infrastruktur. En färsk kartläggning har gjorts i en NUTEK-bok225 som bygger på en brevenkät till 3 500 företag med högst 249 anställda. Svaren fördelas på följande regiontyper: större region med universitet eller högskola regionalt centrum med högskola större region med industri större region med tjänster mindre region med industri mindre region med offentlig sektor. 225 : Nyttan av IT- i småföretagarens ögon. förlag, 1999. Nytta och behov 275 Regionfördelningen framgår av nedanstående karta. Det framgår att mindre region med offentlig sektor i stor utsträckning ligger i Norr- lands inland, medan mindre region med industri ofta ligger i Bergsla- gen och . Dessa regioner är också de som har låg befolknings- täthet och därmed mindre attraktion för marknadsstyrda investeringar i IT-infrastruktur. De presenterade resultaten av studien bygger på företagarnas egna uppfattningar. Anvä ndningsgraden av informationsteknik samt använd- ningen av distansarbete och elektronisk handel skiljer sig inte åt mellan regiontyperna. De regionala skillnader som konstateras kan exemplifie- ras genom att vi väljer de två extrema regiontyperna: prioriterar utbildning (i syfte att sti- mulera framtida användning av informationsteknik i små företag) men inte infrastrukturella satsningar (med samma syfte), vilket kan bero att infrastrukturen uppfattas som väl utb yggd i storstäderna. Vidare är inställningen både till distansarbete och till elektronisk handel betydligt mer positiv än i andra regioner. De mindre, tjänstetunga regionerna har en överrepresentation av le- vebrödsföretag 226 och lokala tillväxtföretag. Dessa regioners företag är visserligen mindre positiva till elektronisk handel och distansarbete än storstädernas, men inställningen är ändå mer positivt än riksgenomsnittet. Man har inte tilltro till utbildningsinsatser för att stimulera framtida användning av informationsteknik, trots att före- tagarna i denna regiongrupp har den lägsta utbildningsnivån. Liksom en annan landsbygdsdominerad regiongrupp, den mindre, in- dustritunga regionen, upplever regionens företagare infrastrukturella satsningar som viktiga. 226 Små företag, ofta enmansföretag, utan tillväxtplaner inom branscher som t.ex. skogs-, jordbruk och byggverksamhet. 276 Nytta och behov Nyttan av IT- i förlag, 1999. användning i dessa områden i jämförelse med andra Företagens behov av kapacitet En undersökning har på utredningens uppdrag gjorts bland svenska fö- retag för att undersöka behovet av kapacitet 227. Undersökningen bygger på intervjusvar från 214 svenska företag i hela landet 228. Tre olika kate- gorier av företag har undersökts: 227Exit Marketing, telefonundersökning . Se webbplatsen /it/infrastruktur.htm 228Enkäten innehåller svar från 214 företag. För målgrupp 1 har en population definierats bestående av 447 företag som består av alla företag med mer än Nytta och behov 277 målgrupp 1 är företag inom tillverkning, process och kommunikation med 100 eller fler anställda, målgrupp 2 är IT-företag med under 100 anställda samt målgrupp 3 är IT-företag med 100 personer eller fler anställda. I den första gruppen har 108 st. företag svarat, i den andra 64 st. och i den tredje 42 st. Antalet anställda är mycket varierande i alla grupper. I grupperna med över 100 anställda återfinns även storföretag med tu- sentals anställda medan det i gruppen med under 100 också finns företag med en eller ett par anställda. Fråga : Vad har ni för typ av uppkopplingar/förbindelser? (108 st) (64 st) (42 st) Kommentar: Observera att procenttalen summerar till be- roende på att varje företag kan ha mer än en typ av uppkoppling. Det vanligaste är att företagen har någon typ av fast anslutning. I de stora IT-företagen, målgrupp 3, är det av företagen som har denna typ av uppkoppling, men få som har modem jämfört med de andra målgrupperna. De mindre företagen i målgrupp 2 har i nästan lika hög grad ISDN-anslutning som fast anslutning. Ungefär en tredjedel av företagen i målgrupp 3 och i de övriga två grupperna anser att bristande kapacitet är ett hinder för företagets tillväxt. I många av de stora IT-företagen är kapaciteten up- penbarligen ett hinder. 100 anställda och minst 3 arbetsställen från tillverknings-, bank-, finans- och försäkringsbranscherna (enligt en förteckning från Unimedia). Gruppen borde därmed vara representativ åtminstone för större företag inom dessa branscher. Kravet på minst 3 arbetsställen skapar ett visst internt kommunikationsbehov, vilket gör att den undersökta företagsgruppen förmodligen har en större kommunikationskostnad än genomsnittet. Ur denna grupp har ett slumpvis urval gjorts. För målgrupp 2 och 3 har ett slumpvis urval gjorts bland de 800 företag som förekom i Veckans Affärers förteckning IT-branschen 1998/99. 278 Nytta och behov På frågan om vilka brister det var frågan om svarade några företag från mål grupp 1: Ligger inte så centralt, förbindelserna inom telekommunikationen är inte så utbyggda Tillgängligheten är för dålig vi vill kunna kommunicera med utlan- det på samma sätt som inom och Beläget i glesbygden, detta innebär problem med tillgängligheten. Ett företag bland de små i målgrupp 2 ansåg: kommer det nog att bli en flaskhals p.g.a. att det blir fler och fler som ska in på nätet, och ett annat att det går för långsamt för att kunna utnyttja det hela. Företagen tillfrågades även om hur man trodde att företaget skulle kunna utvecklas om inte detta hinder fanns. Några företag i målgrupp 3 gav följande svar: Kostsam del i verksamheten. Det tar pengar från det som kunde in- vesteras i produktionen. Begränsade , kan inte implementera videokonferenser och IP- telefoni. Många företag talar också om kompetensbrist på olika nivåer som ett hinder för företagets utveckling. Företagen använder i hög utsträckning som operatör framför- allt för telefon, 87, för målgrupp 1, 2 respek- tive 3. används även för Internet och annan datakommunikation. Flera företag använder sig dock av i kombination med andra leve- rantörer och IT-företagen använder i högre grad annan operatör än jämfört med målgrupp 1. De flesta har haft möjlighet att använda annan operatör än . Konkurrensen tycks i allmänhet fungera. Här kan dock en viss skillnad mellan grupperna skönjas. Grupp 1 med företag inom process, tillverkning och kommunikation har i mindre utsträckning kunnat välja någon annan än . De kriterier som nämnts vid val av leverantör är vanligtvis priset, följt av tillgänglighet till kapacitet. Slutligen kan nämnas att 84–av alla svarande företag låg inne i tätorten i kommunens huvudort och 8–11 i någon annan större ort med mer än 500 innevånare. av de allmänna företagen (målgrupp 1) låg i ännu mindre orter eller i glesbygden medan inget av IT-företagen hade en sådan lokalisering. Bland de övriga kommentarer som företagen lämnade vid intervjuerna framkom bl.a. följande från målgrupp 1: Nytta och behov 279 Det är dyrt att bygga ut till avlägsna orter. Finns egentligen bra tekniska lösningar, men kostnaderna för att bygga ut till små av- lägsna orter står inte i proportion till vad man får. Var sitter proppen? är det väldigt segt på de nät som finns eller används, oftast på de externa förbindelserna. Ser behov av ga- ranterad bandbredd. är kapaciteten tillräcklig men med tanke på utvecklingen måste vi ha mer kapacitet. Ett företag i målgrupp 3 ansåg att ligga uppkopplade med bildöverfö- ring i realtid kommer att bli stort för dem . De ligger så ut- spridda i hela landet. Ett annat menade att man måste hitta metoder för att garantera att mindre orter har hög tillgänglighet. Små och medelstora företag har inte råd att bo i större orter men har inte tillgång till högre bandbredder trots att behovet finns. Tillgängligheten för mindre användare är alldeles för dålig. ISDN är för krångligt. Tar tid att få installerat och administrerat. Tillgängligheten är inte den bästa, det är för många på internet vilket resulterar i ojämn hastighet. För att dra fasta förbindelser är det dåligt underlag. Det är den första på orten som tar den största smäl- len sedan kan de andra åka snålskjuts. I de företag från flera branscher, målgrupp 1, som kunnat och velat ange både uppkopplingskostnad och omsättning 229 motsvarar som tidigare nämnts i kapitel 3, kostnaderna (medianvärde) av omsättningen. Bland IT-företagen 230, målgrupp 2, var kostnaden av omsättningen och målgrupp 3 motsvarade kostnaden 0,8 pro- cent av omsättningen, dvs. något högre än bland företag från andra branscher. Allt detta tyder på att en ökning av telekostnadsandelen in- träffat , eftersom den då sällan ansågs överskrida 0,2 pro Det skall dock observeras att vårt något mer kommunikationsintensiva företag än i undersökningen 1990, vilket dock är svårt att uttala sig om eftersom uppgift saknas om hur urvalet av företag gjordes 1990. 22950 företag har svarat på båda dessa frågor. 23034 respektive 15 företag har svarat på båda dessa frågor. 231Transportbidragsutredningen, SOU 1997:94, hänvisade till Post- och teleutredningens betänkande (SOU 1990:27). Enligt denna (sid 99) byggde uppgiften på en utredning från telefonområde av 92 företag. Endast för ett fåtal särskilt teleintensiva företag angavs andelen till . Inget sades om vilken typ av företag som fanns med eller hur urvalet hade gjorts i Umeåundersökningen. 280 Nytta och behov SOU 1999:85 Betydelsen av IT-infrastruktur för företagsamheten En konsultrapport om datakommunikationens betydelse för företag- samheten 232 framhåller att kompetenta, kreativa företag har stora möj- ligheter att snabbt nå en global marknad. Det finns stora möjligheter till tillväxt för företag som håller världsklass. kan utsättas för tuff global konkurrens, t.ex. bokhandlare. Marginalerna kommer att krympa och lägga sig på en låg nivå globalt. Lönsam blir den som har stora volymer och effektiv organisation. Risk för stagnation och utslag- ning, men också en chans för effektiva företag att bli globala. Mellan- händer måste i ännu högre grad se över sin affärsidé, marginalerna för att sälja t.ex. biljetter eller persondatorer kommer att fortsätta att krympa. Antingen görs en kraftig förändring eller så stundar utslagning. Lokala handlare måste se över sitt arbetssätt, sin organisation och börja utvärdera nya möjligheter, t.ex. beställning över Internet. Ett exempel på detta är livsmedelsbutiker. Små och medelstora företag skulle kunna stärka sin globala ställning genom ett närmare samarbete, delvis via nätet. Detta ger en chans till tillväxt men exemplen på detta är ännu få. Möjligheterna till datakom- munikation räcker inte, det krävs även andra förutsättningar i form av attityder till företagande och inflyttning av kompetenta människor. För avancerade produkter och tjänster krävs tillgång till kunder på motsvarande nivå. När ny teknik finns på plats uppstår ofta, men inte alltid, nya företag. För att detta skall ske måste rätt människor mötas i rätt klimat. Värderingar, nät och mötesplatser blir därför allt viktigare. Tillgång till data- och telekommunikation är ett grundkrav, inte en konkurrensfördel i samband med lokalisering. Många företag i kräver att optisk fiber finns framdragen till tomtgränsen. Om nätet saknas är orten inte aktuell, om nät finns får man vara med och tävla. Om tele- och datakommunikation finns på plats blir andra faktorer avgörande för lokalisering, t.ex.: tillgång till utbildad arbetskraft, tillgång till bra lokaler, en aktiv kommun som hjälper till med utbildning och annat, en miljö med bra livskvalitet, närhet till högskola och kvalificerad arbetskraft. Se webbplatsenwww.naring.regeringen.se/it/ infrastruktur.htm. Nytta och behov 281 är, enligt konsultrapporten, den höga kostnaden för kvalificerad datakommunikation en begränsande faktor i lands- och glesbygd. Till detta kommer att digitala transporter inte omfattas av det statliga trans- portstödet, påpekar författaren.