sou · GNB368d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Även om det finns klara skillnader mellan svenskar och invandrare i fråga om medietillgång är ändå det allmänna intrycket att tillgången i invandrargruppen också är mycket god, inte minst bland andra generation- ens invandrare, där skillnaderna i förhållande till svenskarna är förhål- landevis liten. Om vi mot bakgrund av brandkatastrofen väljer att ta vår utgångs- punkt i mediers roll för informationsinhämtande finns det två iakttagel- ser att göra. Den första iakttagelsen är att det medium som för svenskar är ett av de viktigaste för lokal information – de lokala morgontidningen – finns i klart mindre utsträckning i invandrarhushåll. Andelen invandrare som har en morgontidningsprenumeration är troligen ännu lägre i verklighe- ten, eftersom en postenkät sannolikt överskattar tryckta medier något. Den andra iakttagelsen är att de medier där skillnaderna i fråga om tillgång är som minst mellan svenskar och invandrare, är medier som vanligen används som nöje och underhållning, till exempel satellit-TV och video. Detta gäller dock bland svenskar. Det är troligt att den höga andelen för hushållsparabol i invandrarfamiljer snarare kan bero på att man vill följa satellitkanaler på sitt eget språk. Att man har – eller inte har – tillgång till medier är en viktig, men inte avgörande, faktor bakom regelbundenheten i medievanorna. Det hand- lar även om typen av medium. Bland svenskar gäller å ena sidan att innehav av kabel-TV och hushållsparaboler har lett till en större använd- ning av satellitkanaler, å andra sida att nedgången i hushållsprenumeration för morgontidningar nästan inte alls påverkar tidningsläsningen, efter- som man kan ha tillgång till tidningen på annan plats, till exempel på arbetsplatsen eller i skolan. I läser eller tittar av allmänheten i nå- gon slags dagstidning regelbundet. Med regelbundet menas då minst . Procentandelen har fallit något . Däremot ligger den regelbundna morgontidningsläsningen förhållandevis stabilt på . Nedgångarna har framför allt gällt kvällspress. Exponeringen för TV en genomsnittlig dag ligger på och har ökat svagt , bland annat som en följd av TV4, men också av satellitkanalerna. Radions räckvidd ligger på , men det finns stora skillnader mellan de enskilda ka- nalerna. Störst publik har kanal med regelbundna lyssnare. När vi jämför svenska och utländska medborgare i , är det mot bakgrund av vad som framkommit i fråga om medieinnehav förväntat att den största skillnaden skall finnas ifråga om dagstidningsläsningen. Detta bekräftas delvis i tabell 4 – men med två viktiga modifieringar. För det första är skillnaden ifråga om morgonpress mellan svenskar och invand- rare lägre när det gäller läsning än den var för hushållsprenumeration. För det andra gäller skillnaden just morgonpress, medan det för kvällstidningsläsning inte finns någon skillnad3. När vi analyserar dagstidningsläsningen mot bakgrund av uppväxt är mönstret detsamma. Differensen mellan svenskar och första generation- ens invandrare har i fråga om regelbunden morgontidningsläsning näs- tan halverats i jämförelse med hushållsprenumeration. Räckvidden är också förhållandevis stor i den undersökta invandrargruppen (). Ännu mer överraskande är möjligen den relativt höga andelen läsare bland andra generationens invandrare. Dessa ligger på samma nivå som – eller till och med något över – svenskar i samma åldersgrupper. Att siffrorna för andra generationens invandrare ligger så pass mycket högre, är san- nolikt ett uttryck både för bättre språkkunskaper och socialisation till svenska medievanor. Tabell 4 Medieanvändning efter medborgarskap och uppväxtplats, , 1998 (procent) P4 lokalt >3 d/v Ekot i riksradion >3 d/v Närradio >3 d/v Privat lokalradio >3 d/v Rapport d/v Aktuellt >3 d/v Nyheterna >3 d/v SVT regionalt >3 d/v TV4 lokalt >3 d/v Internet >1 d/v Bok d/v Hyr videofilm g/mån Antal svar (cirka) Även om kvällspressläsningen ligger jämförelsevis högt i invandrargruppen är den ändå mindre regelbunden än morgontidningsläsningen. Möjligen kunde man tänkt sig att kvällspressen skulle ha ett mera lättillgängligt innehåll än morgontidningen och därför skulle bli mera läst. Det är dock troligt att behovet av lokal orientering hos invandrare på samma sätt som hos svenskar ändå är det avgörande. I radio är P4 bland svenskarna den dominerande kanalen. Detta innebär att denna också blir den stora nyhetskanalen både för lokal- nyheter och Ekonyheter. Samma mönster finns i invandrargruppen, men på något lägre nivå, och med en större skillnad mellan lokala nyheter i P4, som ligger högre, och Ekonyheter i riksradion. När det gäller den privata lokalradion finns det ingen skillnad, medan närradion ligger hö- gre i invandrargruppen. Särskilt om kravet för regelbundenhet höjs, till minst (ej visat i tabell), visar det sig att utländska med- borgare lyssnar mer på närradio än svenska: bland utländska medborgare, bland svenska. Närradion är således den enda radiokanalen där invandrargruppen ligger något högre. Å andra sidan försvinner skillnaderna om vi utgår från uppväxtplats, möjligen beroende av att denna rymmer fler nordiska och nordeuropeiska invandrare. Bland andra generationens invandrare är närradiointresset lika lågt som bland svenskar i samma åldersgrupper. Mönstren är inte lika tydliga när vi analyserar radiolyssnandet efter uppväxt, men de går i samma riktning. Yngre människors begränsade intresse för lokalnyheter i P4 slår igenom i andra generationens invand- rare. Något överraskande är att denna grupp har ett relativt lågt intresse för privat lokalradio. TV-nyheterna domineras bland svenskar av Rapport. Rapport, lik- som regionalnyheter, har dock främst en äldre pu- blik, medan attraherar de yngre. När vi jämför efter medborgarskap visar sig det förväntade mönstret bland svenskarna. De utländska medborgarna har ett nyhetstittande som anmärkningsvärt nära överensstämmer med det svenska, med undantag för att de i större ut- sträckning tittar på nyheter i TV4. När vi istället studerar nyhetstittandet efter svarspersonernas upp- växt, visar sig den första generationens invandrare i jämförelse med svenskar ha oväntat höga tittarsiffror för alla nyhetsprogram i TV – utom de regionala i SVT. Resultatet är svårförklarat. Möjligen är det en följd av att det nationella genomsnittet för första generationens invandrare inne- håller förhållandevis fler nordbor, men detta förklarar ändå inte varför man ser nyheter i större utsträckning än svenskar. Att andra generation- ens invandrare ser mindre av SVTs TV-nyheter är däremot förväntat med tanke på deras lägre ålder. Detsamma gäller deras relativt omfattande tittande på . Internetanvändningen skiljer sig inte oväntat mellan svenskar och invandrare, men differensen är mindre än vad som kunde förmodas med hänsyn till exempelvis dagstidningsläsningen – bland svenska och bland utländska medborgare använder Internet minst . Detta tyder på att användningen delvis kan vara riktad mot ickesvenska sajter. När vi klassificerar svarspersonerna efter uppväxt visar sig att det i andra generationens invandrare finns en mycket hög andel Internetanvändare (), klart högre än genomsnittet för svenskar () men något lägre än svenskar i samma åldersgrupper. Andra studier visar också på att det överlag finns mindre av sociala skillnader bland yngre internetanvändare. Ifråga om övriga medier, läser utländska medborgare veckotidningar i något större utsträckning än svenskar, liksom de i större utsträckning hyr videofilmer regelbundet. Vad gäller veckotidningar är det framför allt de som är uppväxta utomlands som tar del av dessa i större utsträckning än svenskar, medan det ifråga om att hyra videofilm framför allt är andra generationens invandrare som gör detta mer än svenskar. Också här torde emellertid åldersfaktorn spela in; andra generationens invandrare är en ung grupp. Den västsvenska mediesituationen skiljer sig inte på något avgörande sätt från det nationella genomsnittet i . Undantaget är gratis- tidningen , som bara finns i () och , där den startade . När det gäller skillnader i dagstidningsläsning mellan svenska och utländska medborgare avviker klart från ett nationellt ge- nomsnitt (tabell 5a). I förhållande till i stort är skillnaden i fråga om morgontidningsläsning större i – i själva verket är det lika stor differens i fråga om regelbunden morgontidningsläsning som för prenumeration: av svenskarna läser en morgontidning minst , av de utländska medborgarna. Däremot läser de senare relativt sett oftare kvällstidningar, läser minst i jämförelse med svenskarnas . En trolig förklaring till dessa avvikelser är invandrargruppen i dels är mindre etablerad än riksgenomsnittet, dels att det finns en lokal kvälls- tidning i . Men det finns ytterligare en förklaring – gratistidningen . Om Metro definieras som morgontidning krymper skillnaden mellan svenskars och invandrares morgontidningsläsning dramatiskt – från för läsning minst . Bland de utländ- ska medborgarna är Metros räckvidd (minst ) över 40 når visserligen fler, men skillnaden i räck- vidd mellan tidningarna är inte särskilt stor. Tabell 5a Medieanvändning efter medborgarskap och uppväxtplats, Väst- , 1998 (procent) GP >4 dagar/v Metro >2 dagar/v Ekot i riksradion >3 d/v 36 Privat lokalradio >3 d/v 14 Närradio 2 d/v P4 lokalt >2 d/v Rapport d/v Aktuellt >3 d/v Nyheterna >3 d/v SVT regionalt >3 d/v TV4 lokalt >3 d/v >3 d/v** Internet >1 d/v Antal svar (cirka) *Siffrorna inom parentes är inklusive Metro **Siffrorna inom parentes >1 d/v Kommentar: P4 lokalt innefattar kanalen som helhet, inte enbart nyhetssändningar. Inom (tabell 5b) är bilden i stort densamma som i . Inom kommunen är dock skillnaderna mellan svenskarnas och invandrarnas morgontidningsläsning något större, även när Metro inkluderas. Metros räckvid bland de utländska medborgarna i är dock dryga . En analys efter uppväxt ger samma bild. Morgontidningsläsningen (minst ) är något svagare och kvällstidnings- läsningen (minst ) något starkare bland första generationens invandrare i (tabell 5a), i jämförelse med mot- svarande grupp i landet som helhet. Metro står stark i bland både första och andra generationens invandrare – , i jämförelse bland svenskarna. Om vi begränsar oss till (tabell 5b) så är andelarna 48, . Det är således uppenbart att Metro inte bara är de yngres och kollektivtrafikresenärernas tidning utan också invandrarnas tidning. Tabell 5b Medieanvändning efter medborgarskap och uppväxtplats, kommun, 1998 (procent) 83 (91) 73 (81) 42 (67) GP >4 dagar/vecka Metro >2 dagar/vecka 31 Ekot i riksradion >3 d/v 34 Privat lokalradio >3 d/v 14 Närradio >2 d/v P4 lokalt >2 d/v Rapport d/v Aktuellt >3 d/v Nyheterna >3 d/v SVT regionalt >3 d/v TV4 lokalt >3 d/v >3 d/v** Internet >1 d/v >1 d/v Antal svar (cirka) *Siffrorna inom parentes är inklusive Metro **Siffrorna inom parentes >1 d/v Kommentar: P4 lokalt innefattar kanalen som helhet, inte enbart nyhetssändningar. Radiolyssnandet i (tabell 5a) domineras av radios Ekonyheter som Ekot står något svagare i jämfört med ett nationellt genomsnitt. Det gäller både svenskar och utländska medborgarna i regionen. Tendensen är densamma inom kom- mun (tabell 5b). I Väst-SOM ställdes ingen fråga om lyssnande på nyhe- ter i P4, utan istället om nyhetslyssnande på privat lokalradio, och det regelbundna lyssnandet på dessa kanalers nyheter ligger naturligt nog lägre än för de nationella Ekonyheterna. Ser vi däremot till P4 som kanal – alltså inte specifikt nyhetsprogram, även om mycket av innehållet har nyhetskaraktär – är det P4 som dominerar både i regionen och i kommun. De utländska medborgarna följer mönstret: högre lyss- nande för P4 och mer omfattande lyssnande i . I jämförelse med ett riksgenomsnitt är det mindre skillnad mellan svenska och utländska medborgares P4-lyssnande i . På samma sätt som i i stort har närradion en förhållandevis större spridning bland utländska medborgare i . Även om andelarna är ytterst låga pekar de tydligt i sådan riktning, särskilt då svenska (minst ) och utländska medborgare jämförs (). I bortfaller dock skillnaderna. Även när vi analyserar radiolyssnandet efter svarspersonernas upp- växt, istället för medborgarskap, återkommer samma tendenser. Ekony- heterna i riksradion är de nyheter som har störst andel lyssnare. Andra generationens invandrare skiljer emellertid ut sig ifråga om lyssnande på nyheter i privat lokalradio – precis som svenskar i motsvarande ålders- grupp lyssnar de mycket på de kanaler som huvudsakligen innehåller musik. Det gäller både och . Bland för- sta generationens invandrare ligger P4-lyssnandet på i stort sett samma nivå som bland personer uppvuxna i ; bland andra generationens invandrare ligger det lågt. Ånyo är det åldersfaktorn som slår igenom; unga svenskar lyssnar lika lite på P4. I (tabell 5a) är det främst första generationens invandrare som lyssnar något oftare på närradio, och detsamma gäller i (tabell 5b). Andra generationen invandrare saknar helt närradio- intresse, ligger betydligt lägre och i stort sett på samma nivå som svenskar i samma åldersgrupper, framför allt i . TV-tittandet på nyheter i har i stort sett samma karaktär som ett riksgenomsnitt. De publikstarka programmen är Rapport, Aktu- ellt och SVT:s regionala nyheter Västnytt, medan Nyheterna i TV4 ligger något lägre. Bland utländska medborgare är tendensen likartad, men i jämförelse med det nationella genomsnittet har framför allt Nyheterna en högre andel tittare i (tabell 5a). Tendensen är exakt den- samma i (tabell 5b). I finns även , som över kabel bland annat sänder program producerade av invandrarorganisationer avsedda för den egna gruppen. Bland svenska medborgare har knappast någon publik; endast någon procent av dem som har tillgång till den ser den . Bland de utländska med- borgare som har svarat i undersökningen är motsvarande andel 15 pro- cent. Detta torde vara en underskattning, eftersom det är sanno- likt att denna kanal når fler i den grupp som på grund av språkproblem inte svarar på en postenkät. Om vi analyserar Öppna kanalens publik efter svarspersonernas uppväxt visar sig denna attraherar främst första generationens invand- rare (), medan andra generationens ligger i stort på samma nivå som svenskarna (). Vi har också för och sökt belysa internet- användningen bland svenskar och invandrare. Inte oväntat är denna högre bland svenska än bland utländska medborgare. Det intressanta är emellertid att den är klart högre bland andra generationens invandrare (minst en gång ) än bland genomsnittet för svenskar (). Siffrorna gäller både och . Jämför vi med svenskar i samma ålder som andra generationens invandrare, visar sig dock svenskarna ha en något högre internetanvändning än andra generationens invandrare, men skillnaderna är inte stora. Huvudtendensen är att invandrargruppen, oavsett hur den definieras, använder svenska nyhetsmedier i mindre utsträckning än svenskar. Re- sultatet är knappast överraskande. Andra medievanor från hemländerna, språkproblem och liknande skapar trösklar inför de svenska medierna. Tröskeln är särskilt hög för dagstidningsläsning, undantaget gratistidningen . Däremot finns det inte något belägg för att det skulle finnas något ointresse för svenska nyheter – eller nyheter från . Tvärtom tyder de relativt höga siffrorna för lokal morgonpress och för radionyheter på en vilja att orientera sig i det nya samhället. Det stora genomslaget för Metro bland invandrare i och är ett annat bra ex- empel på informationsintresset. Resultaten pekar dessutom på att intres- set för den lokala informationen, precis som hos svenskar, är större på mindre orter. Ett annat intressant mönster är att den andra generationens invand- rare uppvisar betydande likheter i medievanor med svenskar i samma ålder. Likheter tyder på att man är på väg att växa in i det nya samhällets mediesystem. Hur detta inväxande kommer att utvecklas är dock svår- bedömt, eftersom det är först i åldersgruppen som det går att urskilja om det traditionella svenska mediesystemet anammats eller ej. är en förort till som skiljer ut sig dels genom sin stora andel invånare med annat ursprung än det svenska – av angeredsborna har utländsk bakgrund och är fortfa- rande utländska medborgare, jämfört med i som helhet – dels genom den stora del av invånarna som anser sig tillhöra arbetarfamiljer. av de svarande uppger att de tillhör arbetarfamilj, att jämföra mot i kom- mun som helhet. genomförde forskningsprogrammet i samverkan med och en frågeunder- sökning i . Undersökningen hade som ett av flera teman att belysa medievanorna i området. Tidningsläsningen i skiljer sig en del gentemot hur det ser ut både i och som helhet, precis som befolkningssammansättningen gör det. De totala siffrorna för läsning av en morgontidning är betydligt lägre – knappa i mot dryga i övriga . Tabell 6 Tidningsläsning och prenumeration i efter uppväxtplats, 1996 (procent) Läser GT >4 d/v Två av de viktigaste skillnaderna mellan och övriga undersökta områden är klasstillhörighet och den stora andelen invandrare, vilket också torde vara två av de viktigaste förklaringarna till tidningsläsnings- mönstret. Ser vi till de skillnader som finns mellan människor med olika uppväxt blir bilden klart differentierad. De som är uppväxta i ligger – både ifråga om prenumeration och läsning – nästan på samma nivå som göteborgare generellt. De nya svenskarna uppvisar en något annorlunda bild. Andra generationens invandrare tar del av de svenska tidningarna i högre utsträckning än de som är uppväxta utomlands. Ifråga om att prenumerera på en morgon- tidning är skillnaden inte stor, men läsningen skiljer ut sig något mer; nästan hälften av andra generationens invandrare läser en morgontid- ning minst . ser ut att vara något viktigare för de nya svenskarna än för de gamla. Andra generationens invandrare läser GT i förhållande- vis stor utsträckning – nästan var femte läser den lokala kvällstidningen minst , vilket är en relativt hög siffra. En förklaring är ålders- och klassammansättningen hos andra generationens invandrare. Det är emellertid inte bara uppväxtförhållanden som spelar roll vad gäller förhållningssättet till tidningarna, utan också en mängd andra fak- torer spelar in. Exempelvis är skillnaderna i tidningsläsning mellan män och kvinnor större i än i som helhet. En tänkbar förklaring till detta är att kvinnor och män från vissa samhällen lever relativt olikartade liv; man deltar inte i samhällslivet på samma sätt och då blir också tidningen som informationskälla använd på olika sätt. Sedan undersökningen genomfördes i har situationen dock ändrats kraftigt. hade gratistidningen regelbundna läsare i , som räckvidd också ökat något. finns det andra möjligheter att ta del av information om samhället. Svarspersonerna i Angeredsstudien fick ta ställning till ett antal sådana kanaler (tabell 7). Tabell 7 Andel som anger att de vanligen får information om samhället från olika källor efter uppväxtplats, , 1996 (procent) Svensk radio/TV Familj, släkt, vänner /radio/TV Massmedierna spelar ofta en avgörande viktig roll för människors möj- ligheter att få information om samhället; radio och TV är de alternativ som de allra flesta anger, vilket är två relativt lättillgängliga medier. också tidningar är så vanliga källor kan synas vara en paradox eftersom man i inte i så stor utsträckning läser en morgontidning. Det finns flera tänkbara förklaringar till att svenska tidningar ändå är så van- liga som källor för samhällsinformation: En förklaring är naturligtvis att man inte med nödvändighet behöver läsa tidningen så ofta som för att få information om samhället; tidningen kan vara en viktig informationskälla även om den läses mer sällan. En annan förklaring till att så många anger dagstid- ningar, skulle kunna vara att angeredsborna i begreppet lokala dagstid- ningar också räknar in exempelvis GP . Genom den får man de verkligt lokala nyheterna om det samhälle vari man lever. Människor i ens omgivning – familj, släkt, vänner samt arbetskamrater – är också en viktig källa för att få reda på vad som händer i samhället. Detta gäller alldeles särskilt dem som är andra generationens invandrare; det sociala kontaktnätet spelar en stor roll. Föreningar, informationsblad samt anslagstavlor är ytterligare källor som i högre utsträckning anges av andra generationens invandrare än av andra. Utländska medier – tidningar, radio och TV – anges som informa- tionskälla framför allt av dem som inte är uppväxta i . Att ta del av vad som händer i det gamla samhället går i stort sett inte att göra utan att ta del av medier från just det landet. Å andra sidan är det då knappast information om det svenska samhället som dessa människor tar del av via denna kanal. Förtroende för olika medier En stor del av den svenska befolkningen har ett relativt stort förtroende för medierna. Det gäller också i , men i lägre utsträckning än för göteborgare eller svenskar generellt. Tabell 8 Förtroendet för medier efter uppväxtplats, , 1996 (procent) Störst förtroende har angeredsborna för den lokala gratistidningen , den lokala morgontidningen och de regio- nala TV-nyheterna i SVT och TV4. Också bland göteborgarna i övrigt är det och de regionala TV-nyheterna Västnytt som åt- njuter störst förtroende. Ifråga om de båda sistnämnda medierna finns heller inga skillnader mellan dem som är födda i , andra generation- ens invandrare och dem som är födda utomlands. Ifråga om GP däremot, kan noteras att de som är uppväxta utomlands i något mindre utsträckning anser att rapporteringen är tillförlitlig, i jämförelse med dem som är uppväxta i eller är andra generationens invandrare. Trots detta, är GP det medium som också de som är uppväxta utom- lands anser vara mest tillförlitligt. Varför förtroendet för medierna generellt är något mindre i än i , är en fråga man kan ställa sig. Ett tänkbart svar på den frågan skulle kunna vara att den rapportering som ges om , är negativ – vilket också de flesta svarspersonerna anser – och därmed blir den heller inte trovärdig. En tidning som GP har Angereds- perspektivet i sin rapportering – och blir därmed det mest trovärdiga mediet. Sammanfattningsvis kan man säga att analyserna av medietillgång och medievanor bland svenskar och invandrare ger ett värdefullt perspektiv vad gäller människor som inte kommer från , alternativt är andra generationens invandrare. De flesta kvantitativa studier har aldrig någon möjlighet att ens studera invandrarna som en grupp – även om det också förstås hade varit önskvärt att kunna visa heterogeniteten inom gruppen invandrare – eftersom dessa i varje sådan studie blir för få. Vi kan konstatera att medievanorna ser annorlunda ut i invandrar- gruppen i jämförelse med svenskar. Generellt är medietillgång och medie- användning något mindre. Men detta hindrar inte att medierna är även för invandrargruppen är en av de viktigaste källorna för information om vad som händer i det svenska samhället. Vilken roll medierna spelar – eller kan spela – för människor med utländsk härkomst i ett samhälle som det svenska är en intressant fråga att fortsätta fundera över. Är det till exempel möjligt att betrakta medi- erna som en viktig beståndsdel för integration i ett nytt samhälle? Är det till och med så att det är just genom användningen av svenska medier som man definierar sig som svensk? Sådan frågor är centrala då medieanvändningen betraktas i ett de- mokratiskt perspektiv. För att kunna delta i samhällslivet som helhet är det viktigt att kunna använda det språk som finns i det nya landet – vilket man tar till sig genom att bland annat använda medier. Detta är särskilt viktigt i fråga om dagstidningar genom att dessa av tradition har en nyckelroll i det svensk politiska samtalet och därmed fungerar som en viktig beståndsdel i den svenska demokratin. Men medieanvändning är inte bara en fråga om demokrati, utan också ett band till den egna kulturen eller traditionen.