sou · GNB384d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Dels bör vi notera den politiska förankring som just allemansrätten haft i huvudsak till vänster i politiken.38 Det har i stor utsträckning varit en kamp för de icke- markägande grupperna i städerna och deras möjligheter till natur- kontakt på sin fritid, gentemot markägare företrädda av höger och centerkrafter. Sekelskiftet 2000: Högrörlighet, hållbar utveckling och livskvalitet Högrörligt samhälle, fritid och platsidentitet Det är välbekant att den geografiska rörligheten successivt ökat och att industrisamhället kännetecknas av kraftigt förändrade tids- och rumsperspektiv jämfört med jordbrukarsam- hället. Detta accentueras ytterligare med det s.k. senindustriella samhället bl.a. genom nya elektroniska kommunikationsformer.39 värderas fritiden högt, fritidsrelaterade verksamheter är snabbt växande ekonomiska branscher och gränsen mellan arbete och fritid verkar ha tendenser att luckras upp för allt fler. En hypotes kan vara att människors fritidsrelaterade platser (fritids- huset, fjällsjön dit man ofta återvänder, den egna skärgårdsviken etc.) får en allt större betydelse som platsidentitet när bostadsplats och arbetsplats snabbt förändras och för allt fler inkluderar ett internationellt perspektiv. har friluftsaktiviteterna en stark tendens att i sig bli allt mer platsoberoende. Man söker upp lämpliga platser för en viss aktivitet (utförsåkning, klättring, dykning) i stället för att utgå ifrån vad den plats man befinner sig på för tillfället, erbjuder för möjlig- heter (landskapstyp, årstid, väder).40 – En hypotes är att vi kan se en polarisering mellan de som på sin fritid söker förankring, kontinui- tet och platsidentitet, och de som söker identitet i aktiviten och kicken i upplevelsen, oberoende av dess lokalisering. Något som naturligtvis kan förändras över livscykeln. Turism och naturturism är tydliga element i ett högrörligt sam- hälle och anses också vara en av de snabbast växande branscherna. Inte minst lokalt sätts stort hopp till detta som möjlighet till arbete och inkomster. blir inte sällan naturturismen en arena för kulturkonflikter och begrepp som allemansrätt, skoterkörning och tyska fritidshusköpare indikerar nog för de flesta läsare både heta känslor och hur olika perspektiv på naturumgänge ställs mot varandra.41 I direktiven till den nu aktuella kan vi bl.a. läsa: har i ännu större utsträckning blivit ett mångfaldens samhälle. Olika länder och kulturer finns representerade, vilket berikat det VEM TILLHÖR LANDET ? svenska samhället, men också ställt samhället inför nya och annorlunda krav. Invandrarnas deltagande i det politiska arbetet är fortfarande lågt. finns drygt en miljon personer i landet som är utrikes födda (de nya svenskarna). Ett rimligt antagande är att en stor del av dessa nya svenskar har ställts och ställs inför många problem i sitt nya hemland. Arbetslösheten är stor och mötet med den nya kultu- ren är svårt. I detta sammanhang är det viktigt att notera att bland andra Norling42 pekar på nya rön som visar på fri- tidens betydelse för hälsa, och att passiv livstil (som t.ex. psykisk, fysisk och social understimulering) har mycket negativa effekter på människan. Huruvida dessa nya svenskar lyckas med att utnyttja sin fritid till ökad livskvalitet och vilken roll som integrering i det svenska fritids- och friluftslivet spelar för detta är däremot högst osäkert.43 Inte nog med att ofta framhålls som ett föreningsaktivt land och att föreningsverksamhet är ett vanligt sätt att skaffa kon- takter och integreras lokalt. Natur och friluftsliv är också ett av de viktigaste arbetsområdena för dessa föreningar, inte minst när det gäller barn- och ungdom. , , , liksom sportfiske och jakt är exempel på föreningar som engagerar mycket stora grupper i . Hållbar utveckling behöver demokratiskt stöd Inte minst turism och naturturism, t.ex. med sitt nuvarande bero- ende av fossila bränslen, illustrerar hur svårgripbara och djupgående miljö- och naturresursproblem den moderna väster- ländska livsstilen innehåller.44 Vi ser ut att befinna oss i en situtation där å ena sidan strävan efter en hållbar utveckling på ett mycket påtagligt sätt inkluderar våra vardagsvanor och konsumtions- mönster. Men där vi, å andra sidan, är allt mer beroende av expert- förmedlade och abstrakta fakta som motiverar dessa inte sällan drastiska krav på livsstilsförändringar. – Vem har med egna ögon sett växthuseffekten eller ozonuttunningen? En hypotes är att i detta läge blir de egna konkreta landskapsupplevelserna av mycket stor betydelse. Hur man tycker att det landskap man själv bryr sig om ändras eller inte ändras kanske har en avgörande inverkan på hur man tolkar miljörelaterade informationer och miljöpolitiska krav? Allemansrätt för själens skull Forskning om friluftslivets betydelse för människor indikerar inte bara dess roll för hälsa i en mer begränsad betydelse. Fritidens naturkontakt ser ut att ha en stor betydelse även för mycket grund- läggande – själsliga – livskvaliteter.45 Omvänt blir då en rätt rimlig hypotes att om friluftslandskapet upplevs som alltmer otillgängligt (p.g.a. landskapsförändringar, attitydförskjutningar eller lagar och regler) kan detta ha en stor negativ betydelse för människors hälsa och livskvalitet. Detta kan innebära en risk för förlorade kvaliteter som medför en drastiskt förändrad solidaritet med det samhälle som man i så fall upplever har berövat en denna tillgång. En troligen viktig aspekt här är den långa tid det nu gått för många familjer sedan man hade direkta släktrelationer till landsbygden i form av t.ex. mor- och farföräldrar boende på fädernegården. Olika ekostrategiska vägar för det framtida friluftslivet Ett sätt att kristallisera fram aktuella tendenser och tänkbara fram- tider när det gäller fritidens landskapsrelation är att försöka identi- fiera några grundläggande utvecklingsstrategier när det gäller natur- syn och landskapsrelation. Då fokuseras också samspelet med politik och samhällsutveckling i övrigt, t.ex. klassiska maktfrågor när det gäller den geografiska dimensionen, som centralisering- decentralisering och regionalpolitik. En indelning i tre principiella ekostrategier har i tidigare skrifter föreslagits (Fig. 2).46 Begreppet ekostrategi indikerar här att det gäller strategier för människans naturrelation. Det säger emellertid inget om huruvida det är en miljövänlig strategi eller inte. En grund- läggande fråga för denna indelning är i vilken utsträckning det lokala landskapets natur- och kulturdrag är utgångspunkt för utvecklings- strävanden (hembygd samt museum i figuren). Eller om det är en övergripande (ofta global) arbetsfördelning och nyttooptimering som är utgångspunkten (fabrik i figuren). Till dessa två huvud- riktningar kommer en nyansering av anpassningsstrategin till två typer. Dels en aktiv anpassning till det lokala landskapet där för- ändring och aktivt nyttjande är tydligt (hembygd i figuren). Dels en passiv anpassning där den underliggande ekostrategin är att endast försöka anpassa sig och underordna sig det aktuella land- skapet och där i princip alla mer djupgående förändringar av VEM TILLHÖR LANDET ? landskapets utseende och nyttjande ses med stor skepsis(museum i figuren). De på så sätt indentifierade tre ekostrategierna – som i praktiken alltid är mer eller mindre kombinerade med varandra – skulle applicerade på friluftslandskapet, lite tillspetsat, kunna rubri- ceras: –en fabrik för produktion av fritidsupplevelser; –en hembygd där fritiden är integrerad i en mängd andra landskaprelationer; och –ett museum där mer eller mindre tydligt skyddade objekt och företeelser i landskapet beskådas och avnjutes. (Figur 2.) Det framtida friluftslandskapets tillgänglighet som ett val mellan (eller balans mellan) de tre huvudsakliga ekostrategierna: fabrik, hembygd och museum som en (av flera) aspekter av ortens mångbrukslandskap olika lokala natur- och kulturrelaterade sevärdheter Dessa tre ekostrategier skulle kunna skrivas fram till följande tre scenarion när det gäller det svenska friluftslandskapet – scenarion som innehåller viktiga maktpolitiska konsekvenser. En fjärde fram- tidsbild skisseras också i form av ett försök att göra en syntes av dessa ekostrategier och dagsaktuella tendenser som högrörlighet, hållbar utveckling, samt IT och kommunikationssamhälle. En framskrivning av fabrikens ekostrategi vore att reducera fri- tidens naturumgänge till organiserade aktiviteter i ständigt alltmer specialiserade och spektakulära former. Inte minst då landskapet ofta drastiskt måste göras om för att härbärgera aktiviteterna – och dessa snabbt blir omoderna och måste ersättas av nya – krävs stora investeringar och det kommersiella inslaget blir mycket påtagligt. I sina enkla former kan denna ekostrategi handla om snökanoner och liftsystem för skidåkare och i sina mer avancerade ut- föranden har vi upplevelseparker med närmast oändliga utbud av aktiviteter, vilka i mycket måttlig – om ens någon – form är knutna till det lokala landskapet. Detta friluftslandskaps tillgänglighet ligger uppenbarligen i att betala entrébiljetten. Den lokala makten över utbud och utformning blir ofta mycket måttlig, om inte annat så p.g.a. att de stora investeringarna ställer stora krav på att man hänger med och är attraktiv. Detta fritids/fri- luftslandskap konkurrerar i princip på en global turismmarknad och ju mer platsoberoende aktiviteterna blir, desto mer sårbar blir man för att konkurreras ut av någon annan upplevelsefabrik som känns mer attraktiv på grund av häftigare aktiviteter, lägre prisnivå eller bättre och snabbare transporter. Vad gör de i vårt allemanslandskap? Hembygdsstrategin är ett väsentligt inslag i dagens strävanden efter så kallad eko-turism vars kännetecken i mycket just är att det skall vara väl integrerat i lokalsamhället och bygga på lokala natur- och kulturdrag. Ur tillgänglighetsperspektiv innebär denna eko- strategi i princip, att om man ingår i det lokala samhället bör man kunna räkna med god tillgänglighet så länge inte bristande grann- sämja lägger hinder i vägen. Det skulle också efter frågor och kanske tjänstebyten kunna inkludera sådana aktiviteter som vedtäkt, fiske etc. För den som kommer utifrån blir det i hög grad en fråga om att via t.ex. ekoturism-företag bli introducerade i bygden och på så sätt få tillgång till aktiviteter som aktivt påverkar och nyttjar landskapet, t.ex. jakt, fiske, flottbyggen. Kom och besök vårt museum! Den tredje principiella ekostrategin när det gäller friluftslandskapet känns igen i alla de passivt beundrande naturaktiviteterna som utsikter, blomstervandringar, fågelskådande. Även om utgångs- punkten här, liksom i den föregående hembygdsstrategin, är det lokala natur- och kulturlandskapets karaktärsdrag, gäller det i detta VEM TILLHÖR LANDET ? fall i första hand att inte ändra eller störa och förstås inte förstöra det man anser besöksvärt. Besökaren är i allmänhet inte särskilt integrerad i bygden i övrigt. I sin förlängning ligger här olika typer av reservatsbildningar vars syfte i regel är just att bevara ett land- skap (inklusive kulturlandskap) eller landskapsobjekt som anses värdefullt. Att konflikterna ofta är tydliga mellan detta perspektiv och hembygdsstrategin kring exempelvis nya nationalparker är knappast att förvåna sig över, liksom konflikterna gentemot ett exploaterande fabriksperspektiv. (Konflikterna mellan det ofta tydligt fjärrstyrda fabriksperspektivet och hembygdsstrategin kan förstås också vara tydliga, t.ex. i samband med storskaliga turist- satsningar, eller när man på goda grunder protesterar mot att de lokala intressena blir överkörda av externa specialiserade frilufts- aktiviteter som det fria fisket längs eller den fria småviltsjakten i fjällen.) Med fötterna i myllan och huvudet i cyberspace? Ekostrategierna ovan är, som redan påpekats, ofta i praktiken blandade, t.ex. när det gäller samhällsplanering – men också hos oss själva som individer med engagemang i friluftsaktiviteter i olika sammanhang. Inte desto mindre finns det all anledning att tro att balansen och prioriteringarna när det gäller dessa strategier har en avgörande betydelse, inte bara när det gäller naturupplevelser och pedagogiska aspekter, utan också när det gäller känsla av makt, del- tagande och identitet. – Vad har jag för rätt att tillbringa min fritid på en viss plats? Vad har jag för ansvar för denna plats´ skötsel och framtid? Vilka andra anser jag har rätt att tillbringa sin fritid här? Vad anser jag är deras ansvar? Ett försök att lite mer visionärt syntetisera delar av ekostrategi- erna kan vara att tänka sig ett scenario där den lokala platsanknyt- ningen förstärks – om än i första hand fritidsrelaterat – kombinerat med det nya kommunikationssamhällets möjligheter. Det handlar dock troligen inte så mycket om de (möjligen överskattade) möjlig- heterna att bosätta sig i fädernegården och arbeta på elektronisk distans. Visionen ligger snarare i den fritidsrelaterade platsanknyt- ningen (kanske till samma fädernegård på landet) som fungerar som fast punkt i en för övrigt allt rörligare tillvaro när det gäller bostad och arbete. I och med en mer diffus gränslinje mellan arbete och fritid (och arbetsplats och fritidsplats) kan detta scenario kanske också för många inkludera arbetsperioder och fritidsvistelser under andra perioder än de traditionella semestrarna och helgerna. Att på detta sätt stå med fötterna i myllan och huvudet i cyberspace inne- håller sannolikt stora möjligheter när det gäller livskvalitet, miljö- engagemang och regional utveckling. Men här finns också sannolikt viktiga problem att tackla, t.ex. i form av formell och informell integration i lokalsamhället. Folkstyrets friluftsgeografiska dimension: Några forskningsansatser Sammanfattningsvis innebär diskussionen ovan att det finns stor anledning att bättre uppmärksamma den fritidsbaserade landskaps- relationens roll för vår individuella och kulturella identitet och vår demokrati. Vilka platser och områden anser vi oss tillhöra och i vilken utsträckning påverkar denna tillhörighet vår beredskap för att ta aktiv del av dess styre? Hur skiljer sig detta för olika grupper och hur förändras det över tiden. I vilken utsträckning påverkas detta av olika erfarenheter kopplade till exempelvis skola, fritid och turism? Här finns stor anledning att fördjupa våra kunskaper och därför följer här några tankar om angelägna forskningsansatser. Det övergripande intressefältet kan formuleras som naturmötet som kulturmöte; om de nya, de gamla och de tillfälliga svenskarnas fritidsrelaterade naturumgänge. Tillspetsat handlar det i princip om den maktpolitiska spänningen mellan följande tre per- spektiv (friluftsliv/allemansrätt, invandring/turism och miljö/ut- vecklingsfrågor): Den nordiska människan är ett `skogsdjur´ som måste vistas i tät- orter för att få utbildning, arbete, vård och annan service. väljer hon havet, skogen, fjället eller naturen i någon annan tappning.47 Allemansrätten är en grundläggande förutsättning för de möjligheter till friluftsliv och naturupplevelser som vi kommit att betrakta som i det närmaste självklara. ... En allemansrätt så omfattande som den svenska torde inte finnas på många – om ens några – andra håll i världen.48 I grunden innebär varken invandrarpolitiken eller politiken i stort något val mellan enhetlighet och mångfald. Alla samhällen behöver både frihet och sammanhållande krafter, såväl mångfald som en för alla gemensam grund. I utgörs denna gemensamma grund av det svenska språket och de svenska kulturmönster som etablerats under historiens lopp.49 VEM TILLHÖR LANDET ? När det gäller turism har det bl.a. sagts att: Vi kan bli friluftsområde.50 In all discussions about ways to combat these [environmental] problems different basic views of or of Nature, directly or indirectly comes into play. ... our view of Nature and our subsequent treatment of `her´, is a sensitive mirror, reflecting other features of modern society as well.51 Det här innebär att beforska ett dagsaktuellt och mycket direkt sam- hällsrelevant fält som har att göra med som mångkulturellt samhälle, skolans utomhuspedagogiska ambitioner, naturturism som expansiv ekonomisk näring, en upplevelseförankrad motivation till hållbar utveckling och de nya utmaningar som dessa frågor innebär för det friluftsorienterade föreningslivet. Men forskningsfältet berör också principiellt intressanta vetenskapliga frågor om hur natursyn, naturumgänge och miljöperspektiv etableras. Likaså hur de sam- spelar med kulturella och materiella förhållanden, hur sega dessa mönster är och vad som förändrar dem. Det är här viktigt att påpeka att utgångspunkten inte är någon enkel och självklar uppdelning i skillnaden mellan de nya och de gamla svenskarnas natursyn och friluftsvanor och det är inte heller frågan om att försöka trivialisera frågorna om integration och mångkulturellt samhälle.52 Det är mera frågan om en samhällsrelevant och forskningsintressant arena för att studera både dagsaktuella miljöpedagogiska frågor och grund- läggande kulturella, pedagogiska och sociala konstruktioner. Här följer några mycket preliminära exempel på formuleringar för att illustrera forskningsfältets potential: Den svenska folkrörelsekulturen lyfts ofta fram som något karak- teristiskt och inte minst av betydelse för demokratisk medborgar- fostran. Friluftsliv har varit ett viktigt fält för olika breda organisa- tioner och medborgarperspektivet har inte sällan varit mycket tyd- ligt (jfr det nationellt identitetsskapande i frilufslivets start, berört ovan). De traditionella friluftsorganisationerna går tillbaka och friluftsaktiviteterna har en tendens att bli mer individu- alistiska, aktivitetsinriktade och platsoberoende.53 Vad får detta för konsekvenser för identitetskapande och medborgarperspektiv? Om man, som friluftare, är med i t.ex. Svenska Scoutför- bundet utan i första hand känner sig delaktig i en internationell fri- luftsupplevelsekultur som t.ex. dykning, hanggliding eller friklätt- ring – via internet, internationella tidskrifter och resor – vad får det för betydelse för identifikationen med kommunen, länet och och dess demokratiska instrument? Detta som ett av många tänk- bara fokus för spänningsfältet mellan den s.k. globaliseringen och den traditionella demokratins nationella förankring. Inspirationskälla för samhällsförändring? En hållbar utveckling kräver stora förändringar av samhällsplanering, attityder och vardagsliv, men i vilken utsträckning inkluderar t.ex. skolans verksamhet när det gäller friluftsliv, exkursioner, gröna skolgårdar och utomhuspedagogik denna typ av samhällsförändringsperspektiv? Går det att identifiera samhällsför- ändringsintresse som en konsekvens av sådan verksamhet? Är detta förbehållet grupper med viss kulturbakgrund (uppväxt, etnicitet, fritidsverksamhet etc.) eller berör denna typ av naturkontakt så grundläggande attityder att det fungerar generellt i ett mångkul- turellt samhälle? Allemansrätt som kulturmöte, kulturkonflikt och kulturbrygga I vilken utsräckning är konflikter kring allemansrätten kopplade till indelningar som: etniska grupper, stad-land, närboende-fjärrboende, lågrörliga-högrörliga etc.? Hur ser kunskaper och kunskapsvägar ut när det gäller allemansrättsfrågor i olika grupper och, inte minst, hur ser olika grupper på relevansen och värdet av allemansrätt och alle- mansrättskunskaper? Ett exempel på en viktig fråga att följa upp är i vilken utsträckning EU-inträde påverkat attityderna kring allemansrättens ställning och innehåll, liksom synen på turism och fritidsboende. Likaså är det förstås viktigt att veta i vilken utsträck- ning som dessa fritidsrelaterade naturumgängen påverkar synen på EU och roll i EU. Som nämndes ovan finns anledning att tro att fritiden blir allt viktigare som bas för platsidentitet och landskapsrelation, jämfört med bostads- och arbetsplats. Det är kanske fritidshuset, den egna VEM TILLHÖR LANDET ? badviken, och fiskesjön i fjällen dit man alltid återvänder, som för många representerar en hemkänsla i djupare bemärkelse. Och det är kanske när naturexploatering eller andra förändringar sker i detta landskap som man verkligen berörs och vill engagera sig. innebär de traditionella demokratiska spelreglerna att fritidsboende, fritidsnyttjande och friluftsliv i allmänhet inte berättigar till att del- taga i den lokala demokratin via t.ex. rösträtt. Hur kan man (och i vilket utsräckning har man prövat) bättre integrera en uppgradering av fritids- och friluftslandskapets betydelse med traditionella demokratiska strukturer som rösträtt och ny-gamla strukturer som byalag och lokalt utvecklingsarbete?54 Denna ansats rör eventuella kopplingar mellan naturnära ideal, stark platsidentitet och främlingsfientlighet/fascism. Att t.ex. patriotism, rojalism, kroppskultur och självdisciplin både varit framträdande drag i friluftskulturen och utgjort inslag i högerextre- mistisk ideologi är välkänt. Även om inledande studier av svenska friluftsorganisationer visar55 att de direkta förbindelserna, organisa- toriskt eller ideologiskt, med fascistiska rörelser verkar ha varit be- gränsade, utgör denna fråga en viktig miljöhistorisk ansats. Detta sett i ljuset av dagens allemansrättsproblem och frågan om karaktä- ren på eventuellt kommande ekologiskt hållbara, småskaliga och starkt platsförankrade senmoderna byar. Det handlar i praktiken om spänningen mellan lokal identitet och global solidaritet. Detta kan delvis ses som ett övergripande tema för de forsknings- frågor som denna uppsats velat lyfta fram. Det som avses är hem- känslans geografiska storlek – dess skala. Är det så enkelt som att denna storlek bara växt; från bondesamhällets hemby, via den framväxande nationskänslan i industrisamhället, till ett väster- ländskt i-landsperspektiv i det senmoderna industrisamhället? Detta i linje med människans generellt ökade mobilitet och räckvidd och miljöproblemens förändring. I vilken utsträckning ser vi i så fall , i av växthuseffekt och ozonuttunning, tendenser till en global- kosmisk hemkänsla i linje med en mer ekosofisk tradition?56 Eller är inte utvecklingen så rätlinjig utan uppvisar den diverse intressanta avvikelser kopplade till olika sociala grupper och ideologiska per- spektiv (jfr. vänsterns internationella perspektiv och högerns natio- nella vid seklets början med det i vissa stycken motsatta förhållandet )? Är skal-kombinationer vanliga av den typ som miljörörelsens klassiska slagord tänk globalt – handla lokalt indikerar? Vad krävs för att det skall bli en relation till det territoriella, i termer av t.ex.: tid, kunskaper, estetiska och ideologiska perspektiv? Vad krävs för att en geografiskt orienterad relation får en sådan styrka att den motiverar till aktivt ansvarstagande för gemensamma frågor – en demokratisk delaktighet? 1Begreppet landskap används i denna uppsats i bemärkelsen den fysiska omgiv- ningen med sina naturliga förutsättningar (klimat, berggrund, biotop etc.), sina naturliga förändringsprocesser (erosion, succession etc.) och sina kulturav- tryck i form av t.ex. byggnader, vägar, skogs- och jordbruk. De två första aspekterna hänger ihop med vad som ibland kallas naturlandskapet, och den senare med kulturlandskapet. Det finns också en skalfaktor som går ut på att ett landskap i allmänhet bör i någon bemärkelse vara överblickbart. Se vidare om landskapsbegrepp och landskapsfrågor i t.ex. olika texter av återgivna i , 1991. 2Se t.ex. kapitel 1 i Urry (1997) för en översikt; samt t.ex. Giddens, 1992; och Massey, 1993. 3Se även t.ex. , 1997. 4Wiklund, 1995. 5Se t.ex. SCB, 1993; , 1991; , 1998; , 1995; , 1996; , 1996; och , 1998. 6En bred översikt över detta ges i antologin red. (kommande). Mer specifika exempel på tidigare vetenskapliga artiklar ges i anslutning till texten och för vidare översikter över annan tidigare forskning hänvisas i stor utsträckning till referenserna i dessa artiklar och i den nämnda antologin.