sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — Arbetslöshet eller risk för arbetslöshet anses ligga bakom av alla företagsetableringar i . Detta motiv är lika vanligt bland svenska företagare som bland invandrade företagare. Detta faktum kan tyda på att befolkningen har allt mindre tillit till sta ten som en allsmäktig jobbfixare. av Entreprenörsbarometern (1997) visar att av ungdomar i ålder 19 - kan tänka sig starta eget företag. säger sig ha för avsikt att starta ett företag . Av mätningen framgår att social bakgrund spelar liten roll för viljan att bli företagare. Mätningen visar att intresset för entreprenörskap är stort och att unga har en mycket positiv bild av entreprenören. Däremot råder det stor okunskap om hur man kan få råd och stöd om man vill starta ett företag. Som exempel kan nämnas att bara hälften av de tillfrågade känner till vad en F-skattesedel är () medan vet vad KAS, kontant arbetsmarknadsstöd, är. De flesta ungdomar känner att de inte fick lära sig något om eget företagande i grund- och gymna sieskolan. Endast en knapp tredjedel känner till någon typ av organisa tion som kan hjälpa dem med information rörande eget företagande. Det gäller framför allt själva körkortet för eget företagande och vilken rätt man har till pension när man driver eget företag. Ungdomar som vill starta eget brottas således med samma typ av hinder som invandrare bortsett från det specifika språkproblemet. En grupp med likartade problem är den allt mer växande grupp kvinnor som startar eget. har andelen kvinnor som startar eget vuxit från . Detta framgår av statistik från i (1998). Kvinnornas inbrytning är den största enskilda förändringen som ägt rum inom nyföretagandet . Kvinnor startar av alla nya företag. Andelen kvinnor som startar företag har ökat från . Kvinnliga entreprenörer startar mellan 7 000 och 8 000 nya företag och skapar 12 000 nya jobb . Om- kring 80 000 entreprenörer är kvinnor och finns i alla branscher. Hinder för kvinnligt företagande skiljer sig inte väsentligt från hin der för eget företagande med utländsk bakgrund. Bland de invandrade företagarna är andelen kvinnor . Kvinnor liksom invandrare startar ofta företag med mindre lån och bidrag. Ofta rör det sig om tjänsteföretag med en affärsidé för en lokal marknad. har företagsklimatet i varit föremål för så mycket debatt. Åsikterna är alltid skiftande, men dagens politiska enighet om företagandets betydelse för landets fortsatta tillväxt och välfärd är unik för . Kvinnor, ungdomar och invandrare kan således betraktas som potentiella framtida arbetsgivare med en gemensam entreprenörsanda. Det behövs därför en ekonomisk politik som beaktar och stimule rar entreprenörskap hos hela befolkningen oavsett bakgrund. En sådan politik bör utgå från den förändringsprocess i försörjningsstrategierna som har skett och som innebär att de flesta nya jobben skapas inom småföretagssektorn. Författarens principiella ståndpunkt är att de åtgärder som krävs för att underlätta s.k. invandrarföretagande inte skiljer sig i grunden från de åtgärder som krävs för att generellt underlätta tillväxt och småföreta- gande. Författaren har därför valt att identifiera och beskriva hinder för eget företagande bland personer med utländsk bakgrund ur ett generellt ekonomiskt politiskt perspektiv. Invandrad företagsamhet är ett till- skott av frisk vävnad. Detta bör inte bara utnyttjas inom integrations- politiken, utan också i det generella arbetet med att återge en sund näringslivsstruktur - att förnya den vävnad av småföretagsamhet som tydligen har svårt att växa till sig. 3.3Ensidig fostran till lönearbete hindrar tillväxt råder det en politisk enighet om att tillväxt förutsätter att nya företag etablerar sig och får gynnsamma förutsättningar att växa inom gränser. Regeringen har fattat beslut om förenklingar för att underlätta företagens tillväxt. Besluten berör hela näringslivet, men utgår huvudsakligen från de mindre företagens arbetsvillkor. Alla förslag till nya regler som har betydelse för närings- livets verksamhet skall granskas ur de mindre företagens tillväxtmöj- ligheter. Detta innebär att det nu ställs krav på offentliga utredningar och myndigheter att göra konsekvensanalyser av alla föreslagna regler ur ett småföretagsperspektiv. Förenklingar för mindre företag är viktiga för tillväxt. Men ännu viktigare drivkrafter för tillväxt är de mentala strukturer som hänger samman med samhällets inställning till egenföretagande och entrepre- nörskap. Dessa mentala strukturer och attityder finns inbyggda inte minst i skolsystemet. Mycket tyder på att skolsystemets ensidiga inriktning på lönearbetet hindrar entreprenörskap och hämmar tillväxt. Det svenska skolväsendet har i mycket hög grad varit ensidigt inriktat på lönearbete. Målet har varit att via skolan och yrkesutbildning kvalificera individen för en anställning, helst ett fast jobb. har varit ett viktigt instrument för att nå detta mål och utveckla en ensidig lönearbetskultur. Till följd av att ungdomar i det svenska skolsystemet socialiseras mot lönearbete har att eget företagande utvecklats mycket långsamt. 272 Bilaga 3 SOU 1999:49 har den lägsta andelen eget företagande i förhållande till den yrkesaktiva befolkningen bland industriländerna. En mätning gjord av Entreprenörsbarometern (1997) visar dock på en attitydförändring hos ungdomarna. Mätningen har tidigare refererats men återges här igen som bakgrund till ett kommande förslag om ett särskilt läroplansmål för entreprenörskap. Mätningen visar nämligen att av ungdomar i åldern kan tänka sig starta eget företag. Dessutom säger sig ha för avsikt att starta ett företag . Av mätningen framgår också att social bakgrund spelar liten roll för viljan att bli företagare. Mätningen visar att intresset för entreprenörskap är stort och att unga har en mycket positiv bild av entreprenören. Däremot råder det stor okunskap om hur man kan få råd och stöd om man vill starta ett företag. Som exempel kan nämnas att bara hälften av de tillfrågade känner till vad en F-skattesedel är () medan vet vad KAS, kontant arbetsmarknadsstöd, är. De flesta ungdomar känner att de inte fick lära sig något om eget företagande i grund - och gymna sieskolan. Endast en knapp tredjedel känner till någon typ av organisa tion som kan hjälpa dem med information rörande eget företagande. Ungdomarnas bristande kunskaper om regler för eget företagande, trots den positiva attityden till att starta eget, kräver att vi öppnar för en bred diskussion om vägledningens nya roll i ett samhälle, där entrepre- nörskap och egenföretagande måste ges en mer central plats, både i skolan och i arbetslivet. Ett första steg är att öka medvetenheten och kunskapen om egenföretagandets villkor och betydelse för samhälls- ekonomin så att lärare och vägledare systematiskt kan arbeta med att stimulera entreprenörskap hos eleverna. Det finns många framgångsrika internationella erfarenheter på detta område. I t.ex. har skolan fått ökad betydelse för att systema- tiskt synliggöra företagarkulturen och få lärare och vägledare att till- sammans arbeta för att stimulera entreprenörskap och eget företagande. I många av de projekt som pågår i har nya gränssnitt mellan skolan, företagen och näringslivet uppstått. Ett välkänt exempel är de s.k. produktionsskolorna, där undervisningen nästan enbart består av att producera varor och tjänster för en marknad. 3.3.1Överväganden och förslag: En ny läroplan behövs för att stimulera företagsamheten i skolorna Det finns i enstaka exempel på skolor som har infört obligato- riska moment av småföretagande, där utbildningen sker i nära sam arbete med lokala företag. Men dessa isolerade försök räcker inte för att bryta det svenska skolsystemets ensidiga inriktning på fostran till lönearbete. För att öka entreprenörsandan har delat ut till drygt 20 olika projekt runt om i skolor. Satsning arna skall ge lärare och elever ökad kunskap om företagsamhet. Lärare, skolledare och skolpolitiker ges också nya möjligheter att hitta nya arbetsformer för hur företagsamhet tidigt kan utvecklas och stimuleras hos barnen. En nödvändig förutsättning för att åstadkomma en långsiktig attityd- förändring är emellertid att en nationell entreprenörsanda främjas av läroplanen. En ny läroplan bör därför utarbetas med ett särskilt mål för entreprenörskap för att tidigt lära ut egenföretagande som ett yrkes- alternativ. 3.4Företagsklimat: en fråga om skattetryck eller kultur? 3.4.1Ensidig entreprenörskultur hindrar småföretagsutveckling Historiskt sett går den ensidiga betoningen på lönearbete hand i hand med en politisk kultur som ensidigt satsar på storföretag. Beroendet av ett fåtal storföretag är stort i . Bruksorter står och faller ofta med ett enda storföretag. Det visar en granskning som () har gjort för Näringsliv 1997. I elva kommuner runt om i landet står ett enda storföretag (mer än 500 anställda) för mer än hälften av sysselsättningen i det privata näringslivet. I ytterligare nio kommuner svarar enskilda storföretag för mellan av arbetstillfällena på den privata arbets- marknaden. Mest ensidigt beroende är orter som , där av de anställda jobbar vid , , med på och där jobbar vid Stora Bille- rud. Orter, som har varit nedläggningsaktuella, , eller , kommer däremot ganska långt ner på listan över sårbara orter. Bland de allra mest kriskänsliga orterna finns inte heller traditio- nellt industritunga städer som . Överhuvudtaget finns inga av de mest ensidiga orterna norr om en linje som sträcker sig från till mellersta . är ett exempel på en kommun som domineras av en arbetsgivare, . I kommunen finns ca 14 500 invånare. Antalet anställda utanför den offentliga sektorn är 3 399. Den privata sysselsättningen visar sig vara ganska lika fördelad i företag av olika storlek. I småföretag med mellan 10 och 19 anställda jobbar 408 personer, 544 jobbar i företag med mellan 20 och 49 anställda, 578 i företag med mellan 100 och 199 anställda och 1 360 i de två storföretagen, Aero och FFV. De två lokala jättebolagen står därmed för av sysselsättningen i det privata näringslivet inom kommunen. Den andra krisaktuella orten nu , , hamnar ännu längre ned på listan. Där finns fem storföretag, bland dem , som tillsammans står för, i sammanhanget måttliga, av den privata sysselsättningen. Som jämförelse kan vi nämna lilla med 11 400 invånare. Skulle något liknande inträffa där blir konsekvenserna naturligtvis näst intill oöverblickbara. Bruket, , står med över 1 500 anställda för av den privata sysselsättningen inom kommunen. Ett annat exempel kan vara , där Esab med 900 anställda står för av den privata sysselsättningen. I tabellen nedan anges exempel på tio kommuner med ensidigt be- roende av storföretag: Andelen anställda i storföretag av alla privatanställda finns i två storföretag av alla privatanställda finns i ett storföretag av alla privatanställda finns i ett storföretag av alla privat anställda finns i ett storföretag av alla privatanställda finns i ett storföretag av alla privatanställda finns i sex storföretag av alla privat anställda finns i ett storföretag av alla privatanställda finns i fem storföretag av alla privatanställda finns i tre storföretag av alla privat anställda finns i tre storföretag Sammanställd enligt uppgifter från , 1997. Att en kommun förbereder sig på det värsta - en jättenedläggning på hemmaplan - hör till ovanligheterna. Ofta brukar reaktionerna vid plötsliga nedläggningar i stället komma efteråt med krav på att myn- digheter, staten eller det aktuella företaget ska ta sitt ansvar Man kan inte undgå att se likheten mellan dagens utflyttning av svenska företag och utarmningen av textilindustrin. I början av 1900- talet hade en betydande textilindustri med tyngdpunkter i Norr- köpings- och Göteborgsområdena, och i Skåne- . Textilindustrin gav då en självförsörjningsgrad på och hade ca 70 000 anställda. började en nedgång, först orsakad av konkurrensen från nybyggd västeuropeisk textilindustri, sedan från låglöneländer inom och utom . Sysselsättningen minskade kraftigt, med , . har tillväxten skett i bl.a. . Den låga lönenivån i till exempel och innebär stora kostnadsfördelar för textil- och konfektionsindustrin. Utflytt ningen av produktionen till låglöneländerna ledde till en total utarm ning av sysselsättningen inom textilindustrin i . Antalet anställda sjönk från 70 000 till 10 000 . verkar det svenska näringslivet gå samma öde till mötes som den gamla textilindustrin. En kraftig och successiv förskjutning av tyngdpunkten i investeringar till utlandet har pågått . hade svenska multinationella företag av sina anställda i och utomlands. är bilden den motsatta: i och utomlands. Bilden finns endast i den tryckta versionen. 3.4.2Kommunalskatt ej avgörande vid företagsetablering Det råder enighet om att klimatet för företag och företagande måste förbättras. Men det finns motstridiga uppfattningar om vilka faktorer som främjar respektive hindrar nyföretagande och företagsut veckling. Skattesänkningar som ett medel för att gynna nyföretagande är ett återkommande tema bland många debattörer. Utgångspunkten är att det finns ett samband mellan företagsetablering, sysselsättning och skatte- tryck. Men vetenskapliga studier ger ingen entydig bild. har exempelvis länge haft högt skattetryck och ändå haft låg arbetslöshet. Arbetslösheten började stiga , ungefär som skattetrycket sjönk något. En viktig fråga när det gäller sambandet mellan skattetryck och företagsamhet är följande: Hur kan det vara så stora regionala skillna der i företagsamhet när man lever under samma formella regelverk och skattetryck? Varför uppstår det mängder av mindre företag i t.ex. Små- land liksom i delar av ? Lägre kommunalskatt brukar lyftas fram som en viktig faktor för nyföretagande och företagsetablering. Men , som förkroppsligar småföretagsandan, tillhör inte lågskattekommunerna. skatten i det småföretagsintensiva med mycket låg arbetslöshet (kommunalskatt 30,98) är inte lägre än i det storföretagsdominerade och högarbetslöshetskommunen (kommunalskatt 30,85). När man tittar på nyföretagsetablering bland kvinnliga företagare ser vi rekordökningar i högskattekommuner som (kommunalskatt bland de högsta 33,98), (33,38), (33,13) och (32,28). I alla dessa kommuner är andelen nyföretagande bland kvin nor högre än motsvarande siffra för män. Resultatet blir inte mindre anmärkningsvärt med tanke på att kvinnorna anses ha särskilt svårt att starta eget. När det multinationella företaget med 23 000 anställda världen över valde som etableringsort spelade kommunal- skatten ingen roll enligt VD . Först och främst tittade företaget på tillgång på kompetenta medarbetare. Företagsledningen gjorde bedömningen att man kunde ta över personal som tidigare arbe- tade på . På var närheten till Campus en avgörande faktor. Utbildningssatsningen på Campus anses vara det viktigaste etableringskriteriet. Den ger rekryteringsmöjligheter men också närhet till en miljö där man ligger långt framme, vilket är viktigt för ett teknikföretag. Regionala variationer i företagsamhet och den regionala näringslivs- dynamiken under ett och samma regelverk gör att många forskare har börjat tala om eventuella samband mellan entreprenörskap och kultur (Audretsch & , 1994, , 1994). Ett särskilt forskningsområde har vuxit fram under beteckning Cultural Values and Regional Variations in Formation. Civilekonomen har i samarbete med profes , in Entrepreneurship (), studerat tillgänglig litteratur om vad som hindrar småföretag att växa. Utredningen har genomförts på uppdrag av . Författarna till Småföretagens tillväxt- barriärer- sanningar och konsekvenser(1998) talar om ett hämmande kulturmönster, nämligen storföretagens kolonisering av utvecklings- logiken. Utredarnas grundsyn på problematiken är att det svenska samhället med dess säregna kulturella och institutionella betingelser har ensidigt inriktats på storföretagskultur. Denna ensidighet i entreprenör- skapskulturen är ett stort hinder för småföretagandets etablering och utveckling. Internationell forskning om mest framgångsrika småföre- tagsregioner visar att löner, skatter och regelverk har mindre betydelse för den kommunala och regionala näringslivsdynamiken än vad vi kanske föreställts oss. I hittar vi höga inkomst- skatter, företagsskatter och höga energipriser (högre än i ) samt krånglig byråkratisk reglering och outvecklad kapitalmarknad. Ändå finns där utan jämförelse mest dynamiska småföretags- utveckling. Detta faktum har även uppmärksammats av SAF i sin Struktur- rapport , som lyfter fram nya komponenter i företagsklimatet såsom ortens kulturtraditioner och värderingar samt regional nätverks dynamik. Drivkraften bakom den norditalienska småföretagsdynamiken är den regionala nätverksekonomin. Regional nätverksdynamik uppstår när småföretag av likartad typ är tätt lokaliserade i en region eller en kommun använder närhetsfördelar inom ramen för lokal och regional samverkan. En kombination av konkurrens och kooperation gör att småföretag utvecklas till det kallar för spindel- vävsliknande nätverk. Samarbetet tar sig uttryck i att man ordnar gemensamma mässor, gemensamma exportsatsningar, och tar samlade initiativ för att få tillgång till avancerad teknik, och ordna utbildning av specialiserad arbetskraft. Den mest avancerade formen av samarbete är när ett antal företag delar en stor order, och på det sättet utåt fungerar som ett stort företag med en enastående konkurrenskraft. Genom den regionala nätverksekonomin har italiensk industri nått världsledande positioner i ett stort antal branscher, från skidpjäxor och möbler till stålindustri och förpackningsmaskiner. Utifrån italienarnas små men högst effektiva stålverk har det utvecklats världsledande till- verkare av produktionsutrustning för stålindustrin. De italienska nätverksindustrierna attraherar många utländska storföretag. Så lokaliserar t.ex. skidjättarna och tillverkning till Montebelluna, som är ett centrum för skidpjäxor. Svenska storföretag som Tetra , , och flyttar sina verksamheter till trots att löner, bolagsskatter, inkomstskatter och energipriserna är högre än i . Den regionala nätverksekonomin i gör att företag som i andra avseenden konkurrerar med varandra går samman om gemen- samma inköp och marknadssatsningar, delar på order och gemensamt möter en kund. Utmärkande för de norditalienska småföretagen är en utvecklingsstrategi baserad på ömsesidigt förtroende och delade kun- skaper för gemensamma innovationsprogram. Detta spindelvävslik nande nätverk för småföretag har gjort att storföretagens betydelse för italiensk ekonomi successivt har sjunkit . Även om och är betydelsefulla i söder får nedskär ningar i deras verksamheter allt mindre dramatiska konsekvenser. Denna utveckling står i kontrastförhållande till det svenska närings- livets påtagliga brist på regionalt förankrade småföretagsnät. I är det svårt, ofta omöjligt att få ett antal småföretag att samverka kring en stor order, att få dem att lita på varandra och förena kooperation och konkurrens. Detta befäster storföretagsberoendet och hämmar regionala nätverk av småföretag. Regionalt har detta inneburit en eller få stora arbetsgivare per stad. 3.4.4Överväganden och förslag: Lyft fram de regionala nätverkens och det sociala kapitalets roll som tillväxtmotor Många visar hur tunnslitna de regionala nätverken är och hur alarmerande bristen på regional förankring och nätverksbild ning inom svensk industri är, inte minst inom verkstadsindustrin. arbetet mellan småföretag är en avgörande aspekt i lokal och regional tillväxtdynamik. Trots stor ansamling av likartade verksamheter i vissa regioner lever de flesta av småföretagen sida vid sida som konkurrenter utan att vinna några påtagliga närhetsfördelar. Utvecklingen i t.ex. tyder dock på ett trendbrott. Sam- verkan har blivit ett sätt för att erövra den lokala De stora beställarföretagen i är mycket stora och ofta delar av stora koncerner. Detta gör det svårt för små lokala att hävda sig som leverantörer. Styrkan blir därför samarbete mellan kunskapsföretagen. I detta syfte bildades bransch- föreningen (Kunskapsföretag i ), som består av 50 medlemsföretag. Föreningens huvudroll är att skapa ett samarbetsklimat mellan kunskapsföretagen. Den har sin motsvarighet i och , SMIL respektive MOVAK, två nätverk för samarbete mellan tekniskt orienterade småföretag. Nätverken mellan IT-företag är viktiga ur ett regionalt närings- livsperspektiv. De bör därför fångas in i en utvecklingsstrategi med norditaliensk nätverksekonomi som förebild. Dels måste företagen stärkas i sin strävan efter samarbete, dels måste samarbetsformerna vidgas till andra branscher. Här kan särskilt nämnas den träbearbetande industrin som spelar en viktig roll framför allt i de södra läns- delarna och livsmedelsindustrin. Inom båda dessa branscher kan nät- verksbaserat samarbete öka konkurrenskraften, marknadsföringen och exportmöjligheterna. En regional nätverksekonomi kan även användas som en integra- tionsstrategi för att främja företagsamhet bland olika invandrargrupper. Detta med tanke på att invandrarföretagare ofta mobiliserar breda nätverk såsom storfamilj, kulturella, etniska och religiösa samhörig- hetsformer. Ur ett sysselsättningsperspektiv är tillväxtstrategin med småföretag i nätverk det bästa skyddet mot den regionala sårbarheten som ensidigt storföretagsberoende orsakar . En hållbar regional näringslivsstrategi baserad på nätverksekonomi kräver därför att vi kartlägger behovet av lokala och regionala sam- arbetsformer mellan alla branscher och sektorer som speciellt är intres- santa för strategiskt regionalt och lokalt nätverksbygge i hela landet. Vi måste fokusera alla branscher en efter en för att analysera deras behov av regionala och lokala nätverk samt behov av stimulans och samver kan med offentliga aktörer. Här krävs det en ny form av tillväxtfrämjande politik för regionalt och lokalt nätverksbygge mellan småföretag. På så sätt lägger vi grund- stenarna för en nätverksekonomi för tillväxt i . Ett nätverksekonomi för hela kräver att vi ser på det sociala kapitalets roll som tillväxtmotor utöver det finansiella. Företagare med en stark känsla för sin region och dess överlevnad, som stöttar varandra som de konkurrerar är en viktigare tillväxtfaktor än lättnader i skatter och regleringar. En inställning till entreprenörskap som en kollektiv angelägenhet är vad som förenar två av mest fram- gångsrika regioner - och Emilio-Romagna i . I dagens debatt låter det som om tillväxten kommer, bara företagen får lättnader i regleringar och skatter och lönekostnaderna sänks. Men trots samma förutsättningar inom ett land är företagandet väldigt olika. utan jämförelse mest dynamiska småföretag finns i Emilio- Romagna i , där löner, skatter och byråkrati är i nivå med svenska förhållanden som man har mycket höga energipriser och ont om inhemska råvaror. Men regionen har det på samma sätt som dess svenska motsvarighet Gnosjö- Gislaved- , en samarbetsanda som kan ta sig uttryck i ett rikt föreningsliv, en stark kulturell identitet som skapar jordmån för företagande. Det handlar om företag som hjälper fram nyföretagare i sin nära omgivning, som litar på och är beroende av varandra som de är rivaler. I en sådan miljö vågar en företagare ta emot en order som är lite för stor eftersom han vet att han kan få hjälp av andra med att klara av den. I är de borgensringar där flera företagare går samman för att få fram riskkapital ett konkret exempel, i kan företagarna t.ex. gå samman om experthjälp inför exportsatsningar. Organisa tionsvärlden i dessa regioner är som en spindelväv. I är det annars de majstångsliknande nätverken som är vanligast, man tittar nerifrån och upp för att kunna lobba fram nya resurser. Man samlas för att ställa krav på andra, t.ex. stat och kommun, men sällan för egna utvecklingsinitiativ. Hur kan då staten och myndigheterna främja spindelvävarnas framväxt? Det grundläggande är att se till att det finns fungerande regionala nätverk.