sou · GNB3128 · 2000-01-01 00:00:00 — Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 87 människor söker vård sedan de exponerats för smällare. Det är de höga impulsljuden som i första hand orsakar hörselskador hos barn och ung- domar. Det impulsljud barn eller ungdomar främst utsätter sig för kom- mer enligt från smällare. Alternativa skade produkter skulle endast kunna vara knallpulverprodukter eller vapen. Barn och ungdomar saknar i allmänhet tillgång till vapen och bruket av knallpulver är mindre utbrett än bruket av smällare. Det är även välkänt att det i huvud sak är pojkar och inte flickor som använder smällare. har 16-åriga ungdomars hörsel kontrollerats i . Undersökningen har visat att i genomsnitt av pojkarna och av flickorna haft signifikant nedsatt hörsel. Skillnaden skulle enligt förklaras av bruket av smällare och därmed skulle upp mot av alla 16-åringar ha hörselskador som orsa- kats av smällare. En försiktig uppskattning skulle därmed enligt Hell- ström vara att minst 3 000 ungdomar hörselskadas av smällare. En majoritet av dessa är omedveten om skadan, eftersom symptomen oftast uppstår senare i livet. har om det av uppskattade antalet hör sel- skadade på grund av smällare anfört att antalet personer som får över- gående eller permanenta symptom/skador efter en smällarexposition är okänt och att det krävs omfattande undersökningar få fram en pålit lig skattning av såväl de övergående som de bestående ska dorna/sympto- men. I förbjöds artiklar med starka knalleffekter. Trots detta visade därefter en rad hörselundersökningar att av barnen uppvisade hörselnedsättningar efter nyårshelgen. Repre sentan- ter för regeringen och beslöt därför att effekterna av smällandet /1965 skulle undersökas på ett repre senta- tivt urval av pojkar i åldern . Undersökningen kom att omfatta nära 6 000 pojkar. Pojkarna undersöktes före och . Det framgick att 89,2 pro- cent hade deltagit i avfyrandet av fyrverkerier, av dessa som aktiva deltagare. av samtliga hade efter hel- gen hörselskador på båda öronen. Vid den under sökning som skedde i form av efterkontroll av dem som fått hörselskador hade fortfarande kvarstående hörsel defekt medan hade återfått normal hörsel. Av samt liga undersökta poj kar hade fortfarande en hör selför lust på 40 88 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier dB eller däröver, dvs. en nedsättning av sådan karaktär att veder börande ansågs vara mindre lämplig för vissa yrken. Resultatet av hörselundersökningen medförde att det i infördes ett generellt förbud mot överlåtelse, förvärv och användning av fyrverkeri med knalleffekt utan polisens tillstånd. I genomfördes undersökningar om smällares effekt på hörseln och man fann det belagt att dessa orsakade hörsel- skador. Följden blev att så kallade farligt smällande produkter förbjöds 1975. Endast mindre smällartiklar med svartkrut som avgav en ljudeffekt om högst (A) var därefter tillåtna. I är den allmänna uppfattningen att smällare kan orsaka hör selskador om användaren utsätts för högre decibel än 135. Ljud nivån mäts dock i impulse. Regelverket föreskriver att en smällare får avge högst (A) impulse vid ett avstånd om , vilket mot- svarar 132 (A) impulse vid . Gränsvärden är samma som före- slås gälla i den internationella standarden för smällare. Värdet om (A) impulse om skulle alltså som anförts ovan mot svara (C) peak . Därmed skulle regelverket i Tysk land acceptera den ljudnivån som smällare avger i . I och förefaller hörselskadorna inte ha något större utrymme i debatten om smällare. Av ovan anförda framgår att det föreligger en samstämmig uppfattning bland experter såväl i som utomlands om att impulsljud som överstiger (C) peak är farliga för hörseln. En smällare kan avge en ljudtrycksnivå på upp till (C) peak på en meters avstånd. För att användaren skall undvika risken för hörselskador måste denne där för hålla ett avstånd från smällaren om i vart fall . Det torde vara tveksamt om den typiske användaren håller detta avstånd. Slut satsen skulle därmed vara att användningen av smällare kan orsaka hör selska- dor. Den omfattande undersökningen från och Hell ströms rap- porter tyder på att så också sker. Det kan vidare anmärkas att den tidi- gare pyrotekniska utredningen drog den slutsatsen att alla smällare, utom rena leksaker som smällkarameller, borde förbjudas med hänsyn till att risk föreligger för att hörselskador kan uppstå. (Betänkande avgivet av pyroteknikutredningen , Pyrotekniska varor, risker och regler, sidan 242) I vilken omfattning smällare orsakar hörselskador är enligt utred- ningens underlag mer oklart. uppskattar att 3 000 ungdomar skadas . har anfört att det krävs omfattande Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 89 undersökningar för att få fram en pålitlig skattning. upp skatt- ning kan förefalla hög, men sam tidigt indikerar även den danska under- sökningen att så många som (73,av ) av de undersökta pojkarna hade kvarstående hörseldefekt tre-fyra måna der efter nyårshelgen. De sakskador som uppstår vid användningen av fyrverkerier är i första hand bränder. Det har anförts att användningen även orsakar andra typer av sakskador, exempelvis skadegörelse av brevlådor. Det har inte varit möjligt för utredningen att kartlägga omfattningen av dessa ska dor, men sett från total ekonomisk synpunkt får det dock antas att dessa skador är begränsade, även om de givetvis kan vara väl så störande för de som drabbas. Av intresse är såväl antalet bränder som utvecklingen . För att ge en uppfattning om utvecklingen vad gäller det totala antalet bränder redovisas i avsnitt 6.3.2 vissa data från den statistik som sammanställer och som är baserad på skadeanmälningar till försäkringsbolagen samt upp- gifter ur statistik för . I avsnitt 6.3.3 redovisas uppgifter om antalet bränder orsakade av fyrverkerier 1996-1998. I avsnitt 6.3.4 görs ett försök att ge en bild av utvecklingen av antalet bränder orsakade av fyrverkerier baserat på data som utredningen erhållit från räddningstjänsten i , och //. I avsnitt 6.3.5 analyseras statistiken över bränder orsakade av fyrverkerier. I avsnitt 6.3.6 görs ett för sök att grov t uppskatta kostnaderna för fyrverkeribränder. Utred- ningen har haft ambitionen att göra vissa internationella jämförelser av statistiken över bränder orsak ade av fyrverkerier. har på uppdrag av utredningen tillskrivit ett antal länder i syfte att erhålla statistik. Det underlag som inkommit möjliggör dock enligt utred ningens uppfattning inte några meningsfulla jämförelser. I avsnitt 6.3.7 görs en sammanfattning. Analysen har utförts av utredningen. 90 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 6.3.2Totala antalet bränder i För att få en bild av det totala antalet bränder i över är man hänvisad till flera källor, bl.a. den statistik som sam man- ställs av och som baseras på till för säk- ringsbolagen anmälda skadefall. Sådan statistik har sammanställts . Eftersom rapporteringsrutiner m.m. successivt ändrats bör viss försiktighet iakttagas vid slutsatser för längre perioder. Sta tistiken påverkas även av sådana förhållanden som ändringar i själv risknivåer etc. Enligt försäkringsstatistiken uppgick det totala antalet bränder till i genomsnitt ca 34 000 varav nära 27 000 avsåg bränder i villor och lägenheter. Det totala brand skadebeloppet uppgår enligt statistiken i genomsnitt till varav ca föll på bränder i villor och lägen- heter. Utvecklingen av antalet bränder framgår av nedan- stående figur. Totala antalet bränder samt antalet bränder i bostäder 1990-1996 enligt försäkringsbolagens statistik Några möjligheter finns inte att ur försäkringsstatistiken utläsa hur många bränder som orsakades av fyrverkerier. har sammanställt uppgifter från den kommunala räddningstjänsten om deras insatser. Sammanställningarna är dock mycket summariska och ger uppgifter om det totala antalet utryckningar samt deras fördelning på olika typer av olyckor där brän der i byggnader och i det fria samt trafikolyckor är dominerande händelser. SOU 1999:128 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 91 Enligt dessa sammanställningar är det årliga antalet utryck ningar drygt 90 000 fördelat på drygt 20 000 brand i byggnad, knappt 20 000 brand ej i byggnad, 30 000 automatiska brandlarm - ej brand, 10 000 trafikolyckor och drygt 10 000 övriga insatser. Uppgifterna är inte kvalitetsgranskade och uppgifter om orsak saknas helt. sammanställer en ny och mer omfat- tande kvalitetsgranskad statistik över bränder och andra olyckor där de kommunala räddningstjänsterna varit engagerade via utryckning. Enligt denna statistik uppgick det totala antalet bränder som föranlett rädd- ningstjänstens engagemang till ca 31 000 både 1996 och 1997. Utav det totala antalet bränder under dessa båda år klassas i Rädd ningsverkets statistik som brand i byggnad och resten som brand ej i byggnad. uppgick det totala antalet bränder till cirka 22 000. Nedgången i antal jämfört med /97 förklaras i huvud sak av en nedgång av bränder ej i byggnad (skog och mark) vilket torde för kla- ras av den regniga . Enligt försäkringsstatistiken uppgick antalet bränder i lägenheter och villor till ca 27 000 1990-1996. Motsvarande antal i insatsstatistik är ca 7 000 bränder. Det finns flera förklaringar till denna skillnad av vilka några är följande. Vid en brand i ett flerbostadshus källare eller vind som innehåller lägen hetsför råd blir en och samma brand registrerad som lika många bränder som det finns lägenhetsförråd eftersom skadan belastar varje hyresgästs hem för säk- ring. Många elbränder i hushållsmaskiner föranleder ingen rädd nings- insats, men blir en brand i försäkringsstatistiken. Bränder i bilar, båtar och drabbar oftast även lösöre som i sin tur belas tar hemförsäkringen förutom bil och båtförsäkringen. I äldre för säkringssta- tistik belastade även vattenskador brandför säkringen. statistik bygger på insatsrapporteringen från den kommunala räddningstjänsten. När det gäller bedömning av brandorsak så är det den bedömning som räddningsledaren gjort vid skadetillfället som gäller. Då det inte föreligger någon skyldighet för räddnings tjänsten att utröna orsak till brand läggs ofta begränsade resurser på detta och därför anges ofta okänd orsak. Om å andra sidan orsaken angi vits som fyrverkeri så har det varit uppenbart att detta är orsaken. 92 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 6.3.3Bränder orsakade av fyrverkerier 1996-1998 Ur statistik, som alltså finns tillgänglig för tre års- kan utläsas att det totala antalet bränder orsakade av fyrverkerier uppgick till 342 st, 484 st respektive 304 st. Detta bety- der att fyrverkerier svarade för , respektive av det totala antalet bränder som krävde utryckning av rädd- ningstjänsten (tabell 1). Tabell 1: Totala antalet bränder samt bränder orsakade av fyrverkerier 1996-1998 enligt statistik Fyrverkeribränderna skiljer sig på ett par väsentliga punkter från grup- pen totala antalet bränder. En skillnad är att andelen bränder som inträf- far i byggnad är väsentligt lägre eller räknat på hela treårsperioden. För bränderna totalt är motsvarande andel drygt 40 pro- cent. Förklaringen är att fyrverkerier oftast används utomhus men att de felriktade eller på annat sätt felanvända kan antända bygg nader. En annan skillnad är att fyrverkeribränderna förefaller vara relativt sett av mer begränsad omfattning. Detta indikeras av att utav fyrverkeribrän- derna släcktes branden i startföremålet/startrummet i av fallen. Motsvarande andel för hela gruppen brän der i byggnad som helhet var . Vad gäller fyrverkeribränder i skog och mark (del av bränder ej i byggnad) så är dessa av väsent ligt mindre omfattning än vad som gäller bränder i skog och mark orsakade av andra faktorer. Således är den avbrunna arealen vad avser produktiv skogsmark i genomsnitt per brand av genomsnittet för bränder i skog och mark totalt. Andelen och antalet gräs och skogsbränder är växlande beroende på hur långt våren kommit när påsk och inträffar. Detta kan givetvis även förklara en del av variationerna i det totala antalet fyrverkeribränder mellan enstaka år. Antalet bränder i bygg nader torde vara mindre påverkad av dessa förhållanden varför statistik över dessa torde ge en mer rättvisande bild vid jämförelse av utveck lingen mellan enstaka år. Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 93 Tabell 2: Brandorsaker brand i byggnad enligt Räddnings- verkets statistik. Barns lek med eld 6.3.4Utvecklingen av antalet bränder orsakade av pyrotekniska varor statistik ger en bra bild av brandsituationen 1996- 1998. Någon för landet heltäckande statistik avseende bränder orsakade av fyrverkerier finns inte för perioden . Sammanställningar för har dock gjorts av vissa räddningstjänster. Utred ningen har erhållit ett underlag från räddningstjänsterna i , //och . Befolk ningsmässigt omfattar detta underlag av landets befolkning. Utredningen bedömer att detta underlag kan ge vissa indikationer om utvecklingen i landet som helhet . Tabell 3: Antal fyrverkeribränder , borg och . 94 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier Uppgifterna i tabell 3 indikerar en relativt stabil nivå . För och finns jämförbara uppgifter för ( med undantag ). Tabell 4: Antal fyrverkeribränder (exkl. ) och . Serien i tabell 4 indikerar även den relativt stor stabilitet . En svagt ökande trend kan dock iakttagas. 6.3.5Analys av bränder orsakade av fyrverkerier 1996-1998 Analysen i detta avsnitt görs på statistiken , 1997 och 1998 sammanslagen. Brand i byggnad orsakad av fyrverkeri Av det totala antalet bränder orsakade av fyrverkeri (totalt 1 130 stycken) klassificerades 209 stycken som brand i byggnad vilket motsvarade av alla bränder i byggnad. Av dessa avsåg 23 stycken villor/radhus, 23 skolor samt 91 flerbostadshus. Detta motsvarar , respektive av totala antalet motsvarande bränder. Resterande (72 stycken) var relativt jämnt fördelade på ett antal byggnadstyper (lager, rivningshus, avfall/avlopp/rening, hotell, lantbruk [ej bostad] m.m.). Inom gruppen fyrverkeribränder är andelen villabränder betydligt lägre än vad den är i gruppen bränder i byggnader som helhet (11 pro- cent mot ). Omvänt är andelen bränder i skolor och i fler- bostadshus högre. Vad gäller brändernas omfattning framgår av statistiken att 128 av de 209 bränderna släcktes i själva startföremålet varför branden i dessa fall har varit mycket begränsad, i vissa fall enbart med rökutveckling, vilket i och för sig kan orsaka betydande skador. Av resterande släcktes 42 bränder i startrummet. Övriga 39 bränder hann få en större omfatt ning innan de kunde släckas. Utav de 91 bränderna i flerbostadshus kunde 65 släckas i själva startföremålet (soptunnor i soprum, skräp på balkonger, trädgårds möb- Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 95 ler etc). Av underlaget framgår att i två-tre fall fick branden en större omfattning och kom att omfatta del av, eller hel lägenhet. Vad gäller de 23 bränderna i skolor var nio av mycket ringa omfatt- ning och omfattade endast rökutveckling eller var släckta när rädd nings- tjänsten anlände. Huvuddelen av övriga släcktes i start föremålet (, klädskåp, postlåda, kontorsstol etc). I en brand före faller skadorna ha blivit mer omfattande (förskola). Utav de 23 bränderna i villor/radhus tyder underlaget på att ingen av dessa orsakade totalskada. I ett par fall synes övervåningen förstörts och i fem-sex fall var bränderna i omfattningen ett eller två rum. Övriga bränder hade en mycket begränsad omfattning (brand i yttervägg, brand i garage, brand i torktumlare, mindre brand i pannrum, brand i på balkong etc.). Tabell 5: Bränder i byggnad orsakade av fyrverkerier 1996-1998 samt andelen fyrverkeribränder av totala bränder i byggnad. Rad-/par-/kedjehus Lantbruk (ej bostad) Av tabell 5 framgår att flerbostadshus är den byggnadstyp som oftast drabbas av fyrverkeribränder samt att det totala antalet fyrverkeribrän- der i byggnader förefaller ligga på en relativt nivå under perio- den . Brand ej i byggnad orsakad av fyrverkeri Utav de totalt 1130 bränder orsakade av fyrverkerier under 1996-1998 avsåg 921 stycken bränder ej i byggnad vilket motsvarar av totala antalet bränder ej i byggnad. eller 387 stycken av dessa avsåg bränder på ej trädbevuxen mark (gräsbränder). 96 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 20 stycken avsåg produktiv skogsmark inklusive hygge 137 stycken annan trädbevuxen mark (icke produktiv skogsmark). Av resterande avsåg bl.a. 165 stycken brand i containrar (3,av alla containerbränder) och 45 stycken papperskorg/soptunna. Går man vidare och analyserar enbart gruppen bränder i skog och mark framkommer vissa skillnader mellan fyrverkeribränder i skog och mark och gruppen som helhet. Således är andelen bränder på ej trädbevuxen mark (gräsbränder) väsentligt högre i gruppen fyrverkeri- bränder (jämfört med ). Detta återspeglar sig i att andelen bränder i produktiv skogsmark är väsentligt lägre vad avser fyrverkeribränder (jämfört med ) vilket kan förklaras av att nöjesfyrverkerier fram för allt användes i tätorter. Ett relevant mått på brändernas storlek ute i skog och mark är avbränd areal. Statistiken visar att fyrverkeribränderna motsvarade av den totalt avbrända arealen medan den antalsmässiga andelen uppgick till . Olika brandorsaker vid bränder i skog och mark framgår av tabell 6 nedan. Tabell 6: Brandorsak vid bränder i skog och mark 1997-1998 och deras procentuella fördelning enligt statistik. Barns lek med eld Ekonomiskt torde bränderna i produktiv skogsmark vara av särskilt intresse. Fyrverkeribrändernas andel av det totala antalet bränder i pro- Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 97 duktiv skogsmark uppgick till . Andelen avbränd areal var dock . Fyrverkeribränderna i produktiv skogsmark är således relativt sett mycket små. Vidare kan nämnas att barns lek med eld orsakar fyra gånger fler bränder än fyrverkerier. Även eld ning av gräs och lägereld är vanligare brandorsaker än fyrverkerier (tabell 6). Tabell 7: Bränder ej i byggnad orsakade av fyrverkerier 1996-1998. Av tabell 7 framgår att antalet fyrverkeribränder ej i byggnad ökade starkt för att åter minska 1998. Sannolikt är vädersituationen en viktig förklaring eftersom dessa förändringar näs tan helt beror på förändringar av antalet bränder i skog och mark. När inträffar bränderna? Allmänhetens användning av fyrverkerier är kopplade till vissa helghögtider, framförallt till nyårs-, påsk- och Valborgsmässofirandet. Traditionerna varierar dock mellan olika delar av landet och följer i stort traditionen att göra större eldar. Sålunda är det påsken som gäller i där s.k. luntning är vanligt förekommande, i och i norra är det vårfirandet vid . Att fira nyårsafton med fyrverkerier är vanligt över hela landet. Tabell 8 bygger på det underlag utredningen erhållit från rädd nings- tjänsterna i //och och omfattar totalt ca 200 fyrverkeribränder 1990-1998: 98 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier Tabell 8: Brändernas procentuella fördelning över året baserat på upp- gifter från rädd ningstjänsten i //och (200 bränder). 25/12-5/1 Tabell 9 bygger på antalet fyrverkeribränder i byggnader under 1996- 1998 dvs. totalt 209 bränder i byggnad enligt statistik för hela landet. Tabell 9: Bränder i byggnad fördelad över året enligt statistik (209 bränder), hela landet. 25/12-5/1 I tabell 8 och 9 ovan har till hänförts bränder inträffade Val- borgsmässoafton +/- . För påsken gäller påskafton +/- . Vilken typ av fyrverkerier orsakar bränder? Underlaget för att bedöma vilken typ av pyrotekniska produkter som orsakar bränder är mycket begränsat. I räddni ngstjänsternas rapporter finns kortfattade beskrivningar av händelserna. går det inte att ur dessa beskrivningar utläsa exempelvis huruvida branden orsakats av smällare eller av raket. Tabell 10 bygger på en genomgång av redogörel- ser för 317 fyrverkeribränder (underlag från rädd ningstjänsterna i //och 1990-1995 samt från rädd nings- verket avseende 209 bränder i byggnader ): Tabell 10: Brandorsak ur produkthänsyn. Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 99 Även om underlaget är osäkert så indikerar ovanstående tabell att brän- der orsakas i ungefär lika hög grad av smällare som av raketer. 6.3.6Kostnader för bränder orsakade av fyrverke rier gjorde vid på uppdrag av en studie av samhällets kostnader för olyckor ("häl- lets kostnader för olyckor", , P21/97). I samband där- med gjordes en särskild beräkning av kostnaderna för bränder. I tabell nedan anges resultatet: Tabell 11: Kostnader för bränder . Kostnader för bränder (mkr) De materiella kostnaderna är hämtade från statistik. I studien har en viss uppjustering () gjorts eftersom det antagits att en viss andel av bränderna inte omfattas av försäk ring. Administrativa kostnaderna avser kostnader för försäk ringsbolagen, vissa kostnader för socialförsäkringssystemets administration samt en uppskattad kostnad för polis- och rättsväsen. Övriga kostnader utgörs av beräknad kostnad för räddningstjänsten. Sedan studien gjordes har justerat skade utfallet . Tas hänsyn till detta skulle kostnaderna uppgå till . utgjorde fyrverkeribränderna 1 130/83 660 = utav alla bränder. Appliceras denna andel på totalkostnaderna erhålls i kostnad för fyrverkeribränderna. Ovanstående är dock en överskattning. De 1 130 fyrverkeribränderna innehåller 544 bränder i skog och mark. Detta är en betydligt större andel än för bränderna totalt. Vidare är dessa bränder av väsent ligt mindre omfattning mätt med genomsnittligt avbrunnen areal än för brän- der i skog och mark i allmänhet, framförallt vad gäller produktiv skogsmark som ur ekonomisk synvinkel ter sig mest intressant. 100 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier SOU 1999:128 är avbrunnen areal vid fyrverkeribränderna i produktiv skogsmark endast en trettiondedel av motsvarande areal för bränder i skog och mark orsakade av andra faktorer. En korrigering har därför gjorts på så sätt att genomsnittlig avbränd areal i gruppen bränder i produktiv skogsmark respektive övriga bränder i skog och mark har applicerats på den totala avbrunna ytan vid motsvarande bränder av fyrverkerier. Antal bränder i skog och mark orsakade av fyrverkerier skulle då uppgå till 96 stycken. Tillsammans med de 209 bränderna i byggnad skulle således antalet 305 bränder orsakade av fyrverkerier användas i kalkylen vilket motsvarar . Appliceras denna andel på totalkostnaden ovan skulle det ge en kostnad på ca . Med hänsyn till att även övriga bränder orsakade av fyrverkerier är av mer begränsad omfattning så är sannolikt även detta en över skattning. Tilläggas kan att i ovannämnda rapport anges ett osäkerhetsintervall plus/minus vid ett konfidensintervall. Kostnaderna för fyrverkeribränderna skulle därmed enligt Appliceras detta på den kalkyl som gjorts här uppgå till som högst mellan och . statistik ger möjlighet att för få en relativt detaljerad bild av antalet bränder orsakade av fyrverkerier. Statistiken omfattar sådana bränder där räddningstjänsten engagerats. Även om det förekommer bränder utöver detta så måste dessa bedömas vara av tämligen harmlös natur och man torde kunna bortse från dem i detta sammanhang. Bränder orsakade av fyrverkerier utgör en ytterst begränsad del av det totala antalet bränder i eller i genomsnitt . Kostnaderna för dessa bränder kan grovt upp skat- tas till av de totala brandkostnaderna. År 1996-1998 orsakade fyrverkerier totalt 1 130 räddningstjänst- ingripande varav 209 avsåg byggnader. uppgick antalet till 304 respektive 71. Bränder i byggnader torde i detta sammanhang vara av främst intresse dels p.g.a. risken för personskador, dels därför att de ekonomiskt sannolikt spelar större roll än övriga bränder. Detta innebär att av det totala antalet bränder i bygg na- der orsakades av fyrverkeriprodukter. Ser vi enbart till villor/radhus orsakades 23 bränder av fyrverkeri vilket motsvarar av alla bränder i villor/radhus.