sou · GNB3107 · 2000-01-01 00:00:00 — den skall enligt artikel 15 bekräfta eller anpassa programkomplementet inklusive de fysiska och finansiella indikatorer som skall användas vid uppföljningen av programmet. Godkännande från kommittén behövs för alla eventuella senare anpassningar den skall från det att programdokumentet har godkänts granska och godkänna urvalskriterierna för de insatser eller projekt som finansieras inom varje insatsområde den skall regelbundet utvärdera de framsteg som görs för att uppnå programmets särskilda mål den skall pröva resultaten från genomförandet, särskilt att målen för de olika insatserna uppnås, samt den utvärdering efter halva programperioden som avses i artikel 42 den skall granska och godkänna den årliga och den slutliga rapporten om genomförandet innan dessa sänds till kommissionen den skall beakta och godkänna varje förslag till förändring av innehållet i kommissionens beslut om bidrag från Europeiska socialfonden den skall när som helst föreslå förvaltningsmyndigheten varje anpassning eller översyn av programmet som gör det möjligt att uppnå de mål som anges i artikel 1 eller att förbättra programmets förvaltning, inklusive den ekonomiska förvaltningen. Varje anpassning av programmet skall genom- föras i enlighet med artikel 34.3. I uppgifter bör ingå att godkänna de regionala programmen. I dessa skall ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv tillämpas. 8.4Förslag till övervakningskommitténs sammansättning Under den tidigare programperioden har mål 3 varit inriktat mot åtgärder för arbetslösa och mål 4 på kompetensutveckling för anställda. Det har funnits två skilda programdokument och två övervakningskommittéer. Ett kännetecken för nya mål 3 är att det - i form av ett program - syftar till att lösa upp indelningen i insatser för arbetslösa respektive anställda, vilket bl.a. motiveras av att strukturförändringarna på arbetsmarknaden luckrar upp gränserna mellan anställda och arbetslösa. Med dessa utgångspunkter förefaller det naturligt för utredningen att föreslå dels att en övervakningskommitté ansvarar för mål 3-programmet, dels att denna får en något förändrad sammansättning, jämfört med vad som varit fallet för mål 3 respektive mål 4. Det förslag som redovisas nedan bygger på principen att tre grupper av aktörer som berörs av programmen bör vara representerade i övervak- ningskommittén, nämligen 1) arbetsmarknadens organisationer, 2) berörda myndigheter samt 3) ideella och andra berörda organisationer. bör en fjärde grupp som utgörs av representanter för forskarvärlden ingå i kommittén. Detta motiveras framför allt av de skärpta kraven på uppfölj- ning och utvärdering som ställs såväl av som av svenska myndigheter. I bör en så jämn könsfördelning som möjligt eftersträvas. Utredningen föreslår att för mål 3 får följande sammansättning : Arbetsgivare inom den sociala ekonomin Ordförande i övervakningskommittén bör vara en statssekreterare i . En företrädare för skall delta i övervakningskommitténs arbete som rådgivare. bör inrättas, efter beslut av regeringen, så att den kan påbörja sitt arbete . Den bör därefter sammanträda eller oftare om så bedöms nödvändigt. Sekretariatet för mål 3 skall biträda övervakningskommittén samt de till kommittén knutna organ som föreslås nedan. Utredningen föreslår att ett arbetsutskott, bestående av ledamöter i , utses med uppgift att löpande följa arbetet med programmet. I detta ingår också ett beredningsansvar när det gäller upp- följning och utvärdering. Utredningen föreslår också att det till knyts tre beredningsgrupper med särskilt ansvar för integrations- och mångfaldsfrågor, jämställdhetsfrågor samt för det lokala projektstöd som föreslås inom insatsområde 7. Beredningsgrupperna bör utses av . Ordförande bör vara en ledamot i . I övrigt kan beredningsgrupperna bestå av ledamöter i och/eller företrädare för berörda intresseområden. Beredningsgruppen för integration och mångfald bör ha till uppgift dels att driva det utvecklingsarbete som föreslås under insatsområde 4 och som syftar till att konkretisera de insatser som skall inrymmas i programmet, dels att aktivt följa samtliga frågor som berör invandrare i mål 3- programmet, samt vid behov till föreslå justeringar i inriktningen av programmet. Beredningsgruppen för jämställdhetsfrågor bör ha till uppgift dels att bevaka jämställdshetsaspekterna i hela mål 3-programmet och vid behov föreslå förändringar, dels att utarbeta förslag till för användandet av den särskilda, nationella pott som beskrivits ovan. Gruppen bör ha löpande kontakter såväl med mål 3-organisationen och då särskilt med den person inom det centrala mål 3-sekretariatet som bär ett särskilt ansvar för jämställdhetsfrågorna, som med de regionala partner- skapen. Beredningsgruppen för lokalt projektstöd bör ha till uppgift att särskilt följa insatsområde 7. Därvidlag blir en av de första uppgifterna för- beredelser för beslut i om allmänna riktlinjer för det lokala projektstödet enligt det förslag som redovisas under insatsområde 7. 9Partnerskapens roll och uppbyggnad Partnerskapens betydelse betonas i EU:s sysselsättningsriktlinjer och i regelverket för strukturfonderna. Vid genomförandet av sysselsättningsstrategin har särskilt arbetsmarknadsparternas roll lyfts fram, vilket har särskild betydelse för ESF. Nyckeln till strukturfondernas framtida verksamhet är ett stärkt partnerskap mellan berörda aktörer. har en lång tradition av partssamverkan vilken har tagit sig olika uttryck vid olika tider. Erfarenheter från innevarande programperiod visar att det är möjligt och önskvärt att skapa aktiva och engagerade partnerskap som på ett mycket väsentligt sätt kan bidra till ett framgångsrikt genomförande av strukturfondsprogrammen. Dessa erfarenheter ligger till grund för regeringens ställningstagande att den nya genomförandeorganisationen på regional nivå skall ha sin utgångspunkt i den nuvarande organisationen för mål 4 med aktiva partnerskap. Att så långt det går decentralisera strukturfondernas program är ett viktigt mål enligt de nya förordningarna. De stora dragen i det samlade program- planeringsdokumentet kommer att beslutas gemensamt av kommissionen och medlemsstaterna, men den detaljerade programplaneringen och genomförandet kommer helt och hållet att vara medlemsstaternas uppgift. Det är i detta sammanhang som de regionala partnerskapens roll skall ses. Det nya mål 3-program som utredningen föreslår förutsätter ett förtroendefullt samarbete mellan många aktörer grundat på ett gemensamt intresse. För detta krävs att det på regional nivå kan skapas ett aktivt och funktionellt partnerskap. Många erfarenheter finns här att hämta från nuvarande mål 3 och mål 4. 9.2Partnerskapens roll och uppgift Partnerskapen skall ha en stark ställning i organisationen för programmets genomförande. Partnerskapet utgör organ för regional samordning och genomförande av det nya mål-programmet och den regionala planen. Varje regions särskilda möjligheter och förutsättningar skall användas för att förstärka programmets förverkligande. Partnerskapens engagemang bör prägla hela processen från utredning, formulering av program, för- beredelser, organisering, information, genomförande, uppföljning och utvärdering. Partnerskapen har en särskilt viktig uppgift: ·att utforma regionala program och urvalskriterier ·att informera och visa på möjligheterna ·att inventera och definiera regionala behov ·att följa och bedöma programmets utveckling ·att ge råd och vägledning Inte minst genom sin kompetens, sitt kontaktnät och sina kunskaper om förhållanden i de delar av samhället de representerar kan de organisationer och intressen som ingår i partnerskapet bidra till beslut inom och informa- tion om det nya mål 3-programmet som är anpassade till de grupper de representerar. De har också en roll att skapa legitimitet för den verksamhet de deltar i. Det har betydelse för omvärldens acceptans av och intresse för nya mål 3. Det är viktigt att ta hänsyn till att arbetsmarknaden och näringslivet ser olika ut i olika delar av landet. Det måste därför inom det nya mål 3- programmet ges vida ramar som kan anpassas till de olika förutsättningarna som finns i länen. Beredskap skall finnas att möta strukturella förändringar på lokala och regionala arbetsmarknader. De regionala partnerskapen ansvarar för och utformar de regionala programen inklusive urvalskriterier. Dessa skall i det nya mål 3- programmets första fas göras upp för programperiodens första , 2000- 2002. Beslut om godkännande av regionala program fattas av övervak- ningskommittén i taget och planerna revideras utifrån eventuellt ändrade förutsättningar och erfarenheter. Av de regionala planerna skall framgå det regionala partnerskapets sammansättning. En regional samordnare skall finnas i vart och ett av de berörda länen och skall ingå i det regionala partnerskapet som representant för förvaltningsmyndigheten. Samordnarens uppgift är att genomföra och utveckla det regionala programmet i nära samverkan med och på uppdrag av partnerskapet. Samordnaren utgör partnerskapets stöd för det regionala programmets genomförande och fattar myndighetsbeslut, exempelvis om stöd till enskilda projekt. Detta regleras genom en särskild delegationsordning och innebär en uppdelning mellan samordnarens myndighetsbeslut och det ansvar som partnerskapet i sin helhet har för programmets genomförande. Samordnaren ansvarar för att urvalet av projekt i det regionala partnerskapet motsvarar programdokumentets prioriteringar och åtgärder och genomförs i enlighet med dess kriterier, samt att relevanta rapporter avges av det regionala partnerskapet till . Genomgående för genomförandet av programmet är betoningen av den regionala nivån och partnerskapen. Detta gäller också information om programmet och de erfarenheter som kommer fram. Den regionala planen bör redovisa hur informationen skall spridas och hur prioriteringar sker. Ett framgångsrikt genomförande av de regionala planerna kommer att bero på det regionala partnerskapets och den regionale samordnarens förmåga och villighet att driva processen framåt. Vad som sagts ovan skall även gälla de fristående partnerskapen inom mål 1. På nationell nivå kommer ansvaret för samordningen och förvaltningen att vila på strukturfondssekretariatet inom AMS i samråd med övervakningskommittén enligt vad som framgår av kap 7 och 8. Utifrån de regionala förutsättningarna kan det också finnas behov av olika former av lokala partnerskap. Frågan om lokala partnerskap bör behandlas i de regionala programmen. En grundläggande förutsättning för programmets legitimitet och genom- slagskraft är regional uppslutning. Uppdraget att ansvara för uppbyggnaden av partnerskapen för det nya mål 3 har givits ordföranden inom nuvarande mål 3 och ordföranden och vice ordföranden inom nuvarande mål 4. I formandet av partnerskapen för nya mål 3 bör hänsyn tas till att dessa bör vara representativa i förhållande till programmets inriktning och mål- grupper. Därutöver är det angeläget att en jämn könsfördelning eftersträvas och att ett mångfaldsperspektiv tillämpas. Relevanta och berörda myndigheter och organisationer bör vara företrädda. Representanter för dessa bör vara beredda att ta ett aktivt ansvar för programmets genom- förande. Särskild vikt skall läggas vid att det skapas förutsättningar för arbetsmarknadens parter att engagera sig i programmet. bör organisationer och myndigheter som stått utanför de nuvarande part- nerskapen för mål 3 och mål 4 och som önskar vara med så långt möjligt beredas utrymme att delta. Detta gäller även företrädare för den sociala ekonomin. Partnerskapen utser inom sig ordförande och vice ordförande samt har att utforma sina egna arbetsformer. Ordföranden och vice ordföranden skall vara annan än företrädaren för förvaltningsmyndigheten. I de fall partnerskapen blir så stora att det försvårar det löpande arbetet bör det övervägas att inrätta ett arbetsutskott som följer de mer operativa frågorna medan partnerskapet i sin helhet behandlar de övergripande strategiska frågorna. Detta gäller även de fristående partnerskapen inom mål 1. Utredaren har i en skrivelse av uppdragit åt ordföranden i de regionala partnerskapen för mål 3 och ordföranden och vice ordföranden för mål 4 att inleda en process med syfte att forma partnerskapen för nya mål 3 samt att stimulera till en öppen och konstruktiv dialog kring utformningen av programmet med utgångspunkt från den övergripande inriktning och de insatsområden för nya mål 3 som anges i direktiven. Detta gäller även de fristående partnerskapen inom mål 1. I en skrivelse av har utredaren begärt att till den 20 sep- tember erhålla rapporter om hur arbetet fortskridit med avseende på formeringen av ett nytt regionalt partnerskap och arbetet med framtagandet av ett regionalt program för det nya mål 3. I samband med redovisningen av utredningsuppdrag 2 till regeringen kommer en lägesrapport om det regionala förberedelsearbetet att lämnas. I det fortsatta förberedelsearbetet på nationell nivå ingår att ge råd och vägledning angående det regionala programarbetet och att vidta förbere- delser inför utbildningen av de regionala partnerskapen. I det fortsatta förberedelsearbetet på regional nivå ingår att forma regionala partnerskap, deras arbetsformer och regionala program. Det formella bildandet av de regionala partnerskapen bör kunna ske . bör de parter som deltar i förberedelsearbetet och som kommer att ingå i det nya partnerskapet ges möjlighet att delta i diskus- sionen om bemanning av den regionala organisationen, särskilt när det gäller rekrytering av samordnaren som också är chef för det regionala kontoret. 10Indikatorer, uppföljning och utvärdering 10.1Systemet för uppföljning och utvärdering Under den nya programperioden ökar medlemsstaternas ansvar för uppföljning och utvärdering av strukturfondsprogrammen. Uppföljnings- och utvärderingssystemet skall gälla samtliga nivåer i programmet dvs det övergripande programmet, de olika insatsområdena samt åtgärder och projekt. I enlighet med kommissionens särskilda riktlinjer skall programdokumenten, dvs. det samlade programdokumentet (SPD), och pro- gramplaneringsdokumentet innehålla: ·beskrivning av målen, i kvantitativa termer, där så är möjligt ·organisation av uppföljningen, inklusive metoder för datainsamling ·system för utvärdering, organisation, procedur, ansvar, anlitande av oberoende utvärderare. I detta kapitel behandlas vissa övergripande frågor rörande uppföljning och utvärdering. I bilaga utvecklas resonemangen ytterligare och exempel på indikatorer ges inför det fortsatta arbetet. Operativa mål och indikatorer bör utvecklas av de regionala partnerskapen i samband med utarbetandet av programplaneringsdokumentet. För några av insatsområdena finns i texten förslag om att utse särskilda grupper med ansvar att beskriva insatsområdet ytterligare. Frågan om uppföljning och utvärdering av dessa insatsområden bör tas upp i det sammanhanget. 10.1.1Indikatorer - definition och system. För att se hur insatserna har bidragit till målen ska indikatorer på målupp- fyllelse anges liksom hur uppföljningen och utvärderingen kommer att organiseras. Indikatorer ska finnas på insatsområdesnivå och på åtgärds- nivå. Indikatorerna ska vara av följande slag: ·finansiella indikatorer (financial indicators) avser resursanvändningen ·fysiska indikatorer (physical output indicators) avser omfattningen av vad som gjorts; ·resultatindikatorer (outcome indicators) avser direkta och omedelbara resultat ·effektindikatorer (impact indicators) avser kort och långsiktiga effekter De finansiella och fysiska indikatorerna utgör en del av uppföljnings- systemet medan resultat och effektindikatorerna framförallt utgör en bas för utvärderingen. Ett minimum av finansiella och fysiska indikatorer som täcker hela programmet skall utgöra grund för den årliga rapporteringen (common minimum), fortsättningsvis kallade kärnindikatorer. Finansiella och fysiska indikatorer De finansiella indikatorerna avser antalet beslut och utbetalningar, finansieringskälla, inklusive privat medfinansiering, per åtgärd och in- satsområde och ska sammanställas och rapporteras . De fysiska indikatorerna skall utformas så att man kan få en samlad översikt över omfattningen av och arten av de aktiviteter som genomförts. Underlaget för rapporteringen samlas in på åtgärdsnivå från projektägarna som en del i uppföljningssystemet. Aktiviteterna kan delas upp i åtgärder, där individer är de direkta stödmottagarna eller indirekta stödmottagare genom stöd till system och strukturer. Enligt riktlinjerna kan även kate- gorien särskilda stödåtgärder (accompanying measures) förekomma. Uppgifter baserade på finansiella indikatorer och fysiska indikatorer skall sammanställas en gång och vidarebefordras till kommissionen. Halvtidsutvärderingen skall inkludera en sammanställning av de kärnindi- katorer (common minimum) som ingår i de årliga rapporteringarna. Sammanfattningsvis skall de finansiella och fysiska indikatorerna vara så utformade att de visar de särskilda målen för prioriterade insatsområden, åtgärder och de samt deras inbördes sammanhang, hur långt man nått i fråga om praktiskt genomförande, resultat och , effekterna på den aktuella nivån och hur man ligger till i förhållande till finansieringsplanen. Det skall också finnas indikatorer som kan utgöra grund för att mäta effekter på kort, mellanlång och lång sikt. Uppgifter om sådana effekter skall uppdateras i samband med halvtidsutvärderingen och slut- rapporteringen. Kvantitativa resultatindikatorer handlar huvudsakligen om vad som händer stödmottagarna efter deltagandet i åtgärden. De skall ange vad deltagandet i aktiviteten har lett till ( har individen fått en anställning, ökat sina kvalifikationer etc). Effektindikatorerna syftar till att utvärdera varaktigheten i resultatet. Utvärderingen omfattar både analys av volym- målen, resultat- och effektmålen, men skall också inkludera en analys av processerna och av hur hela implementationsprocessen gått till. Analysen skall vara både kvantitativ och kvalitativ. Utvärderingen av programmet skall ge underlag till diskussionen om den nationella handlingsplanen och ett nära samarbete mellan ansvariga för den nationella handlingsplanen och mål 3 organisationen är därför nödvändigt. Utvärderingen av programmet skall också ge information om erfarenheter som kan bidra till den europeiska sysselsättningspolitiken 10.2Övergripande syfte med uppföljning och utvärdering Det samlade programmet för uppföljning och utvärdering har flera syften: a)att ge information om resursförbrukning b)att ge underlag för omprioriteringar inom programmet c)att ge information om erfarenheter som kan implementeras i den reguljära politiken på lokal, regional och nationell nivå. Uppföljnings- och utvärderingssystemet berör många aktörer på olika nivåer. Alltifrån till lokala projektanordnare. Aktörerna har också olika utgångspunkter och motiv för att vilja ta del av och utnyttja resultaten från uppföljnings- och utvärderingsinsatser. Frågan om uppföljning och utvärdering skall därför också ses i relation till hur man löser uppgiften med information och erfarenhetsutbyte. En viktig utgångspunkt för utformningen av uppföljnings- och utvärderingssystemet är därför en analys av vem som är den tänkta mottagare av vilken information och . I vidstående tabell ges en översiktlig sammanställning av olika intressenter och aktiviteter i uppföljnings- och utvärderingssystemet. I tabellen beskrivs dels vem som förutsätts vara mottagare av information , dels vilken typ av information som är önskvärd dels hur informationen förmedlas. Uppföljning och utvärdering. Underlag för kontroll av medels- Underlag för beslut om resultatreserven Underlag för beslut om den nationella politiken och nationella handlingsplanen Underlag för beslut om statlig med- Underlag för förslag till omprioritering Underlag för insatser för att sprida goda exempel mellan regioner och till regeringen samt till kommissionen Kontinuerlig uppföljning av finansiella och fysiska indikatorer för hela programmet via elektroniska infosystemet Utvärdering av resultat och effekter inom de olika insatsområdena Underlag för rapportering till ök och mål 3 Underlag för förslag till omprioritering i Erfarenheter av goda exempel som kan prövas i den fortsatta verksamheten Underlag för att göra projektansökningar och tillämpa goda idéer i den egna Uppföljning av utbetalningar och medels- användning via elektroniska infosystemet Sammanställningar av resultat av upp- följning och utvärdering Tillgång till goda idéer och ex. via sammanställningar, konferenser m.m. Tillgång till goda exempel och erfarenheter från egen och andras verksamhet 10.3Fortsatt arbete med uppföljning och utvärdering Kommissionen pekar på vikten av att i möjligaste mån ställa upp kvanti- tativa indikatorer mot vilka programmets måluppfyllelse på övergripande strateginivå kan mätas. Att inledningsvis ställa upp kvantitativa volymmål för de olika insatsområdena stämmer dåligt överens med den princip om efterfrågestyrning som förutsätts genomsyra programmet och det engage- mang från parterna på regional nivå som utgör ett grundelement i pro- Den fördelning av resurser på de olika insats- områdena som görs i den övergripande, nationella finansieringsplanen kommer därför att utgöra den indikativa kvantifiering som görs på nationell nivå. Kvantitativa indikatorer på operativ nivå föreslås utarbetas av de re- gionala partnerskapen inom ramen för finansieringsplanen i samband med utarbetandet av programplaneringsdokumentet. Detta innebär att det kommer att finnas möjligheter till regionala variationer avseende volymmål samt att den regionala fördelningen av resurser kan resultera i att de regionala finansieringsplanerna skiljer sig åt från en region till en annan. Den modell med efterfrågestyrning och betydande inflytande från regionala partnerskap som valts innebär att det ligger ett stort ansvar på förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén att kontinuerligt följa programmet i relation till finansieringsplanen och de övergripande mål som ställts upp inom de olika insatsområdena. Ett instrument för denna löpande uppföljning utgörs dels av det integrerade stöd för beslut och ekonomiuppföljning som ska utvecklas. De uppgifter som redovisas i systemet kommer att utgöra grunden för möjligheterna att följa utvecklingen inom programmet och för den årliga rapportering som skall lämnas till kommissionen samt för de utvärderingar som skall göra i halvtid och som slututvärdering. En förutsättning för att denna löpande övervakning ska fungera är att de grunddata som matas in i systemet är fullständiga och korrekta redan från början bör därför i samarbete med de regionala kontoren utarbeta dokumentationsmallar på projektnivå. I bilaga ges konkreta exempel på uppgifter, som kan registreras i det elektroniska stödsystemet. 10.3.2Kompletterande uppföljning av resultat Eftersom programmet är inriktat på stöd till individer blir det naturligt att i utvärderingen av programmet söka svar på frågan om de individer som deltagit i programmet erhållit en kompetensökning som bidragit till individens anställbarhet och anpassningsförmåga. En förutsättning för jämförande mätningar på aggregerad individnivå är att information om deltagarnas status på arbetsmarknaden, och deras kom- petens finns tillgänglig. Viss sådan information kommer att finnas via det informationssystem som föreslås byggas upp inom förvaltningsmyndigheten för att följa genomförandet av programmet. Den löpande uppföljning och övervakning som görs i det elektroniska informationssystemet måste kompletteras med särskilda analyser på företags- och individnivå.