sou · GNB3139d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Någon skadeståndsskyldighet har i (till skillnad från vissa andra länder) inte funnits före LOU:s ikraftträdande. 73Konkurrensstyrelsens agerande i . det felaktiga upphandlingsförfarandet . 74 Det kan även ske genom yttrande från en oberoende myndighet att den upphandlande en- heten har begått ett fel, t.ex. NOU:s uttalanden i . Möjligheter i vissa medlemsstater att driva saken parallellt i olika instanser varmed risk uppstår att dessa kommer till olika ståndpunkter. I tycks t.ex. förvaltningsdomstolar och ha en annan uppfattning om avbruten upphandling, än vad de allmänna domstolarna har. De flamländska och vallonska kammarna inom belgis- ka högsta förvaltningsdomstolen, Conseil d´Etat, anges ha olika praxis i frågan huruvida de interimistiska åtgärderna eller skadestånd skall vara det huvudsakliga alternativet. Antalet skadeståndsmål kan påverkas av landets processuella kultur och leverantörens kännedom om vilka rättigheter han har och vilka rättsme- del han kan använda sig av. Kommissionen m.fl. nämner att många le- verantörer saknar kännedom om sina rättigheter. Vidare kan det i prak- tiken vara svårt att visa att kontraktets tilldelning har varit diskrimine- rande eftersom de upphandlande enheterna har goda möjligheter att till- rättalägga sina beslut för att ge dem sken av laglighet. Där nämns även leverantörernas ovilja att bita den hand som föder en. Slutligen kan även bestämmelser som sällan tillämpas i praktiken ha moralskapande eller preventiv verkan. Risken för att få stå till svars i en skadeståndsprocess kan vara incitament att eftersträva beslutets laglig- het, även om en förfördelad leverantörs möjligheter att vinna processen kan vara begränsade. I sammanhanget kan nämnas att även den svenska otillbörlighetslagen kan antas ha haft avhållande effekt, trots att endast ett enda fall har lett till domstolsprövning. 74Jämför och lagen om ingripande vid otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling. otillbörlighetslagen eller NOU:s uttalanden i . 76I kommissionens rapport, om offentlig upphandling och i en artikel av i 1998. Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet har enligt enkätsvaret nationell lagstiftning för såväl upphand- ling under tröskelvärdena som upphandling av s.k. B-tjänster. har en nationell funktion – – som liknar NOU. är ett centralt organ som har till huvud uppgift att informera och ge råd till de som är intresserade av upphandlingsreg- lerna. Därutöver har till uppgift att övervaka och kon- trollera de finska upphandlingsreglernas generella efterlevnad samt medla mellan upphandlande enheter och leverantörer om problem upp- står vid en upphandling. Av enkätsvaret framgår dock att t illsynsfunk- tionen enbart tar emot vissa klagomål (exceptional cases). Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd har i likhet med införlivat EG:s rättsmedelsdirektiv genom att skriva in bestämmelserna i lag. Enligt lag om offentlig upp- handling ( 8 §) skall skadeståndet i princip ersätta hela den ekonomiska skada som leverantören vidkänts, vilket förväntas omfatta även förlust av eventuell affärsvinst. 78 Endast leverantörer som visar att de skulle ha fått kontraktet kan få rätt till ersättning. Enligt NOU:s kartläggning är en förutsättning för skadestånd att leverantören om förfarandet hade varit felfritt skulle ha haft en realistisk möjlighet att vinna anbudstävlan. I jämförelse med den svenska lagen (7 kap. 7 § om åsidosättandet av bestämmelserna i denna lag menligt har påverkat hans möjligheter att 77Lagen om offentlig upphandling (1505/1992) och förordning om sådan upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader som överstiger tröskelvär- det (389/1998). 78Kartläggning av hur skadeståndsreglerna i EG:s rättsmedelsdirektiv har införlivats i EU:s medlemsstater, s. 18. tilldelas upphandlingen) tycks de finska bestämmelserna inte lägga samma vikt på ett orsakssamband mellan det begångna felet och den lidna skadan. Än så länge finns inga rättsfall som föranlett de finska domstolarna att pröva om skadeståndet skall reduceras p.g.a. att leverantören skulle ha kunnat begränsa skadan genom att ingå avtal med annan. Gottgörelse – ett alternativt rättsmedel har möjlighet att vid brott mot upphandlingsreglerna, som ett alternativ till rättelseåtgärderna, besluta om gottgörelse till en part som haft ett reellt tillfälle att vinna anbudstävlan. Gottgörelse kan utgå om de andra rättelseåtgärderna kan orsaka betydande skada eller om ansökan anhängiggjorts efter det att avtalet ingåtts, dock senast från det att anbudsgivarna fått del av anbudstävlans utgång eller ett beslut därom. Förutsättningarna för att erhålla gottgörelse på- minner om förutsättningarna för att erhålla skadestånd och beviskraven anges också ligga ganska högt. Emellertid hindrar inte begäran om gott- görelse att leverantören också yrkar skadestånd. Handels- och industri- ministeriet i kan dessutom under vissa förutsättningar leda ett förlikningsförfarande, om begäran härom görs från delfå- endet.80 Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet saknar generella regler för upphandling motsvarande 6 kap. . I ett cirkulär från anbefalls dock statliga myn- digheter att upphandla drift- och anlä ggningsentreprenader (drift- och anlagsupgaver) som inte omfattas av EG-direktiven. I finns en motsvarighet till NOU nämligen Konkurrencesty- relsens udbudskontor. Konkurrencestyrelsen är en central myndighet 79Kartläggning av hur skadeståndsreglerna i EG:s rättsmedelsdirektiv har införlivats i EU:s medlemsstater, s. 10, not 33. 80Kartläggning av hur skadeståndsreglerna i EG:s rättsmedelsdirektiv har införlivats i EU:s medlemsstater, s. 9. 81Cirkulere fra nr 42 af 1. 1994 om udbud og udlicitering av statslige drifts- och anlagsopgaver. Udbudskontoret har till uppgift att övervaka och kontrollera regelefterlevnaden, ge råd och information samt medla mellan upphandlande enheter och leverantörer under pågående upphand- ling. Myndigheten tar emot och handlägger klagomål från leverantörer som anser sig förfördelade i upphandlingsprocessen. De som klagar får vara anonyma. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd har införlivat EG:s rättsmedelsdirektiv genom en kort lag som hänvisar till direktivens bestämmelser. 82 Den ersättning som en förför- delad leverantör kan få i ett skadeståndsmål innefattar alltid de negativa kontraktsintresset, dvs. kostnader som är förenade med att lämna anbud och delta i anbudsgivningen. Alla potentiella leverantörer kan enligt dansk rätt tillerkännas skadestånd dock krävs att leverantören skall kun- na bevisa en förlust p.g.a. den upphandlande enhetens regelöverträdelse. Skadeståndsersättningen skall reduceras om leverantören kunnat begrän- sa sin skada genom att teckna avtal med annan som upphandlingen avsåg. I kan en domstol besluta om ett vitesföreläggande som ett alternativ till interimistiska beslut eller rättelse. Rättsmedlet tycks vara reserverat till särskilt allvarliga överträdelser. Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet omfattas i sin egenskap av EES-land av EG:s upphandlingsdirek- tiv. Det finns nationella regler för statliga och kommunala myndigheters upphandling i loven om offentlige anskaffelser.84 gäller även kommunernas och fylkeskommunernas upphand- lingar under tröskelvärdena och upphandling av B-tjänster. har ingen direkt motsvarighet till NOU men departementet har till uppgift att övervaka att de upphandlande enheterna följer regelverket. 82Loven om Klagenævnet for Udbud, nr 1166 av den 20 d ecember 1995. 83Kartläggning av hur skadeståndsreglerna i EG:s rättsmedelsdirektiv har införlivats i EU:s medlemsstater, s. 9. 84Regelverket for statlige anskaffelser. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd I har man införlivat EG:s rättsmedelsdirektiv på motsvarande sätt som i , dvs. genom omstrukturering och omskrivningar så att den på bästa sätt ska passa in i norsk rättstradition. För att ha talerätt enligt norska skadeståndsregler krävs att leverantörer åtminstone begärt ut för- frågningsunderlaget. En leverantör som tillerkänns skadestånd har rätt till ersättning för de negativa kontraktsintresset. Det sker f.n. en utveck- ling inom norsk rättspraxis avseende leverantörens rätt till ersättning för utebliven vinst. Anbudsgivare som anser att de blivit felaktigt behandlande av tyska upphandlande enheter har tillgång till ett tvåstegssystem. Systemet är tillgängligt vid upphandling över de tröskelvärden som anges i EG- direktiven. De s.k. Vergabeprüfstellen (tillsynsorgan för offentlig upp- handling) som finns i varje delstat granskar, efter klagomål eller ex offi- cio, upphandlingar inom delstaten. Tillsynsorganen kan förelägga en upphandlande enhet att rätta ett felaktigt beteende, ge råd avseende t ill- lämpningen av upphandlingsreglerna och medla. Delstaterna har friheten att själva organisera dessa tillsynsorgan i vilken offentligrättslig form de själva vill. De upphandlande enheterna skall i sina beslut om val av leve- rantör ange behörigt tillsynsorgan. Tillsynsorganens beslut kan överklagas till en Ver- gabeüberwachungsausschuß (övervakningsnämnder för offentlig upp- handling). Dessa övervakningsnämnder agerar utöver de ordinarie dom- stolarna85 och de federala kartellbyråerna. 86 Övervakningsnämnderna finns både på federal och regional nivå. Varje leverantör, som har ett intresse i upphandlingskontraktet och påtalar att hans rättigheter enligt den tyska portalparagrafen87 har överskrits, har talerätt. 85De ordinarie domstolarna handlägger mål om skadestånd med anledning av överträdelser av upphandlingsreglerna. 86Sektion 104, Gezetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen (GWB), 1999. 87Sektion 97, GWB. Paragrafen innehåller bl.a. de grundläggande gemenskaps- rättsliga principerna, regler om tillvaratagande av små och medelstora företags klagomål avvisas om han för den upphandlande enheten kunnat påtala felet under upphandlingsprocessen men inte gjort detta.88 Övervaknings- nämnderna kan inte begära rättelse avseende beslut om val av viss leve- rantör. I praktiken är det ofta väldigt svårt för leverantören att få upp- rättelse om fel begåtts vid och inför detta beslut eftersom beslut om leve- rantör och tecknande av avtal kan ske . Det finns dock ett beslut från den federala övervakningsnämnden (Vergabekaunmer des Bundes) 89 att leverantörer har rätt att få information om den upphand- lande enhetens beslut före det att den upphandlande enheten tecknar avtal med vald leverantör. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd I kan ersättningen utgå för förlorad inkomst. För en leverantör som inte antagits är det dock i praktiken uteslutet att styrka ett orsakssam- band mellan förlorad inkomst och det begångna felet. I praktiken antas därför endast skadestånd för det negativa kontraktsintresset utgå till de leverantörer som inte blivit antagna. Den tyska lagen bygger på culpa in contrahendo, dvs. att en leverantör som hade berättigade förväntningar att erhålla ett kontrakt kan få skadestånd om motparten har begått ett fel. Detta kräver både kontakt mellan parterna under förhandlingar och gör det i praktiken i stort sett uteslutet att visa att just den klagande leverantören skulle ha fått kontraktet. I praktiken kan därför endast skadestånd för anbudskostnaderna utgå. Skadeståndsbeloppet skulle bestämmas enligt principen status quo ante, dvs. leverantören skulle försättas i tillstånd som rådde innan den skadebringande handlingen inträffade. Domstolspraxis visar att ersättning för anbudskostnaderna kan utgå om leverantören visar att han med stor sannolikhet skulle ha erhållit kontraktet. Att visa det positiva kontraktsintresset kan dock vara mycket svårt om inte omöjligt .91 intressen vid offentlig upphandling, att det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet skall antas. 88Sektion 107, GWB. 89Beslut av , nr Vk1-7/99. 90Dr och , , 1999, nr 4, s. 103. 91Kartläggning av hur skadeståndsreglerna har införlivats i EU:s medlemsstater, s. 19. Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet har nationella regler för upphandling under tröskelvärdena men endast inom vissa områden och för vissa upphandlande enheter. 92 Några delstater har även egen upphandlingslagstiftning. I enkätsvaret anges att det österrikiska systemet är väldigt komplicerat p.g.a. att normgivnings- kompetensen är delad mellan den federala och de regionala beslutande församlingarna. I finns ett flertal funktioner som har till uppgift att överva- ka upphandlingsreglernas efterlevnad. På federal nivå finns Bundes- och Bundesvergabeamt. Vidare finns i flertalet delstater någon form av tillsynsmyndighet. Dessa myndigheter handlägger klagomål men är inte ansvariga för informationsspridning. Denna uppgift faller på andra m yndigheter och de privata aktörer. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd har likt införlivat EG:s rättsmedels direktiv genom att göra om direktiven till egen lag. Enligt lag på federal nivå kan en förfördelad leverantör få skadeståndsersättning motsvarande det ne- gativa kontraktsintresset och utebliven vinst.93 Utebliven vinst ersätts dock endast om leverantören kunnat visa att han skulle ha tilldelats kon- traktet. Ersättningen kan reduceras om leverantören kunnat begränsa skadan genom att sluta avtal med annan. Talerätt har de leverantörer som åtminstone begärt ut förfrågningsunderlaget. 9213 § i Bundesvergabegesetz i kombination med ÖNORM A 2050. 93Enligt NOU:s kartläggning (s. 18) fanns det en begränsning till skadestånd för endast anbudskostnaderna. Denna bestämmelse har upphävts på federal nivå och håller på att tas bort även inom de österrikiska delstaterna. 93 Enligt lagändringen och prejudikat av , dom avseende tidigare lagstiftning om offentlig upphandling skall även förlorad inkomst ersättas. Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet I saknas generella nationella regler med motsvarande tillämpningsområde som 6 kap. . Det finns dock vissa nationella regler men dessa gäller enbart vissa upphandlingar eller vissa upphand- lande enheter.94 saknar en funktion som har motsvarande uppgifter som NOU. Istället är det andra myndigheter och privata aktörer som lämnar information om offentlig upphandling till intresserade parter. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd har införlivat EG:s rättsmedelsdirektiv genom att anta en ramlag som hänvisar till direktiven. 95 Enligt enkätsvaren ersätts en för- fördelad leverantör endast i förhållande till det negativa kontraktsintres- set, dvs. för kostnaderna att delta i anbudsgivningen. Enligt NOU:s kartläggning är en överträdelse av upphandlingsreglerna i ett lagbrott. Den som drabbas skall enligt holländsk rätt ersättas för alla skador han lidit till följd av detta. Ersättningen skall täcka både materi- ella och immateriella skador. Den materiella skadeersättningen täcker både förluster och omkostnader samt förlorad vinst. 96 Endast den leve- rantör som kan visa att han skulle blivit tilldelad kontraktet kan tiller- kännas skadestånd. Ersättningen reduceras inte av att leverantören hade kunnat teckna avtal med annan som upphandlingen avsåg. 94Uniform Annbustendings reglement (1986). 95Det finns dock en nationell reglering avseende attestation och medling (92/13). 96Kartläggning av hur skadeståndsreglerna i EG:s rättsmedelsdirektiv har införlivats i EU:s medlemsstater, s. 18. Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet I finns regler för upphandling under tröskelvärdena och upphandling av B-tjänster som gäller för de lokala m yndigheterna.97 Den engelska regeringens upphandling har haft policy gui- som de olika departementen förväntas följa och som granskas av den oberoende revisionen. Policyn anses vara i allt väsentligt överens- stämmande med EG:s upphandlingsdirektiv. har ingen motsvarighet till NOU som övervakar efter- levnaden av upphandlingsreglerna. Det finns dock statliga myndigheter98 som arbetar med att sprida information om offentlig upphandling. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd har, i likhet med , efter omstruktureringar och om- skrivningar tagit in EG:s rättsmedelsdirektiv i engelsk lag. Talerätt har den leverantör (inom EU/EES/GPA) som önskar, önskade eller som skulle ha önskat lämna anbud och som lidit eller kan lida skada p.g.a. överträdelse av EG-rätten eller engelsk rätt. En förfördelad leverantör har rätt till ersättning för det negativa kontraktsintresset, utebliven vinst och förlorade affärsmöjligheter (lost opportunity) samt alla andra för- luster.99 Ersättningen minskas inte, även om den diskriminerade leve- rantören kunnat reducera skadan genom att teckna avtal med annan. 97Local Government Act 1988. 98HM Treasury, Government departments, National Audits office, Audit Com- mission, of m.fl. 99Enligt NOU:s kartläggning (s. 19) kan skadestånd utgå för förlorad inkomst i form av förlorad chans att erhålla kontrakt. I så fall krävs övervägande sannolik- het att leverantören skulle ha fått kontraktet. Om hans chanser uppskattas till kan han erhålla av förväntad vinst. Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet saknar regler för upphandling under tröskelvärdena och för upp- handling av s.k. B-tjänster. På finns ett nationellt organ – Government Contracts Com- mittee – som övervakar efterlevnaden av upphandlingsreglerna. Den na- tillsynen handlägger inte klagomål. Istället är en viktig uppgift att verka för en effektivare offentlig upphandling genom best- practice/policies om öppna, transparenta och konkurrensinriktade samt rättvisa upphandlingsprocesser som enligt resp ondent resulterar i best value for money. arbetar med information till de upphandlande enheterna genom riktlinjer, vägledning- ar, handböcker m.m. Även organisationen on Public Procurement on ger ut information om offentlig upphandling. I organisationen representeras alla olika parter som är berörda av offentlig upphandling, t.ex. upphandlande enheter, leverantörer, branschorganisationer. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd har införlivat EG:s rättsmedelsdirektiv genom en nationell regle- ring som hänvisar till direktiven. Enligt irländsk rätt har alla potential anbudsgivare talerätt. En förfördelad leverantör kan få ersättning mot- svarande det negativa kontraktsintresset, utebliven vinst och produk- tionskostnader. Det ligger inom domstolarnas kompetensområde att även döma ut ytterligare ersättning. Domstolen kan även överväga om ersätt- ningen skall begränsas p.g.a. av att leverantören kunnat sluta avtal med annan som upphandlingen avsåg. Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet har nationell lag för upphandling under tröskelvärdena samt regler för upphandling av vissa B-tjänster. har flera nationella funktioner – på central, regional och lokal nivå – som övervakar efterlevnaden av upphandlingslagstiftning- en.101 Dessa myndigheter kan ta emot klagomål men ansvarar inte för spridning av upphandlingsinformation. Denna uppgift åligger de upp- handlande enheterna själva. Vidare ligger visst ansvar för informations- spridning på Direction des affaires juridiques du Ministére des Finances. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd I grundas rätt till skadestånd på att käranden gått miste om en rättighet till följd av fel eller försumlighet av svaranden (Art. 1382 Code Civil). Bevisbördan för felet, kausaliteten och den egna skadan åvilar käranden som i upphandlingssammanhang bör visa att han haft betydande (sérieux) möjlighet att vinna anbudstävlan. 102 Parter som kan visa att det skulle ha antagits som leverantörer har enligt fransk lag rätt till ersättning för utebliven vinst. I kan en domare i förvaltningsdomstol före kontraktets slutande förelägga en upphandlande enhet att följa upphandlingsbestämmelserna. Domaren fastställer en tidsfrist inom vilken enheten skall uppfylla föreläg- gandet och ett dagligt vitesbelopp (astreinte) som utgår fr.o.m. fristens utgång. Domaren skall i sitt beslut väga in alla intressen, inklusive det 100Code des marchés publics. B-tjänsterna i kategorierna 18-21 (se bilgan till ) omfattas inte av den nationella regleringen. 101För statliga myndigheter: Commissions Specialiseés des marchés. 102Kartläggning av hur skadeståndsreglerna i EG:s rättsmedelsdirektiv har införlivats i EU:s medlemsländer, s. 18. Han skall avstå från att utfärda vitesföreläggandet om de negativa konsekvenserna skulle överstiga de positiva. Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet har en nationell lag för upphandling under tröskelvärdena och för upphandling av B-tjänster. 104 I finns flera funktioner på cen- tral och regional nivå som har till uppgift att övervaka upphandlingslag- stiftningens efterlevnad.105 Tillsynsfunktionen tar vid speciella fall emot klagomål (exceptional cases) och då får klaganden vara anonym. Funktionen har dock inte till uppgift att informera om offentlig upp- handling detta ansvar åligger andra offentliga och privata aktörer samt de upphandlande enheterna själva. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd EG:s rättsmedelsdirektiv har genom transformation införlivats i belgisk lagstiftning. Enligt belgisk rätt har alla potentiella anbudsgivare rätt till skadeståndsersättning. Det finns flera avgöranden även från tiden före rättsmedelsdirektiven som visar att den klagande kan få ersättning för främst kontraktets ekonomiska värde men sällan även för an- budskostnaderna.106 Ersättningen begränsas inte av om leverantören kunna minska sin skada genom att sluta avtal med annan som upphandlingen avsåg. 103Kartläggning av hur skadeståndsreglerna i EG:s rättsmedelsdirektiv har införlivats i EU:s medlemsländer, s. 9. 104EG:s upphandlingsdirektiv och de nationella upphandlingsreglerna återfinns i loi relative aux marchés publics et à certains marchés de travaux, de fóurnitures et de services (24.12.1993). 105Inspection des finances. 106Kartläggning av hur skadeståndsreglerna i EG:s rättsmedelsdirektiv har införlivats i EU:s medlemsländer, s. 18. Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet har nationell reglering av upphandling under tröskelvärdena och upphandling av s.k. B-tjänster. Vidare har motsvarigheter till NOU som agerar på cen- tral och lokal nivå. 108 Tillsynsfunktionen har till uppgift att övervaka regelefterlevnaden, informera och ge råd samt medla mellan parterna vid problem i en pågående upphandlingsprocess. Funktionen tar emot och handlägger klagomål. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd EG:s rättsmedelsdirektiv har genom inkorporation införlivats i nationell lagstiftning, dvs. direktiven har med endast smärre förändringar tagits in i den nationella lagstiftningen. Leverantörer som kan visa att de skulle ha fått teckna avtal har rätt till full ersättning. Med full ersättning avses det negativa kontraktsintresset, utebliven vinst, produktionskostnader och andra eventuella utgifter. I kan en allmän domstol besluta om vitesföreläggande mot privata upphandlande enheter som är verksamma inom försörjningssek- torerna. Vite utdöms om en lagstridig klausul eller förfarande inte rättas till inom en angiven tid. Domaren i den allmänna domstolen i Luxem- burg (till skillnad från vad som är fallet för administrativa domstolar i ) kan även i detta fallet fritt välja mellan att utdöma vite eller besluta om rättelse eller upphandlingens avbrytande. 107Law of och Granol-Ducal réglement 02.01.1989. 108Commission des Soumissions. 109Kartläggning av hur skadeståndsreglerna i EG:s rättsmedelsdirektiv har införlivats i EU:s medlemsstater, s. 9. Regler motsvarande 6 kap. och tillsynsmyndighet I finns regler för upphandling såväl under tröskelvärdena som upphandling av B-tjänster. 110 har ingen motsvarighet till NOU, dvs. ingen myndighet som övervakar regelefterlevnaden. De upphand- lande enheterna är själva ansvariga för information om den offentliga upphandlingen i förhållande till intresserade parter. Införlivande av rättsmedelsdirektivens bestämmelser om skadestånd