sou · GNB375d2 · 2000-01-01 00:00:00 — bestämmelser för civil luftfart (BCL), som publiceras i (), innehåller bestämmelser som rör vindkraftverk som hinder för luftfarten. För civila flygplatser finns bestämmelser om hinderfria ytor. Vidare finns skyddsområden med hänsyn till luftfartsradioanläggningar. Dessa regleras i svensk standard SS 447 10 12. För överföringsledning och för anslutande sjökablar vid havslokalisering krävs nätkoncession, enligt bestämmelserna om tillstånd till elektrisk Bestämmelser Bilaga 4 175 starkströmsledning i 2 kap. 1 § ellagen (1997:857). Tillståndsfrågor prövas av . Enligt 2 kap. 8 a § skall bestämmelserna i 2–4 kap. MB tillämpas vid prövning av nätkoncession för linje. En miljökonsekvensbeskrivning skall ingå i koncessionsansökan. Enligt 1 och 2 §§ ledningsrättslagen (1973:1144) kan rätt ges att utnyttja utrymme inom fastighet för elektrisk starkströmsledning för vilken konce s- sion fordras. Alternativt kan upprättas avtalsservitut med fastighetsägaren enligt jordabalken. Lagen om ekonomiska zon Enligt 5 § lagen (1992:1140) om ekonomiska zon krävs tillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för uppföra n- de och användning i kommersiellt syfte av anläggningar och andra inrätt- ningar i den ekonomiska zonen. Ett tillstånd skall förenas med villkor för att skydda människors hälsa och miljön, främja en långsiktigt god hushållning med mark och vatten och andra resurser samt trygga säkerheten. Enligt 5 b § får ett tillstånd göras beroende av att säkerhet ställs för kostn a- derna för att ta bort anläggningar och andra inrättningar samt för andra åtgärder för återställ ning. Enligt 6 § skall vid prövningen bestämmelserna i 2–4 kap. MB tillämpas. Bestämmelserna i 6 kap. MB skall tillämpas vad gäller miljökonsekvens- beskrivningar samt planer och planeringsunderlag. Med kontinentalsockeln avses havsbottnen och dess underlag inom allmänt vattenområde samt inom det havsområde utanför territorialgräns som regeringen bestämmer i enlighet med konventionen om kontinentalsock- eln3. Enligt lagen (1966:314) om kontinentalsockeln har en kuststat suverä- 3Den i dagtecknade konventionen om kontinental- sockeln. 176 Bilaga 4 Bestämmelser na rättigheter att utforska kontinentalsockeln och tillgodogöra sig dess naturtillgångar. Enligt 15 a § krävs tillstånd av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer för utläggande av undervattenskablar utanför territorialgränsen. Ett tillstånd skall förenas med de villkor som behövs för att möjliggöra utforskning av kontinentalsockeln och utvinning av dess naturtillgångar och skydda möjligheten att använda och reparera redan befintliga undervatten s- kablar och rörledningar. Enligt 4 § sjötrafikförordningen (1986:300) får inget anordnas som kan vilseleda sjöfarten. För att inrätta säkerhetsanordningar för sjöfarten, bland annat utmärkning, krävs tillstånd av , enligt 3 §. För en vindkraftsetablering som kan beröra miljön i ett grannland skall om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskr i- dande sammanhang, Esbokonventionen, och den nordiska miljöskydds- konventionen tillämpas.4 Konventionerna syftar till att ge berörda länder insyn i och inflytande över etableringar på ömse sidor om nations gränsen. Enligt Esbokonventionen skall konventionsparterna informera varandra om planerade verksamheter med betydande skadlig gränsöverskridande milj ö- påverkan. Enligt den nordiska miljöskyddskonventionen skall myndigheterna vid prövning av tillåtligheten av miljöskadlig verksamhet jämställa grannlä n- dernas miljöskyddsintressen med det egna landets. 4 SÖ 1992:1 och SÖ 1974:99 . Bestämmelser Bilaga 4 177 8 kap. 2 § första st. 6 · rotordiametern > 2 m · närmare tomtgräns än kraftverkets höjd Dispens från bygglov, om till- · fast monterat på byggnad räcklig reglering i detaljplan. 5 kap. 1 § Krav på detaljplan i vissa fall. 2 kap. 1 § Tillämpning av 3 och 4 kap. MB 9 kap. 1 § p. Anläggningar > 125 kW–1 MW Anmälan till kommunen. > 1–< 10 MW. Minst 10 MW och minst tre aggregat. Ansökan till Miljödomstolen; 12 kap. 6 § se nedan om regeringsprövning. Ej anmälnings- eller tillståndspliktiga anläggnin gar. naturmiljön ändras väsentligt. 17 kap. 1 § p. Regeringsprövning av gruppstationer med minst tre Ansökan till miljödomstolen.. aggregat och en uteffekt om minst 10 MW. 11 kap. 2 och 9 §§ Uppförande av anläggning i vattenområde. Rådighet över allmänt vatten, Dispensprövning för områden med områdesskydd. Länsstyrelse/kommun; i vissa fall 2 kap. 12 § Dispensprövning för fasta fornlämningar. 2 kap. 11 § Beslut om särskild utredning. BCL-F 2, F 31 · intrång i luftrummet vid flygplats · intrång i övrigt /-inspektionen. Anmälan om hinder högre än 40 m. /-inspektionen. Prövning av skyddsavstånd för luftradiosystem. SS 447 10 12 2 kap. 1 § Koncession för överföringsledning och sjökabel. 2 kap. 8a § Tillämpning av 2–4 kap. MB. 1–2 §§. Tillstånd till kablar och luftledningar Tillstånd krävs inom ekonomiska zon. Tillämpning av 2–4 kap. MB. Tillstånd till undervattenskablar på kontinental- Tillstånd till utmärkning för sjöfarten. bestämmelser för civil luftfart. Vindkraft i människors landskap 5 179 Vindkraft i människors landskap 5 181 VINDKRAFT I MÄNNISKORS LANDSKAP Den enskilde individens beskrivning av ett landskap tydliggör olika vä r- deringar av ett landskaps innehåll och funktioner. Landskapets funktion för individen påverkar hans/hennes känslighet inför förändringar. Den beröring med det omgivande landskapet, som var och en oundvikligen och ständigt har, ger olika kunskapsmässiga och emotionella erfarenhe- ter. Vi behöver undersöka vad olika människor uppfattar som kvaliteter i ett landskap och hur våra aktivitetsmönster står i relation till vår uppl e- velse av landskapets olika värden. Även tiden utgör en kritisk faktor för vår känslighet inför förändringar. Vad vi uppfattar som kvaliteter i ett landskap är alltså kopplat till våra aktivitetsmönster och till den tid s- rymd som vi befinner oss på en specifik plats. Detta är ett försök att ge ett socialt perspektiv på resonerandet kring ett landskaps tålighet. Hur kan vi nå ett samförstånd mellan expertens och lekmannens bedömning av den landskapsförändring som vindkraften innebär? En möjlig väg, som förordas i vår lagstiftning och som betonas i den nya , är samråd. Hur detta samråd bedrivs påverkar i stor utsträckning plan e- ringsprocessen för vindkraft, vilket framöver kommer att exemplifieras. Först skall vi dock se lite närmare på vilken innebörd vi lägger i begre p- pet landskap. Diskussionen angående vindkraftens visuella och estetiska1 effekter har tagit fart . Vi har felaktigt rubricerat dessa dis- kussioner så som vindkraftens effekter på landskapet , den korrekta ru- briken vore vindkraftens effekter på våra vyer. Vindkraftens visuella effekter på våra vyer är en del av dess landskapspåverkan, men ett lan d- skap är inte bara något att se på. Landskapet är ett flöde av bl. a resu r- ser och människor och rum. Fysisk form och fysiska relationer mellan landskapets olika element är det vi ser, men det vi upplever är också beroende av osynliga funktionella och emotionella bindningar 1Svenska Ordlista definierar estetik så som vetenskapen om det sköna. Estetik definieras dock bl a i så som kunskap från våra sinnen vilket är mer korrekt eftersom ordet estetik kommer från Grekiskans aisthanesthai dvs att uppfatta, förnimma, märka. 182 Bilaga Vindkraft i människors landskap mellan människa och landskap över tiden. Andra osynliga avgränsningar i landskapet utgörs av tex. nations- och ägogränser. Människans värld, kulturen, är alltså både materiell och immateriell i landskapet. De normer och värderingar som styr forskningen och frågeställningar kring landskapets förändring kan sammanfattas i tre kategorier av def i- nitioner av begreppet kulturlandskap2. Den första kategorin kan kallas den klassiskt kulturgeografiska, vilken definierar kulturlandskapet så som ett landskap vilket står under ständig mänsklig påverkan. I den andra kategorin av definitioner utgörs landskapet av olika miljö- er/omgivningar till vilka man fäster ett visst värde. Den tredje kategorin av definitioner säger att landskapet utgörs av olika platser som fyller en viss funktion för en viss grupp av människor i ett givet socioekonomisk sammanhang. Den administrativa traditionen i , som givit skydd åt och bevarat många objekt, har fragmentiserat landskapets historia genom en intresseindelning. Sammanhangen och kontinuiteten håller sakta på att försvinna 3. I det moderna jordbrukslandskapet slås allt fler mindre en- heter i hop till stordriftsvänliga åkrar, märgelgravar fylls igen och bete s- hagar plöjs upp. Bevarandevärden i dessa landskap fragmentiseras och presenteras utan ett funktionellt sammanhang. Det uppstår en konkur- renssituation mellan landskapets olika värden och funktioner som hind- rar en fungerande samförståndslösning. Vad som skall bevaras och/eller gynnas definieras utifrån ett värdesy- stem som utvecklats bland tjänstemän och forskare med olika kunskaps- bakgrund och som saknar en praktisk relation till det lokala landskapet. De offentliga åtgärderna för skydd av natur- och kulturlandskap syftar till en mer uthållig utveckling av landskapet, men i realiteten undermine- ras allt mer förutsättningarna för ett levande landskap. Detta sker genom att de lokala förutsättningarna och den sociala strukt u- ren inte alltid står i harmoni med centrala och regionala målsättningar. Vindkraft i människors landskap 5 183 Vi behöver söka efter värden som kan samexistera i landskapet för att på så sätt kunna värna om den sociala struktur som ger och har givit up p- hov till kulturlandskapet4. Genom att öka förståelsen för hur olika mar k- användningsalternativ och brukningsmetoder påverkar landskapsutveck- lingen på lång sikt, ökar möjligheterna för ett levande och fungerande landskap med synliga rötter i historien. Vindkraften kan uppfattas som en symbol för utvecklingen av förnybara energislag och kan därför bli föremål för en politisk diskussion angående behovet av ett nytt energisystem och allt vad detta kan tänkas innebära för välfärden. Människors inställning till en utbyggnad av vindkraften är beroende av att de upplever att den fyller en funktion, dvs. att det finns ett behov av vindkraft. Framtidens energisystem kan tänkas bygga mer på den lokala platsens behov av energi och egna förutsättningar att til l- godose detta behov. Med denna framtidsvision kan man ganska enkelt se möjligheterna att kunna förklara vilka krav den egna energikonsumtio- nen ställer på den egna omgivningen, landskapet och naturen. tycks det vara svårt för många människor att acceptera ett visuellt intrång i närlandskapet, medan diffusa långtidsverkande, långsamma, irreversibla och nedbrytande förändringar fortgår utan större protester. Det man inte ser det finns inte och således blir det som vi ser föremål för stort intresse. I ett tekniskt system som anses fungera bra kan det vara svårt att motivera behovet av nya lösningar, liksom det kan vara svårt att i vissa fall motivera behovet av att minska energikonsumtionen då vi kan tillgodose det energibehov som finns just . I takt med att konkurrensen om utrymmet i våra landskap ökar, ökar också problemen med att introducera ny teknik. Epitet som bästa tän k- bara teknik räcker inte längre för att övertyga. Frågorna: Bästa, hur? och Bästa för vem? Ett område som är kopplat till dessa frågor är de så kallade externa kostnaderna för energiproduktion. Ett försök till definition av externa kostnader är: 184 Bilaga Vindkraft i människors landskap - en extern kostnad utgörs av den kostnad som drabbar någon på grund av förädling, distribution eller användning av energi och som inte räknas in i energipriset6. Exempel på vad externa kostnader skulle kunna inne- fatta är: ·kostnader för hantering av avfallsprodukter ·kostnader i samband med effekter av luftföroreningar, tex. Listan kan göras lång. De externa kostnaderna lyfter fram framtidspe r- spektivet. Kortsiktiga vinster skapar ingen bärkraftig utveckling, en san- ning som blir allt mer uppenbar . Vindkraftens fördelar blir synbara på men då främst på en nationell och global nivå. Reduceringen av luftföroreningar och användningen av förnybar energi som inte skapar miljöfarliga avfallsprodukter torde dock även bli positivt kännbara effekter för den lokala miljön. Vindkraften blir mer samhäll s- ekonomiskt intressant i takt med att priset på energi allt mer kommer att spegla energikällans externa kostnader det vill säga effekter på miljön. Vindkraften är relativt unik då det gäller förändringstakten eftersom den kan förändra den visuella landskapsupplevelsen, beroende på om den sätts upp eller plockas ner. Förändringen är helt reversibel men drastisk, eftersom den innebär ett nytt vertikalt fenomen som alstrar rö- relse i landskapet och som plötsligt dyker upp. Verklighetens vindkraftverk har i undersökningar (av människors erf a- renheter och inställning till vindkraft gjorda ) visat att tillvänjningsprocessen är mycket snabb vad gäller storleken på verken och i högsta grad beroende av att vindkraftverken snurrar 7. Snur- randet bekräftar vindkraftverkens funktion dvs. produktionen av energi. förlitar sig allt fler på visualiseringar av vindkraftverk utifrån olika bildvinklar för att göra en bedömning av påverkan på landskapet. Kv a- liteten kan variera liksom underlaget till den utformning som valts. Presentationen av en visualisering av en vindkraftanläggning kräver ett visst grundläggande socialt förarbete för att inte enbart de visuella e f- fekterna skall betonas i en analys av sk landskapspåverkan. 6Munksgaard m fl., 1995 7Hammarlund, 1997 och 1998 Vindkraft i människors landskap 5 185 av hur mycket det går att manipulera bilder av vindkraft (på ett positivt eller negativt sätt) i ett landskap, så är vi kanske bäst hjälpta av befintl i- ga vindkraftverk för att skapa oss en förståelse av verklighetens vin d- kraft och för att få en fungerande relation till denna energikälla. God kommunikation med lokalbefolkning är en förutsättning för att de uppsatta vindkraftmålen skall kunna förverkligas. Att upprätthålla al l- mänhetens i allmänhet positiva inställning till vindkraft handlar om att kunna legitimera sina val och handlingar. Bristande planering leder ganska snabbt till felplacerade vindkraftverk vilka påverkar opinionen i negativ riktning och motar bort nya vindkraftprojekt från de mest attrak- tiva platserna. Planerarens centrala uppgift är att samordna och kommu- nicera ut målsättningar på ett för alla begripligt sätt och att hålla sig ö p- pen för alternativa lösningar. Vindkraftens utbyggnad är beroende av de jämförelser som människor kan göra mellan vindkraftens effekter på sin omgivning och värdet av en miljövänlig energiproduktion. Det handlar om att kunna acceptera e f- fekten på det egna landskapet i synnerhet, genom den nytta som vind- kraften kan göra för en bättre miljö i allmänhet. Förutsättningen för en sådan acceptans är också en välanpassad lokalisering av det enskilda projektet. De lokala förutsättningarna utgör ramen för utbyggnadens omfattning och storlek. För att främja människors möjligheter att vänja sig vid vindkraften bör utbyggnadstakten anpassas till den takt som det är möjligt att inhämta närboendes reaktioner och erfarenheter. Lokalb e- folkningen kan i ett tidigt skede involveras i vindkraftprojekten och bely- sa vilka planeringsval och lokaliseringsaspekter som kan mötas av fram- gång eller misslyckande.8 Planeraren har en utsatt position som en slags medlare mellan det all- männas intressen och det enskilda vindkraftprojektets. Den projektör som satsar på vindkraft för att värna om miljön blir fö r- vånad över de effekter som vindkraften tillskrivs i tillståndsprocessen. 186 Bilaga Vindkraft i människors landskap För allmänhetens del påverkas benägenheten att acceptera inte bara av innehållet i ett förslag utan också av hur man anser sig behandlad. Då yttre aktörer tar sig in på den lokala scenen, utan tanke på de känsl o- strömmar som ett utvecklingsprojekt kan skapa hos lokalbefolkningen, etableras grunden för misstro. Sådan misstro mot de ansvariga männ i- skornas agerande kan ligga till grund för ett lokalt motstånd mot vin d- kraftetablering. En negativ inställning färgar därmed av sig på tankar och värderingar av vindkraftens estetiska och ljudmässiga effekter. En framkomlig väg för att underlätta i dialogen kring vindkraftetabl e- ringar är att från tillståndsgivande myndighets sida betona information s- behovet till den närmst berörda allmänheten. Det gäller alltså att olika projektörer förstår vikten av tidig och bra information kring den tänkta vindkraftanläggningen. Den närmst berörda allmänheten skall inte öve r- raskas i media av vidlyftiga vindkraftplaner utan genom projektörens försorg vara väl bekant med att planer föreligger innan samråd hålles. Definitionen av information i ett sent skede kan vara: har redan publicerat artiklar angående omfattande vind- kraftplaner, Ryktet om samråd mellan projektör och tillståndsgivande myndighet har spridits, Samråd har hållits med ett fåtal närvarande med resultatet att övriga som ej kunnat närvara känner sig överkörda, Artiklar i lokalpressen angående samråd har förbisetts av ett stort antal personer. Följden av att informera sent och bristfälligt kan vara förödande för ett vindkraftprojekt och för en ev. framtida utbyggnad. Den information som kommer för sent kan möta en relativt negativ publik. Irritation up p- står på grund av omständigheterna kring vindkraftprojektet och inte på grund av tankarna på vindkraftverk. Ett förhållande som ofta kan iaktt a- gas i vindkraftsammanhang. FYRA EXEMPEL PÅ VINDKRAFTPLANERING Att utarbeta en plan för vindkraftetablering involverar ett antal viktiga moment. Turordningen för dessa moment och vad man lägger tonvikten på i planarbetet kan vara av avgörande betydelse för planens framtida Vindkraft i människors landskap 5 187 Ett planinstrument kan balansera upp enskilda personers värderingar av specifika landskapsintressen genom att se till hela land- skapets dynamiska verklighet. Utgångsläget för planeringsarbetet med vindkraft är ofta en önskan om att styra upp situationen, att få en känsla av kontroll över utvecklingen och finna grunden för en fungerande til l- ståndsbedömning. Här skall ges fyra verklighetsbaserade exempel på hur den kommunala planeringsprocessen för vindkraft kan se ut, men först lite om utgångsläget för planeringsarbetet och vindkraften. Förutsättningarna för vindenergiproduktion styrs av tillgången på läm p- ligt utrymme i landskapet. Lämpligheten avgörs naturligtvis av vindfö r- hållanden vilka påverkas av topografi, vegetation och i viss utsträckning omgivande byggnader. Lämpligheten för lokalisering av vindkrafta n- läggningar avgörs också genom möjligheter till nätanslutning och genom bedömningar av risken för konflikt och störning på andra intressen som tex. kultur- och naturvård. Vindkraftplanen öppnar möjligheten att b e- döma förutsättningarna för vindenergiproduktion i ett längre tidspe r- spektiv. Planen kan identifiera och beskriva de direkta och indirekta ef- fekter som vindkraften kan medföra dels på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, landskap och kulturmiljö, dels på hushållnin g- en med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt, dels på annan hu s- hållning med material, råvaror och energi. Den kommunala vindkraft- planen kan således ge vindkraftutbyggnaden både ett lokalt och globalt perspektiv och rum, vilket rimmar väl med rådande miljölagstif t- ning. De moment som har iakttagits genom fallstudier av planeringsprocessen för vindkraft är följande: A.geografisk avgränsning av konkurrerande intressen, B.värdering av konflikt, C.kartering av utrymme för vindkraft, 9Utarbetade planförslag (översiktsplaner) ska ställas ut för offentlig granskning. Det betyder att förslaget, ofta tillsammans med viktigt underlagsmaterial, visas upp i en lokal som är öppen för allmänheten. Utställningen ska annonseras på kommunens anslagstavla och i ortspressen. Efter utställningstiden beslutar kommunen vilka ändringar som ska göras med anledning av de synpunkter som förts fram. Blir det stora ändringar måste planförslaget ställas ut en gång 188 Bilaga Vindkraft i människors landskap I exempel I har kommunen strävat efter en etappvis utbyggnad av vind- kraft i områden som funnits lämpliga. Lämpligt utrymme för vindkraft i landskapet har man funnit genom att ur expertens/planerarens perspektiv eliminera områden som i någon omfattning äger kulturhistoriska värden och/eller naturskydds värden. Områden av betydelse för bevarande av en specifik landskapstyp har också undandragits liksom kustnära områden av stort intresse för rekreation och sommarboende. Kvarstår gör till största delen områden i utpräglad storskalig jordbruksbygd. Utbyggn a- den har till stor del orienterats kring befintliga vindkraftverk. Planen har ställts ut och ett fördjupat samråd om planen har genomförts i form av en enkätundersökning bland den närmst berörda allmänheten. Reaktioner har visat en stor acceptans vad gäller vindkraft bland den berörda al l- mänheten, som menar att fler områden bör tas i anspråk för vindkraftu t- byggnad. Responsen har varit mycket god vad gäller kommunens initia- tiv att aktivt söka synpunkter på planförslaget. I exempel II har man intagit en liberal hållning till vindkraftsetablering. Översiktsplan för vindkraft har antagits då vindkraftverk kontrollerar stora områden. De ytor som funnits lämpliga för en utbyggnad av vin d- kraften har reducerats utifrån redan inmutade intressesfärer. Planen är dock mer liberal i tonen (än exempel I) då det gäller tolkningen av risk för konflikt mellan vindkraft och andra intressen. I exempel III finns väldigt få befintliga vindkraftsetableringar vilket ger utrymme för ett grundläggande utredningsarbete. Utredningsarbetet grundar sig på en landskapsarkitektonisk beskrivning av olika land- skapstyper och utifrån denna beskrivning görs en bedömning av konflik t- risk. Tolkningen av konfliktrisker skall utvärderas av kommunens plane- rare samt genom en undersökning av allmänhetens inställning till vin d- kraft i ett antal nyckelområden. I exempel IV finns få vindkraftetableringar men en rad är i antågande, där ibland ett mycket tongivande och stort vindkraftprojekt. Kommunen har beslutat att aktivt söka ett samråd med allmänheten i de områden som äger förutsättningar för vindkraft. Särskild tonvikt läggs på info r- mation och visualiseringar till närmst berörd befolkning i anslutning till till innan godkänner det. Därefter går förslaget till ko m- munstyrelsen som bereder ärendet inför kommunfullmäktiges beslut om ant a- gande. Vindkraft i människors landskap 5 189 det mer omfattande vindkraftprojektet. Utvärdering av resultat från sam- råd och reaktioner på utskickade visualiseringar kommer att, tillsam- mans med en detaljerad beskrivning av kommunens olika landskapsty- per, ligga som underlag för planeringsarbetet och tillståndsgivning för vindkraftanläggningar. I exempel I, II och III återfinns moment A-G i nämnda turordning. Fö r- utsättningarna och tillvägagångssättet varierar dock. I exempel IV finner vi att några moment ändrat turordning och något återkommer: D.samråd kring befintliga verk och i områden där nya är planerade, B.värdering av konflikt, A.geografisk avgränsning av konkurrerande intressen, C.kartering av utrymme för vinkraft, Varje plats är unik vad gäller både landskap och människor. Det är dock möjligt att utifrån lokal kunskap göra en bedömning av vilken planerings process som bör kunna leda till mindre konkurrens om utrymme och mer samverkan mellan olika intressen, vilket skapar underlag för en bred ac- ceptans och till och med ett välkomnande av vindkraften. En välplanerad vindkraftanläggning smyger sig inte på utan annonserar sin ankomst, förklarar sitt syfte, engagerar närboende och informerar om sin teknik.