sou · GNB336 · 2000-01-01 00:00:00 — Av de omständigheter som har betydelse för en styrelseledamots behörighet är det bara beslut av rätten om förvaltare enligt som inte rutinmässigt rapporteras till PRV. Om PRV genom de nämnda registren eller på annat sätt får uppgift om att exempelvis en styrelseledamot har avlidit, försatts i konkurs eller fått näringsförbud avför PRV ledamoten ur registret. Om det finns en suppleant som kan träda in vidtar verket inte någon ytterligare Finns det inte någon suppleant kan styrelsen vara beslutför med kvarvarande ledamöter. I så fall antecknar PRV i registret att styrelsen inte är fulltalig. Anteckningen förs också in på de registreringsbevis som utfärdas. Den utgör en påminnelse om att bolaget bör utse en er- sättare senast vid nästa ordinarie bolagsstämma. Om avgången innebär att antalet styrelseledamöter gått ner till hälften eller en ännu mindre andel av hela det antal styrelseledamöter som bolagsstämman fastställt i samband med det senaste styrelsevalet, måste PRV ingripa, eftersom bolaget då saknar en beslutför styrelse. Ingripandet inleds med att PRV sänder en påminnelse till bolaget med en anmaning att utse så många ledamöter som behövs för att styrelsen skall bli fulltalig och anmäla de nyvalda till PRV (jfr 13 kap. 6 a § ABL). Påminnelsen behöver inte delges bolaget utan det är tillräckligt att den sänds med vanlig post till bolagets senast anmälda postadress (prop. 1994/95:67 s. 36). utfärdade PRV 1.182 sådana påminnelser. Motsvarande antal var 672. Vidtar bolaget inte några åtgärder inom den angivna tiden före- lägger PRV bolaget samt aktieägare och borgenärer som vill yttra sig i ärendet att komma in med skriftligt yttrande till myndigheten . I föreläggandet upplyses att bolaget kan försättas i likvidation om behörig styrelse inte anmäls inom angiven tid. Föreläggandet skall delges bolaget, om det kan ske på annat sätt än genom kungörelse- delgivning enligt 15-17 §§ delgivningslagen (1970:428), och kungöras i Post- och minst två och högst före utgången av den utsatta tiden. I de flesta fall räcker det att PRV skickar en påminnelse för att bolaget skall vidtaga rättelse. Möjligheten att förelägga bolag att vid äventyr av tvångslikvidation yttra sig över att behörig styrelse saknades behövde bara utnyttjas i 422 fall och 252 fall . Av dessa bolag försattes 276 i likvidation. Kommittén skall överväga vilka åtgärder som behövs för att lösa problemen med de styrelselösa bolagen. En möjlighet som kommittén är ålagd att överväga för att komma till rätta med bolag som helt saknar registrerad styrelse är att skärpa de nuvarande likvidationsreglerna. I direktiven anges två sätt att åstad- komma en sådan skärpning. Det ena är att förkorta de tidsfrister som gäller för likvidationsförfarandet (1) och det andra är att införa bestämmelser om att ett aktiebolag som under viss har saknat registrerad styrelse kan försättas i likvidation utan hinder av att det under likvidationsförfarandet anmäler ny styrelse (2). Kommittén är fri att pröva även andra lösningar. Kommittén skall vidare överväga problemet att styrelseledamöter påstår att de har avgått. En lösning kan vara att utseende och entledigande av styrelseledamöter skall ges rättsverkan först i och med registreringen (3). Kommittén skall också överväga mera begränsade regler, t.ex. att ett beslut att utse en styrelseledamot eller en styrelse- ledamots avgång eller entledigande förfaller om det inte anmäls för registrering inom en viss (4). Kommittén behandlar dessa fyra frågor under särskilda rubriker. 4.1.3.1Frågan om förkortade tidsfrister i likvidationsförfarandet Likvidationsförfarandet kan indelas i två faser, påminnelsefasen och föreläggandefasen. Den första fråga som inställer sig när det blir aktuellt att snabba på förfarandet är om det är möjligt att avstå från på- minnelse vid tvångslikvidation. lagfästes med möjligheten att besluta om en särskild avgift motsvarande kost- naderna i likvidationsärendet och utgör en nödvändig förutsättning för att sådana avgifter skall kunna åläggas. Det är dock i och för sig möjligt såväl att avskaffa dessa avgifter som att döma ut dem utan föregående påminnelse. Som framgått av det föregående är emellertid påminnelseinstitutet av allt att döma ett väl fungerande institut. Det är rimligt att PRV inleder sitt förfarande med en enkel påminnelse i vanligt brev, om att bolagets styrelse inte uppfyller lagens krav och att bolaget bör anmäla ny ledamot så att styrelsen blir behörig igen. Eftersom delgivning inte erfordras är det billigt med påminnelser. Den tid som PRV brukar ange i sina påminnelser är inte särskilt lång och har bestämts med hänsyn till den tid det tar att kalla till och hålla bolags- stämma. Den kan därför inte göras mycket kortare. Det för kommittén avgörande argumentet är emellertid att påminnelseinstitutet framstår som förhållandevis effektivt med hänsyn till den begränsade och billiga myndighetsinsatsen. I av fallen räcker det att PRV skickar en påminnelse för att bolaget skall vidtaga rättelse. Det kan förekomma att PRV har sådan information om ett bolag eller dess styrelse att det får anses mindre lämpligt att utfärda på- minnelse. Det kan för att ta ett exempel gälla ett bolag som varit föremål för likvidationsförfarande men i sista stund anmält ny styrelse i följd varav PRV avskrivit likvidationsärendet. Om den nya styrelsen avgått så snart avskrivningsbeslutet meddelats, bör PRV kunna utfärda ett nytt likvidationsföreläggande. Det kan emellertid ske redan enligt nuvarande bestämmelser. På grund av det anförda anser kommittén att det inte finns skäl att ändra i de nuvarande påminnelserutinerna. Kan tiden för yttrande förkortas? Om ett bolag fått en påminnelse om att vidtaga rättelse men inte anmält behörig styrelse inom angiven tid, måste PRV gå vidare och utfärda ett föreläggande för bolaget samt dess aktieägare och borgenärer att komma in med ett yttrande i frågan om bolaget skall försättas i likvidation. Tiden bestäms av PRV med hänsyn tagen till att före- läggandet skall kungöras i Post- och minst två och högst före utgången av den utsatta tiden. Det är i prak- tiken inte möjligt att kungöra föreläggandet som det meddelas. Minsta tiden för yttrandet blir därför drygt . Enligt PRV:s rutiner bestäms tiden regelmässigt vilket tillsammans med en påminnelsetid innebär att ett bolag utan behörig styrelse normalt försätts i likvidation drygt efter det att PRV inlett förfarandet. Ett likvidationsförfarande på grund av en så allvarlig brist som att bolaget saknar behörig styrelse bör enligt kommitténs mening inte ta så som det gör med gällande regler och PRV:s nuvarande rutiner. Myndigheten har upplyst att den för kallelse på bolagsborgenärerna i samband med fusion (se 14 kap. 16 § ABL) tillämpar av . Det är enligt kommitténs mening en mera lämplig tid men kommittén anser att man i ärenden om tvångslikvidation på nu aktuell grund kan korta av tiden ytterligare med hänsyn till att det är angeläget att varje aktiebolag har en behörig styrelse. Föreläggandet har som regel föregåtts av en påminnelse och kommer då inte överraskande för bolaget. Av hänsyn till bolagets borgenärer bör emellertid tiden för ytt- rande inte vara för kort. Kommittén menar att den aldrig bör understiga en månad. Det bör emellertid finnas möjlighet för PRV att i det enskilda fallet bestämma för yttrandet än som sagts , t.ex. när föreläggandet inte har föregåtts av påminnelse. Någon längsta tid för yttrandet bör därför inte anges i lagen. På grund av det anförda föreslår kommittén att tiden för yttrandet skall vara minst en månad. Ett bolag som saknar behörig styrelse kommer då att kunna försättas i likvidation plus en månad, dvs. drygt från det förfarandet inleddes. Det inne- bär en halvering av tiden jämfört med nuvarande ordning. Det är ändamålsenligt att den kortaste tiden för yttrande är enhetlig för samtliga likvidationsgrunder som PRV har att pröva och att gäller för kallelse till förhandling i de fall rätten skall pröva lik- vidationsfrågan. Kommittén föreslår därför att den tid som angivits i föregående stycke även skall gälla för övriga likvidationsgrunder. Behöver föreläggandet kungöras? Den minsta tid för föreläggande som kan tillämpas blir den tid som anges i lagen med utgångspunkt för kungörande av före- läggandet i Post- och . Det väcker frågan om det är möjligt att avskaffa kungörelseförfarandet. Kommittén vill för sin del besvara den frågan nekande. Att bolaget riskerar att försättas i likvidation kan ha stor betydelse för dess aktieägare och borgenärer. De måste ha möjlighet att bevaka att bolaget inte upphör utan att de får kännedom om det. En sådan bevakning kan de uppnå genom att läsa Post- och . Om kungörelse- plikten försvinner finns det ingen annan lika enkel och billig möjlighet att ordna denna bevakning. Att avskaffa kungörelseförfarandet är med hänsyn till det sagda inte möjligt. Behöver föreläggandet delges bolaget? Den tid som enligt vad nu sagts kan vinnas genom att tiden för yttrande förkortas förutsätter att bolaget kan delges föreläggandet . Lagen kräver nämligen att föreläggandet delges bolaget, varvid kungörelsedelgivning inte utan vidare godtas. Det ligger i sakens natur att det kan vara svårt att finna någon som är behörig att ta emot en delgivning på bolagets vägnar när detta enligt aktiebolagsregistret helt saknar styrelse. var delgivningssvårigheterna också betydan- de. Genom de nya bestämmelserna om särskild delgivning med aktiebolag har av allt att döma situationen förbättrats radikalt. De nya bestämmelserna har visserligen inte varit i kraft att det går att säga att problemen är helt lösta men enligt vad PRV upplyst fungerar den nya ordningen tillfredsställande. För bolag som har någon eller några styrelseledamöter registrerade tillämpar PRV för tids vinnande ofta delgivningslagens bestämmelser om ordinär delgivning, dvs. föreläggandet sänds i vanligt brev med mottagningsbevis, eftersom sådan delgivning, när mottagaren utan omgång sänder mottagnings- beviset till PRV, går fortare än särskild delgivning med aktiebolag. Det finns situationer då PRV måste använda sig av traditionella metoder för delgivning. Om exempelvis bolaget inte har anmält någon postadress till PRV kan särskild delgivning med aktiebolag inte ske. För sådana situationer måste PRV ha tid att uttömma alla delgiv- ningsmöjligheter. Kommittén har i det föregående föreslagit att någon längsta tid för föreläggandet inte skall anges i lagen för att ge PRV möjlighet att laga efter läglighet i situationer av nu ifrågavarande slag. De nuvarande rutinerna för delgivning ger alltså såvitt framkommit inte upphov till några påtagliga problem. Det är också högst rimligt att ett föreläggande i ett för bolagets bestånd avgörande ärende om tvångslikvidation delges bolaget. Kommittén föreslår därför inte några ändringar såvitt gäller skyldigheten att delge bolaget föreläggandet eller formerna för delgivningen. 4.1.3.2Frågan om tvångslikvidation skall kunna fullföljas utan hinder av att bolaget under förfarandet anmäler en ny styrelse Det har förekommit att ett aktiebolag enligt aktiebolagsregistret helt saknat styrelse . När PRV inlett likvidations- förfarande mot bolaget, har detta för registrering anmält en behörig styrelse och PRV avbrutit likvidationsförfarandet och avskrivit ärendet. Så snart avskrivningsbeslutet fattats har den nya styrelsen avgått och bolaget anmält detta för registrering vilket lett till att bolaget återigen stått helt utan registrerad styrelse. PRV har då inlett ett nytt likvida- tionsförfarande med risk för att detta avslutas på samma sätt. Det är mot denna bakgrund kommittén har fått i uppdrag att pröva om det borde vara möjligt att under angivna omständigheter fullfölja en tvångslikvidation utan hinder av att bolaget under förfarandet anmäler ny behörig styrelse. Om en tvångslikvidation av ett bolag på den grunden att bolaget enligt aktiebolagsregistret helt har saknat styrelse inte skulle kunna stoppas av bolaget genom att det utser behörig styrelse och anmäler den för registrering medan ärendet står öppet hos PRV, finns det mycket lite anledning att sända påminnelse och föreläggande till bolaget. Inte heller framstår det som motiverat med delgivning och kungörelse av föreläggandet. Aktieägarna och bolagsborgenärerna skulle ju med en sådan regel inte heller kunna påverka utgången i lik- vidationsärendet. Det enda som skulle kunna förhindra att bolaget tvångslikvideras är extraordinära omständigheter, som att bolaget sänt in anmälan för registrering innan PRV inledde förfarandet men verket har försummat att registrera uppgifterna, något som får förutsättas ske så sällan att det inte finns skäl att i detta sammanhang räkna med den möjligheten. Det är tydligt att den reglering som har skisserats kan karaktäriseras som summarisk på gränsen till drakonisk. Det finns då anledning att hålla i minnet den statistik rörande PRV:s rutiner som har redovisats ovan. Siffrorna ger vid handen att det endast är ett fåtal bolag, motsvarande några promille av samtliga bolag, som under saknar behörig styrelse. Problemet är med andra ord inte så stort om man bara ser till antalet be- rörda bolag. Det finns dessutom skäl att anta att det bara är i rena undantagsfall som bolag utan styrelse eller med obehörig styrelse kan sättas i samband med bolagsplundring och annan ekonomisk kriminalitet. Som kommittén ser det skapas de största problemen för polis och åklagare som arbetar med ekonomisk brottslighet inte av att aktiebolag saknar behörig styrelse utan av att styrelsen består av bulvaner, s.k. målvakter. Det problemet kan man emellertid inte komma till rätta med genom bestämmelser om att förordnande om tvångslikvidation i vissa fall skall kunna meddelas utan hinder av att bolaget under förfarandet anmäler ny behörig styrelse till PRV. Det finns sannolikt nära 200.000 aktiebolag, motsvarande av samtliga aktiebolag, där styrelsen består av en enda ledamot och en enda suppleant. Inte sällan är suppleanten en nära släkting till styrelseledamoten och saknar närmare kunskaper om aktiebolaget. Avlider styrelsefunktionären måste styrelsen kompletteras med ny styrelseledamot eller suppleant och anmälan för registrering ske till PRV. Man kan inte räkna med att suppleanten eller döds- bodelägarna alltid känner till detta och under rådande omständigheter vidtar de åtgärder som aktiebolagslagen kräver. En be- stämmelse om att ett aktiebolag som i aktiebolagsregistret stått utan registrerad styrelse i t.ex. i sträck skall försättas i likvida- tion utan hinder av att behörig styrelse anmäls medan likvidations- ärendet prövas av PRV kan därför enligt kommitténs mening slå orimligt hårt. Kommittén menar sammanfattningsvis att den ordning som antyds i direktiven inger stora betänkligheter. Aktieägarna och framför allt bolagsborgenärerna riskerar rättsförluster om bolaget utan vidare för- sätts i likvidation. De nuvarande rutinerna framstår också i de fall som diskuteras som på det hela taget väl utformade. PRV bevakar automatiskt att registrerade bolag har behörig styrelse och har rutiner som innebär att verket snabbt utfärdar en påminnelse till bolaget om behörigheten är bristfällig. Det framstår också som närmast självklart för kommittén att om PRV upptäcker att ett aktiebolag i aktiebolags- registret står helt utan styrelse, verket bör sända en påminnelse till bolaget med anmodan att anmäla en behörig styrelse. Om påminnelsen inte leder till avsett resultat är det för kommittén naturligt att PRV förelägger bolaget att yttra sig om bristen på behörig styrelse vid äventyr av tvångslikvidation. Hänsynen till bolagets aktie- ägare och borgenärer kräver att föreläggandet kungörs och att bolaget delges föreläggandet. Erfarenheten visar att bolag som blivit förelagda att yttra sig ofta anmäler behörig styrelse. Det skedde i av fallen. Det finns inga uppgifter om i vilken utsträckning dessa bolag helt saknat styrelse men siffrorna tyder på att en drakonisk bestämmelse om att långvarig brist på behörig styrelse inte kan avhjälpas under ärendets hand- läggning hos PRV kan få olyckliga effekter. På grund av det anförda lägger kommittén inte fram något förslag om att tvångslikvidation skall kunna fullföljas utan hinder av att bolaget under förfarandet anmäler en ny styrelse. 4.1.3.3Frågan om registrerade styrelseledamöter som sanningslöst påstår att de har avgått I en rapport från åklagarväsendet (rapport 1996:1 om bolagsplundring s. 54) som överlämnats till regeringen anförs att det är vanligt att perso- ner som är registrerade som styrelseledamöter i aktiebolagsregistret påstår att de i själva verket hade avgått före en viss kritisk tidpunkt och att de därför inte kan göras ansvariga för de handlingar som företagits i bolagens namn. presenteras ett förfalskat bolagsstämmo- protokoll eller styrelseprotokoll till stöd för påståendet. För att komma till rätta med problemet föreslås i rapporten att förändringar i kretsen av styrelseledamöter skall ges rättsverkan först i och med att uppgifterna om förändringarna registreras hos PRV. Kommittén har fått i uppdrag att pröva om det finns några problem med en sådan ordning. I aktiebolagslagen finns bestämmelser om registreringens positiva och negativa rättsverkningar. Dessa bestämmelser har till syfte att skydda tredje man som träder i förbindelse med ett aktiebolag och som måste kunna lita på att de som är registrerade som ställföreträdare för bolaget också har behörighet att binda detta. Bestämmelserna har alltså tillkommit i omsättningens intresse och säger ingenting om vilka påföljder som kan åläggas en försumlig eller kriminell ställföreträdare Den omständigheten att någon står registrerad som styrelseledamot i aktiebolagsregistret vid tiden för en viss åtgärd i bolagets förvaltning utgör som kommittén ser det, en omständighet som talar för att leda- moten kan ha ett ansvar för åtgärden men det ankommer på den som för talan om skadestånd eller straff att visa att det faktiskt förhåller sig på det viset. Bevisvärdet av registreringen skall enligt kommitténs mening inte överdrivas. Avgörande torde i praktiken bli andra bevis såsom styrelseprotokoll, kontrakt och andra sådana handlingar som visar vem eller vilka som deltog i det omtvistade beslutet eller vidtog den ifrågavarande åtgärden. En ordning som innebär att ett uppdrag som styrelseledamot börjar och slutar med registreringen i aktiebolagsregistret löser alltså inte de ofta påtalade bevissvårigheterna i brottmål och mål om skadestånd och är dessutom enligt kommitténs bedömning förenad med en rad praktiska olägenheter. Alla bolag skulle då i omedelbar anslutning till styrelseval vara tvungna att för registrering anmäla vilka styrelseledamöter som till- kommit och vilka som avgått. Vid en försummad anmälan skulle det bli problem med de beslut som den nya styrelsen fattade, eftersom den gamla styrelsen skulle komma att stå kvar i aktiebolagsregistret och i lagens mening vara ensam kompetent att fatta beslut i styrelsens namn. Dessa problem skulle komma att uppstå i nära nog samtliga aktiebolag eftersom styrelse normalt väljs på ordinarie bolagsstämma och traditionen bjuder att den nya styrelsen efter stämman håller ett konstituerande möte. Det är tydligt att om konstituerande styrelsesammanträde hålls så nära inpå valet, det inte finns någon möjlighet för PRV att hinna registrera den nya styrelsen innan sammanträdet avslutas. Med tanke på vad nu sagts skulle man kunna tänka sig den ordningen att styrelseuppdraget började när anmälan om valet kommit in till PRV, förutsatt naturligtvis att anmälan efter vederbörlig kom- plettering ledde till att styrelseledamoten registrerades i aktiebolags- registret. Med en sådan modell skulle det ställa sig naturligt att exempelvis verkställande direktören, före bolagsstämman gjorde i ordning en anmälningsblankett till PRV med uppgift om de personer som skulle komma att föreslås som styrelseledamöter och de styrelse- ledamöter som inte föreslås omvalda. Följde stämman detta förslag kunde verkställande direktören efter stämman beordra någon medarbetare på bolagets kontor att per fax eller e-post över- bringa anmälan till PRV. Så snart anmälan expedierats skulle den nya styrelsen kunna sammanträda och fatta giltiga beslut, allt under förutsättning att anmälan sedermera ledde till registrering. I detta sam- manhang skall nämnas att PRV kräver underskrift i original från nya styrelseledamöter. Dessa skulle då få överbringas i efterhand till- sammans med i förekommande fall kompletterande uppgifter om styrelseledamöterna. Den rutin som skisserats är utan tvekan fullt möjlig att genom- föra i större aktiebolag. Mera tveksamt är det om detsamma kan sägas om de många mindre bolag som finns. Det kan antas att det endast med stöd av massiva informationsinsatser skulle vara möjligt att få genom- slag för en ordning som innebar att styrelseval på ordinarie bolags- stämma anmäls till PRV innan konstituerande styrelse- sammanträde hålls. Även om man kan bemästra problemen med det konstituerande styrelsesammanträdet återstår att lösa de svårigheter som uppkommer i den tänkta nyordningen om en styrelseledamot avgår . gäller att uppdraget upphör i samband med att avgången anmäls till styrelsen. Bolaget är skyldigt att anmäla saken för registre- ring och den avgångne ledamoten kan själv göra anmälan. Med den skisserade ordningen skulle uppdraget bestå till dess avgången registre- rats i aktiebolagsregistret. Det skulle få konsekvenser för den som vill avgå. Antag att en ledamot under pågående styrelsesammanträde finner att han inte vill vara kvar i styrelsen eftersom majoriteten är beredd att fatta beslut om åtgärder som han anser vara direkt lagstridiga. Han an- mäler sin avgång vid sittande bord och lämnar samman- trädet. De kvarvarande fattar därefter de beslut som utlöst avgången. Den avgångne anmäler själv att han avgått och detta registreras någon eller . Det torde vara uteslutet att den avgångne styrelseledamoten i detta fall skulle kunna hållas straffrättsligt ansvarig för de beslut som styrelsen fattade sedan han lämnat rummet. Inte heller torde han kunna åläggas skadeståndsansvar enligt aktiebolagslagen på grund av samma beslut. Varken uppsåt eller försummelse kan ju läggas honom till last. Men hur förhåller det sig med styrelseledamotens ansvar om bolaget sedan han lämnat sammanträdet beslutat att inte inbetala innehållna källskatter på föreskriven dag som infaller innan hans avgång blivit registrerad i aktiebolagsregistret? Och vad händer om kvarstående styrelseledamöter bryter mot bestämmelserna om vad som enligt 13 kap. 2 § ABL skall ske om bolaget saknar föreskriven täckning för sitt aktiekapital? Eller försummar att sända in bolagets årsredovisning ? För kommittén står det klart att om det skall införas bestämmelser som innebär att ett uppdrag som styrelseledamot börjar och slutar med registreringen i aktiebolagsregistret, dessa måste kopplas till ett ansvar för bolagets uppkommande förpliktelser vid försummelser av sistnämnt slag. Ett sådant ansvar finns , men ansvaret måste rimligen skärpas något om det skall vara någon mening med nya bestämmelser. Självklart måste det finnas kvar en möjlighet för en styrelseledamot som avgår att freda sig genom en omedelbar anmälan av avgången till Om han emellertid förbiser att anmäla avgången och bolaget inte heller gör anmälan, måste styrelseledamoten tillsam- mans med de övriga svara för bolagets uppkommande förpliktelser. Det är tydligt att en sådan reglering kan leda till resultat som framstår som stötande i det enskilda fallet. På grund av det anförda lägger kommittén inte fram något förslag om att förändringar i kretsen av styrelseledamöter skall ges rättsverkan först i och med att uppgifterna om förändringarna registreras eller an- mäls till PRV.