sou · GNB360 · 2000-01-01 00:00:00 — Nästan samtliga åkare som är anslutna till beställningscentralen är också medlemmar i den ekonomiska föreningen. Beställningscentralen har tillgång till ca 460 fordon och 1 200 förare. Marknadsandelen i är . förfogade tidigare över ca 550 fordon, men har dragit ner på verksam- heten med hänsyn till konkurrensreglerna. Av verksamheten beräknas utgöra samhällsbetalda resor, 30procent privatresor och företagsresor. Uppskattningsvis av alla köruppdrag går via beställningscentralen. All taxameterinformation samlas på en minneskassett i taxametern som töms hos centralen en gång . Centralen sparar och lagrar all information. kommer att gå över till ett nytt trafikledningssystem som bl.a. kommer att innefatta lufttömning. Även härefter kommer all information från taxametrarna att lagras hos centralen. En annan stor beställningscentral ärTaxi Kurir i , som övertog dåvarande Taxikedjan i . Be- ställningscentralen är ett helägt dotterbolag till i med ca 115 anslutna transportörer som förfogar över ca 190taxi- fordon och 500 förare. Beställningscentralen har kontrakt på samhälls- betalda resor samt har såväl företags- som privatkunder. De tre olika formerna av köruppdrag är ungefär lika stora. svarar också för tågtaxi och ersättningstrafik till tågen. Majoriteten av alla körupp- drag – – går via beställningscentralen. använder sig av telefontömning. Tömning till centralen görs två till . All taxameterinformation lagras hos . är en fristående beställningscentral som har ett trettiotal åkare anslutna till sig. Beställningscentralen har tillgång till totalt 44 fordon och ca 100 förare. Nästa alla körningar går via beställnings- centralen. Företagskunder står för av köruppdragen, eller mindre utgörs av privatkunder. Privatkunderna går därvid sällan via beställningscentralen utan plockas upp vid taxistolpar i samband med att taxin står där i väntan på en företagskund. /ägs av fem åkare som alla nyttjar beställning- centralen. Härutöver finns ett tiotal åkare som är anslutna till centralen genom tranportörsavtal. /Taxi har tillgång till 27 fordon och 50–60 förare. Av beställningscentralens kunder beräknas vara företagskunder, av resorna är samhällsbetalda och reste- rande del består av privatkunder. Bolaget uppskattar att omkring 80pro- cent av köruppdragen går genom bestälningscentralen. ägs av en åkare med sex egna fordon. Till beställningscentralen är ytterligare ett tjugotal åkare anslutna genom transportörsavtal. Beställningscentralen har tillgång till drygt 25 fordon och 35 förare. Lerums Taxi har såväl samhällsbetalda uppdrag som företagskunder och privatkunder. De samhällsbetalda resorna svarar för Majoriteten av alla köruppdrag går via beställningscentralen. Minitaxi Beställningscentral MBC i har tre delägare, alla med egna åkerier verksamma inom beställningscentralen. Härutöver är sex åkare anslutna till centralen genom tranportörsavtal. Beställ- ningscentralen har tillgång till ca 30 fordon och ca 80 förare. Av kunderna är 10–företagskunder och resten privatkunder. Beställningscentralen har också viss budverksamhet. Så gott som alla köruppdrag går via beställningscentralen. Förarna är särskilt uppmanade att inte plocka upp kunder från gatan. har själv ett tjugotal taxifordon i verksamheten. Härutöver finns det fem åkare som är anslutna till beställningscentralen genom transportörsavtal. Beställningscentralen har tillgång till ca 25for- don och ca 70 förare. De allra flesta köruppdragen går via beställnings- centralen. Taximarknaden i har länge skilt sig avsevärt från andra städers dels genom att det saknats marknadsledande taxiföretag och dels genom att en betydande del av fordonsparken utgjorts av s.k. minitaxi. har det dock – genom sammanslagningar och uppköp – bildats större beställningscentraler och det finns tre ådanas med ledande ställning; , och . Före avregleringen fanns 350 bilar i , medan antalet nu är upp emot det dubbla. Av dessa samverkar drygt hälften i någon av de ledande beställningscentralerna. bildades genom en sammanslagning av City Cab i och . Bolaget ägs av ett 100-tal åkare (samt ett fåtal före detta åkare) och har tillgång till ca 120 fordon och 350 förare. Verksamheten fördelar sig med 50–på företagskunder, 20–på samhällsbetalda resor och resten på privatkunder. av körningarna förmedlas genom beställningscentralen. Samtliga åkare tömmer all sin taxameterinformation till beställ- ningscentralen, som lagrar denna och sköter kundfakturering m.m. sker tömningen genom att åkarna lämnar in taxameterns minneskort till centralen för tömning. kommer man dock att gå över till lufttömning. i har bildats av f.d. Taxiväxel 90 AB. Bolaget är ett helägt dotterbolag till i . Åkarna är anslutna till beställningscentralen genom transportörsavtal. Beställ- ningscentralen har tillgång till 110–120 fordon och ca 300förare. Centralen har såväl företagskunder som privatkunder. Beställnings- centralen utför också samhällsbetalda resor och andra specialtransporter. Centralen har vidare tillgång till andra fordonsslag än taxifordon, såsom turistbussar. bildades av tolv åkare i . TS-Taxi köpte upp . Be- ställningscentralen har ca 110 åkare, 125 fordon och 250–300 förare. av delägarna är aktiva åkare. Resterande delägare är f.d. åkare som slutat med sin verksamhet. Utöver aktieägarna finns det några åkare som endast är anslutna genom transportörsavtal. TS-Taxi har av marknaden i när det gäller samhällsbetalda resor. För bolagets del står de samhällsbetalda resorna för 50–av verksamheten, företagskunder för 30–av verksamheten och privatkunder för resten. Minst 90procent av köruppdragen går via beställningscentralen. En stor andel av taxifordonen i är, som tidigare nämnts, minitaxi. Minitaxi kännetecknas av små fordon, ofta med fasta lågpriser inom centrala staden. Minibilarna är antingen anslutna till en beställningscentral eller friåkare. De finns tre ledande beställnings- centraler för minitaxi. Sammanlagt finns det 150–200 minitaxi i . får representera ett län med såväl tätorter som glesbygds- områden. Här finns också orter med säsongstrafik, liksom är fallet i . Vidare redovisar vi för situationen i en mindre ort i ett typiskt glesbygdsområde, nämligen . I finns 30–40 beställningscentraler med varierande orga- nisationsform. Vissa av dem är större beställningscentraler – t.ex. , och med över tjugo fordon i taxi- trafik – vilka drivs i aktiebolagsform och ägs av ett antal olika åkerier. Det finns också beställningscentraler som drivs av aktiebolag med bara en eller två aktieägare där aktieägaren äger flera egna fordon och har anställda förare, som t.ex. Koppartaxi i med ca 15 fordon. Andra beställningscentraler utgörs av enskilda mindre åkerier med egen växel. Totalt fanns det , enligt SCB:s Företagsregister, 170 taxi- företag i länet. En stor del av taxiföretagen i är anslutna till , vilket är ett administrativt servicebolag som sköter tömning, fakturering, teknik och marknadsföring. Fakturerings- underlaget överförs via modem över telefonnätet från taxifordonen i de olika beställningscentralerna till som fakturerar varje kund en gång . lagrar rådata från taxametrarna. I finns ett par områden med typisk säsongsverksamhet, exempelvis områdena vid och . I finns , ett åkareägt aktiebolag som förfogar över 18 fordon. är det hög- säsong i och då rullar alla fordonen i så stor utsträckning som möjligt. finns det knappt underlag för att ha mer än 4–5for- don i trafik och –augusti, då skolorna är stängda, är efter- frågan ännu mindre. Det innebär att man inte kan ha förare anställda året runt. Enligt uppgift är det svårt att rekrytera säsongsanställd personal. uppger vidare att det är ovanligt att det kommer åkare från andra orter i landet för att driva taxiverksamhet i . Vid toppar i efterfrågan hjälper i stället åkare från andra när- liggande beställningscentraler till i området. – En annan beställ- ningscentral i Sälenområdet är Taxi, som är en enskild firma med anslutna transportörer. Beställningscentralen hade /99 tillgång till 16 fordon. förekommer mycket liten verksamhet i bolaget. På råder – liksom i – lite speciella förhållanden. Sommar- tid besöks ön av mängder med turister och många privatpersoner åker taxi. däremot är det svårt för ett taxiföretag att klara sig om inte det utför samhällsbetalda resor. Konkurrensen om de samhälls- betalda resorna har stått mellan två beställningscentraler, och f.d. . Vid den senaste upphandlingen erhöll alla samhällsbetalda resor (utom skolskjuts, som upphandlas regionalt). , som hade de samhällsbetalda resorna, har sedan man blivit av med dessa minskat drastiskt i storlek. Beställningscentralerna har ibland tagit in åkare från fastlandet i sina centraler . Vanligast är dock att fastlandsåkarna kommer över till och kör taxi utan att vara anslutna till någon central. kom emellertid nästan inga fastlandsåkare, varför det var brist på taxifordon. har alltså behov av ett tillskott av fordon för att klara turistanstormningen. ägs av 38 aktiva åkare. Vidare är fem åkare an- slutna genom transportörsavtal. Beställningscentralen har tillgång till 45 bilar och drygt 60 förare. Samhällsbetalda resor står för 60–70pro- cent av verksamheten, privat- och flygtaxi för 10–vardera och företagskunder för . går majoriteten av köruppdragen genom beställningscentralen, medan andelen är lägre . och den ekonomiska föreningenDin slog sig samman i en beställningscentral . skall ombildas till och sköta beställningscen- tralen. I kommer därvid 8 åkare att bli medlemmar, med til- gång till 15 taxifordon och ca 15 förare. Din ekonomiska förening består av två personer som äger 5taxifordon och har ca 15 fö- rare. 3 av fordonen är minitaxi. Din är, som transportörer, anslutna till beställningscentral. har fem delägare, de flesta av dem även åkare. I företaget finns tre taxifordon. har två delägare med tre bilar. Företagen har även bussar och kör dessa i såväl linjetrafik som beställnings- och turisttrafik. De båda bolagen har en gemensam eställb- ningscentral. Växeln fungerar så att man har ett gemensamt telfon- nummer som vidarekopplas ut till de fordon som är i trafik för tilfället. Någon stationär beställningscentral finns alltså inte. Taxi och Malgoviks Taxi har beställningsjour . har, utöver de tre egna fordonen, fyra åkare med sex fordon som är anslutna till beställningscentralen. Beställningscentralen har åledess tillgång till tolv taxifordon. Beställningscentralen har tömningsservice för alla tolv fordonen. Andelen samhällsbetalda resor uppgår till , andelen privatkunder till och resten är gods- och budservice samt företagskörningar. 5.3.1Svenska försöksverksamhet med auktoriserade beställningscentraler Vad var auktoriserade beställningscentraler? –1993 gjorde ett försök att införa ett system med auktoriserade beställningscentraler. Verksamhets- idén var att kunderna skulle erbjudas ett system för beställning och utförande av taxitransporter med hög kvalitet och säkerhet. Beställnings- centraler med höga kvalitetskrav skulle kunna dra affärsmässig nytta av att profilera sig under en samlande kvalitetsstämpel. Auktorisationen skulle vara ett budskap till taximarknaden och kunderna om att den auktoriserade beställningscentralen tillämpade affärsregler, reklama- tionssystem m.m. som var gemensamma inom , dvs. upprätthöll en viss minimistandard. Auktorisationen skulle bygga på ett avtalsförhållande mellan eställb- ningscentralen och . Auktorisationen kunde om- fatta beställningscentraler som var medlemmar i förbundet. Auktorisa- tionen skulle ges av , vars förbundskansli var beslutande efter yttrande från respektive distriktstyrelse. Auktorisa- tionen var avsedd att gälla tills vidare, men kunde – vid upprepade anmärkningar eller allvarligt brott mot auktorisationens regler – dras in genom beslut av förbundsstyrelsen. Vid mindre brister kunde förbundet rikta anmärkning mot centralen. Beställningscentralen kunde å sin sida säga upp förhållandet och hade en uppsägningstid på en månad. Att en beställningscentral auktoriserats skulle visas genom utmärk- ning på taxifordon samt marknadsföring och information i media och trycksaker. Kraven på en auktoriserad beställningscentral Kraven på beställningscentralen, för att erhålla auktorisation, var bl.a.: -att alltid hålla öppet, -att ha en bemannad central åtminstone , -att ha ett varierat utbud av taxitransporter, dvs. erbjudande av tran- sporter till privatpersoner samt ytterligare en kategori; företag eller landsting och kommuner, -att kunna ta emot de vanligaste kreditkorten, -att operera med tillräckligt antal fordon – minst fem – för att upprätt- hålla en god service inom sitt huvudsakliga marknadsförings- och serviceområde, -att utbilda sin personal (t.ex. i lokalkännedom, serviceanda, åtagande och skyldigheter, rättsliga bestämmelser), -att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna (t.ex. betala skatter och avgifter), -att inneha gällande företagsförsäkring, -att ha en väl fungerande klagomålshantering, -att upprätthålla en god service i form av bl.a. gott uppträdande samt välskötta och trafiksäkra bilar. Beställningscentralen ansvarade gentemot för att kraven upprätthölls gentemot kunderna. Beställningscentralen måste därför i sina transportörsavtal ha en klausul som även band tran- sportörerna samt ha sanktionsmöjligheter mot transportörerna. Varför genomfördes inte systemet? Främsta anledningen till att systemet inte kom att slå igenom var att de största beställningscentralerna inte deltog. var då ännu inte medlem i och landets största beställningscentral – – valde att ställa sig utanför projektet. Förutsätt- ningarna för idén med auktoriserade beställningscentraler förföll därmed och avslutades . I stället utarbetade en normsamling kallad Svenska Taxiförbundets kvalitetsnormer om god taxitradition. Medlemskapet i innebär ett åtagande att följa dessa kvalitetsnormer. Den som bryter mot god taxi- tradition kan uteslutas ur förbundet. avreglerade sin taximarknad . Vid avregleringen behöll man – i motsats till i – kravet på att alla åkare skall til- höra en beställningscentral. En anledning till detta var att man ville tillförsäkra sig om att det fanns taxifordon tillgängliga dygnet runt. Ett annat skäl, som vägde tungt, var samhällets bristande resurser för til- synen av marknaden. Att lägga en stor del av ansvaret för åkarnas sköt- samhet på beställningscentralen och härefter kontrollera dessa bestäl- ningscentraler ansågs nämligen mindre resurskrävande än att kontrollera varje enskild åkare. Slutligen hade man fått signaler från andra länder, t.ex. , där slopandet av kravet på att tillhöra en beställningscentral gett negativa effekter. I bilaga 3 finns en närmare redogörelse för taxi i och i bilaga 4 ett utdrag ur Act – den lagstift- ning som reglerar taxiverksamheten. För att få driva en beställningscentral i krävs tillstånd från Land Transport Safety Authority (LTSA). LTSA är en fristående myndighet med uppgift att främja säkra landtransporter. LTSA utfärdar säkerhetsföreskrifter för bl.a. taxibranschen och övervakar att dessa följs. LTSA är tillståndsmyndighet för beställningscentraler, åkare och förare samt utövar tillsynen över branschen. LTSA har sju regionkontor runtom i landet som står för tillståndsgivning och tillsyn. För att få tillstånd att driva en beställningscentral (eller taxiorgansa- tion, som det kallas i ) krävs att beställningscentralen: -Upprätthåller dygnet-runt-service (om inte den lokala myndigheten medgett undantag från detta krav). Beställningscentralen ansvarar därvid för att arbetspass schemaläggs enligt lagstiftningen rörande arbets- och vilotider. -Har ett fungerande kommunikationssytem. -Har stadgar som ger centralen kontroll över sina medlemmar. Bestäl- ningscentralen ansvarar för att åkare och förare lever upp till de krav som finns beträffande fordon, uppträdande mot kunder m.m. -Har ett fungerande klagomålshanteringssytem. -Anger inom vilket geografiskt område den kommer att operera. Beställningscentralen ansvarar därvid för att förarna upprätthåller god lokalkännedom inom detta område. -Ansvarar för att förarna behärskar det engelska språket. Ett krav är vidare att alla personer i ansvarig ställning skall vara lämp- liga att handha verksamheten, dvs. ha nödvändiga kunskaper och ha ett gott anseende (alltså inte vara straffade e.d.). Ansvaret för att de enskilda åkarna och dess förare sköter sig vilar alltså på beställningscentralerna. Den beställningscentral vars åkare missköter sig kan i förlängningen mista sitt tillstånd om den inte tar itu med problemet. Beställningscentralen skall föra ett register över samtliga åkare, förare och fordon. Centralen skall också föra ett register över alla klagomål som kommit in och i registret anteckna vilka åtgärder som vidtagits med anledning av detta. LTSA baserar i stor utsträckning sin tillsyn på förekomsten av klagomål. Straffet för en beställningscentral som inte sköter sina åtaganden är höga böter eller återkallelse av tillståndet. I skall alla åkare registrera sin prissättning hos LTSA. Beställningscentralen är behörig att ombesörja registreringen av priset för de anslutna åkarna. Åkaren/beställningscentralen skickar in priset, eller ändringen av priset, jämte prisinformationen till LTSA. LTSAegir- strerar priset och skickar en bekräftelse tillbaka till insändaren. Först härefter får åkaren ändra taxorna i taxametern och ta det nya priset i Handläggningen är enkel och registreringen sker normalt som den kommer in till LTSA. En åkare får inte ta ut ett högre pris än det som registrerats hos LTSA. 6 Taxitrafiken vid terminaler m.m. Vid internationella flygplatser är andelen passagerare som varken saknar lokalkännedom eller inte behärskar svenska särskilt hög. Dessa passagerare känner därutöver inte till villkoren på den svenska taximarknaden, bl.a. att prissättningen inte är reglerad. Sammantaget erbjuder de internationella flygplatserna därmed stora möjligheter för åkare/förare att skörta upp sina kunder eller bete sig bedrägligt gentemot dem på annat sätt. Något statistiskt underlag som visar omfattning av sådana oegentligheter finns inte tillgängligt. Den bild som utredningen erhållit vid sina kontakter med företrädare för flygplatserna är emellertid att uppskörtning av kunder eller dålig service i annan form är tillräckligt omfattande för att flygplatsernas ledning i flera fall sett sig tvingade att vidta åtgärder för att undvika att flygplatsen får dåligt anseende. Även från myndigheternas och branschorganisationernas sida har det framkommit irritation över dessa missförhållanden. Flygplatserna har hög genomströmning av kunder och köruppdragen avser ofta långa resor varför det är särskilt lönsamt för taxiföretagen att trafikera dessa. Såväl efterfrågan som utbudet av taxitjänster är således hög. är utrymmet vid terminalerna begränsat varför det lätt uppstår ordningsproblem i taxiköerna, vilket accentueras av tillström- ningen av mindre seriösa åkare/förare av skäl som redovisats . Detta har lett till att de taxiföretag som efterfrågas av många kunder har svårt att komma fram till terminalerna i den omfattning deras tjänster efterfrågas av kunderna. De flygplatser där behovet av en viss ordning för taxiverksamheten är störst är , , och . De tre förstnämnda har tagit fram olika lösningar på problemen, vilka redovisas nedan. Även situationen på beskrivs. Avslutningsvis lämnas en redogörelse för 80 Taxitrafiken vid terminaler m.m. situationen på Airport i , vilken utredningen besökte . Ett grundläggande problem med taxiverksamheten på är det stora antalet taxibilar som trafikerar området och det förhållandevis begränsade utrymmet utanför terminalerna. Det finns en taxificka utanför var och en av de tre terminalerna 2, 4 och 5. I fickorna får endast mellan 10 och 20 taxibilar plats åt gången. Det är dock inte ovanligt att mellan 400 och 500 taxibilar är på plats på flygplatsen . Taxiverksamheten måste därför organiseras på något sätt och vissa ordningsregler måste finnas för att marknaden skall fungera och, framför allt, kundernas efterfrågan av taxi skall kunna tillgodses. har som markägare och flygplatshållare huvudan- svaret för verksamheten på och vid . meddelar föreskrifter om tillträde till allmänna flygplatser och om upp- rätthållande av ordningen där med stöd av 57 § luftfartsförordningen (1986:171). Gatorna vid terminalerna tillhör i och för sig flygplatsen. De är emel- lertid allmänt befarna och är, enligt beslut av kommunen, att jämställa med allmänna vägar. Vägtrafiken regleras därför genom lokala trafik- föreskrifter. För taxifickorna på flygplatsen gäller dock ordningsregler. Enligt dessa skall all uphämtning av kunder ske genom den organisation på flygplatsen som har till uppgift att samordna fram- kallandet av bilar till taxizonerna vid terminalerna; (). som har avtal med ARTS får således hämta upp passagerare vid flygplatsen. Det är inte tillåtet att ta upp kunder vid flygplatsen utan att passera remoten (se nedan). Överträdelse mot föreskrifterna straffas med böter. I samband med taxinäringens avreglering tecknade Luftfarts- verket och företrädare för taxinäringen ett avtal som syftade till att skapa ett konkurrensneutralt system för tilldelning av köruppdrag till alla taxiutövare som trafikerade flygplatsen. Ett bolag, , bildades för att administrera och organisera taxitra- fiken på . Det första avtalet, ett s.k. Letter of ntent,i ersattes med ett verksamhetsavtal . I verksamhetsavtalet anges bl.a. hur Taxitrafiken vid terminaler m.m. 81 verksamheten skall planeras samt vilka ordningsregler ARTS skall meddela i samråd med (t.ex. skyldighet för de anslutna åkarna att lämna klar och tydlig prisinformation). Av avtlet framgår vidare att verksamheten och ordningsreglerna ytterst syftar till att konsumenten skall få den taxitjänst som han önskar, att ARTS verksamhet inte får bedrivas i vinstsyfte och att de avgifter taxiföraren erlägger till ARTS således endast skall täcka ARTS utgifter. Alla ARTS åtgärder för att ordna taxiverksamheten vid flygplatsen görs under överinseende. En samrådsgrupp har bildats – med representanter från , ARTS samt taxibolag utan ägar- intressen i ARTS – som bl.a. skall bevaka att intentionerna i verk- samhetsavtalet efterlevs och behandla frågor som ordningen vid taxi- fickorna, öppettider och konkurrenssituationen. ARTS har genom ett arrendeavtal tillgång till ett större område på flygplatsen där bl.a. taxiuppställningsplatsen finns (även kallat remote- parkeringen, remoten eller magasinet). ARTS ägs gemensamt av fem stora taxisammanslutningar; 15 00 00 AB, i , Taxi 020 AB, och . Det har förekommit synpunkter, bl.a. från , på att bolaget inte sköts av någon från taxinäringen fristående part. Främsta anledningen till att det är taxisammanslutningar som äger bolaget är emellertid att ARTS inte får vara vinstdrivande. Att få någon utomstående att ta hand om driften är under sådana förhållanden svårt. Taxiföretag eller beställningscentraler som ansluter sig till ARTS system måste förbinda sig att följa långtgående kvalitets- och ordnings- regler. Mellan 6 500 och 7 000 förare trafikerar totalt. Ca 30 be- ställningscentraler och 400 enskilda taxiföretag är anslutna till ARTS system. kan det stå 400–500 taxibilar inne på remoten. ARTS har utvecklat och ansvarar för det kösystem som kallar fram taxibilar till terminalerna på . Systemet är utarbetat för att förhindra att mängder av taxibilar trängs kring terminalerna och skapar kaos och svårframkomlighet för utryckningsfordon, bussar och personbilar. Systemet är också avsett att bidra till att kunderna i lugn och ro skall kunna välja vilket taxibolag som de vill åka med, utan att bli ansatta av förare som försöker få dem att ta just deras bil. Alla taxibolag som vill hämta kunder vid terminalerna måste ha en speciell sensor, en transponder, monterad på varje fordon som skall 82 Taxitrafiken vid terminaler m.m. fanns det 4900 transpondrar inmonte- rade i taxibilar. När fordonet passerar en plats vid uppställningsplatsen, remoten, får föraren en köbiljett.