sou · GNB393 · 2000-01-01 00:00:00 — Dock innebar det valet en stark nedgång i valdeltagandet överlag. 7Gilljam och , Väljarnas val, , 1995. 8Oscarsson, a.a, s. 15. 9SCB, Politiska resurser och aktiviteter 1978–1994, , 1996. 10Oscarsson, Det unga medborgarskapet, ur SOU 1998: 101. 11Oscarsson, a.a, s.22. 12En god bild av modernitetsbegreppet som det används inom ungdoms- forskningen ges i Fornäs Senmoderna dimensioner, i Ungdom och kulturell modernisering nr 2, 1990/1994. Begreppet sen- modernitet anförs där som mer adekvat än begreppet postmodernitet eftersom prefixet understryker att det handlar om en utveckling av något redan existe- rande. 13Ett exempel där Ziehe använts åtminstone i diskussionen av resultat är , Ungdom, Politik och Inflytande, , 1991. 14Giddens, The Consequences of Modernity, , 1990, och, Giddens, Modernity and , , 1991. 15Giddens, a.a, 1991. 16Giddens, a.a, 1990, s. 38. 17Beck, Towards a New Modernity, , 1992. 18Det är viktigt att uppmärksamma att menar att såväl modernisering som reflexivitet inte är något nytt i sig. Risksamhället innebär endast att bägge dessa fenomen fortsätter fastän i högre grad. 19Beck, a.a, s.187 20Ziehe, Ny ungdom. Om osedvanliga läroprocesser, 1982/1986. 21Mårtensson och , vardagsliv och praktik, , 1998 utgör ett undantag. ENGAGEMANG MED FÖRHINDER ! 22Se till exempel Frønes, Heggen och Myklebust (red.) Livsløp, Oppvekst, generasjon och sosial endring, , 1997, i familjen och livsloppet – ur genusperspektiv, , 1995 samt och a.a. 23För en översikt av livsloppsstudier se och Shanans Oppvekst, sosial endring og handlingsevne, ett livsløpsperspektiv, i Frønes et al., a.a.. 24Trots att det möjligtivs hade varit mer stringent att inte inkludera kvinnliga lärare i urvalet, med tanke på att deras möjligheter att delta och påverka torde ha ökat mer än männens, valde jag att även intervjua kvinnor. Undersökningen hade troligtvis uppfattats som mindre relevant om den enbart baserats på manliga lärare. 25Petersson et al., Medborgarnas makt, , 1989. 26Inga tydliga skillnader framkommer mellan dem födda respek- tive femtiotalet. 27Vanligtvis frågade jag vilka frågor det var de tänkte på som måste förändras när de sa att det var viktigt att samhället blev mer miljövänligt. 28Liknande beskrivningar på temat att ha en egen åsikt ges av i Fra lydig til å finne seg selv, i Frønes et al., 1997 och i Värdeförändring och kontinuitet i tre generationer, 1993. 29Rune finner ett liknande resultat (om än enbart för ungdomar) i kunskapsöversikten Höger eller vänster eller något annat, , , 1991. pekar på att ungdomar är mer intresserade av politik än tidigare men att man emellertid inte är intresserade av att gå med i organisationer för att kanalisera detta intresse. menar att det är möjligt att detta beror på att ungdomar ( i högre grad än andra) blivit skickliga på att driva sina frågor själva och inte ser det som en nödvändighet att vara med i en organisation för detta. (1992) Towards a New Modernity. (1994) Det moderna som tradition, i Ungdoms- forskning – kritik, reflektioner och framtida möjligheter, red. , G H. och Shanahan, M. (1997) Oppvekst, sosial endring og handlingsevne, Et livsløpsperspektiv, i Frønes, I. et al. (red.) Livsløp, oppvekst, generasjon og sosial endring. (1991) Höger eller vänster eller något annat. Fornäs, J. (1990/1994) Senmoderna dimensioner, i Fornäs och och kulturell modernisering. Frønes et al. (red.) (1997) Livsløp, Oppvekst, generasjon og sosial endring. Giddens, A. (1990) The Consequences of Modernity. Giddens, A. (1991) Modernity and . , M. och , S. (1995) Väljarnas val. , M. och , T. (1996) Från medlemspartier till väljar- partier, i SOU 1996:12. (1997) Fra lydig til å finne seg selv, Verdiover- foring mellom generasjonene i dagens , i Frønes et al. (red.) Livsløp, Oppvekst, generasjon og sosial endring. (1993) Värdeförändring och kontinuitet i tre generationer. , V. (1995) Bilen i familjen och livsloppet – ur genus- perspektiv. , M. och , R. (1998) Försörjning, vardagsliv och praktik. (1998) Det unga medborgarskapet, i Det unga medborgarskapet, SOU 1998:101. , O. et al. (1989) Medborgarnas makt, : ETT ENGAGEMANG MED FÖRHINDER ! , O. (1991) Makt – en sammanfattning av maktutredningen. (1996) Politiska resurser och aktiviteter 1978– 1994. Topf, R. (1995) Beyond Electoral Participation, ur Klingemang and (red. ), Citizens and the State. : Univer- sity Press Ziehe, T. (1982/1986) Ny ungdom, Om osedvanliga läroprocesser. (1997) Opinionens mekanismer. lic. och universitetsadjunkt vid Sociologiska institu- tionen, . har han forskat om olika ungdomsfrågor, inom ett forskningsprojekt där elva europeiska länder ingår och som handlar om ungdomsarbetslöshet och marginalisering. Han har publicerat böcker och artiklar som hand- lar om ungdomar och arbetslöshet, konsumtion, livsstil och politisk mobilisering, nu senast Julkunen & (1998) (red. ): and unemployed in . , socionom, fil. dr och universitetslektor vid Social- högskolan, . Han har en bakgrund som socialabetare. Disputerade på en avhandling om socialt inriktad samhällsplane- ring. Har skrivit och medverkat i flera böcker om samhälls- planering, välfärdsfrågor och socialt arbete. Undervisar om samhälleligt förändringsarbete och utvärdering inom grund-, fort- och forskarut- bildning. Forskar om kunskapshantering och lärande, ansvarar för en utvärdering av ytterstadssatsningen i . , professor i pedagogik vid (tidigare professor i pedagogik vid i och vid ). Forskningsintressen: läroplansteori, didaktik, pedagogisk och politisk filosofi med inriktning mot relationen utbildning och demokrati och med utgångspunkt från utbildning som medborgerlig rättighet. Leder forskningsgruppen Socialisationens innehåll och medborgarskapets dimensioner (SOC-INN) med tjugotalet medlemmar från , och . Redak- tionsmedlem i (), Studies in Philo- sophy and Education () och redaktör för krati – tidskrift för didaktik och utbildningspolitik. är universitetslärare och forskarstuderande vid Peda- gogiska institutionen, . Han medverkar i projektet Ungdomspolitik och ungas strategier. Mötet mellan ungdomar och 90- talets kommunala ungdomsprojekt, som finansieras av SFR. är doktorand vid , . Hennes forskning är inriktad på demokratifrågor i samband med ett ökat brukardeltagande. arbetar hon med sin doktorsavhandling, som går under arbetsnamnet Brukardeltagandets konsekvenser – fallet . I fokus för avhandlingen står försöket med de lokala styrelserna i och den roll de spelar för den kommunala demokratin. är docent vid pedagogiska institutionen, uni- versitet. I sin forskning har hon främst ägnat sig åt modern utbild- ningshistoria och utbildningspolitik. leder hon ett SFR- finansierat forskningsprojekt och ungas strategier. Mötet mellan ungdomar och 90-talets kommunala ungdomsprojekt. Hon med- verkar också i ett pågående EU-projekt and Social Integration and Exclusion in Europe, om de sociala följdverk- ningarna av förändrad styrning på utbildningsområdet. är forskarassistent i statskunskap vid univer- sitet. Han disputerade på avhandlingen moraliska rum – en kritisk studie i F. A. Hayeks politiska filosofi. Hans nuvarande forsk- ningsprojekt har . Han med- verkade i Demokrati på europeisk nivå, SOU 1998:124 (Demokrati- utredningens skrift nr 7) med uppsatsen och demo- kratin i . dr och lektor vid , . Han är också verksam vid för studier av samtidskulturen. huvudsakliga forskningsområde har varit ungdomskultur och han har inom detta område publicerat en rad böcker, senast Ungdomskulturen och de Andra. Ungdom, identitet och modernitet (1996). är doktorand vid vid . Hennes avhandlingsarbete handlar om yngre och äldres uppfattningar av samhällsförändring. Arbetet syftar till att utveckla teorier om senmodernitet och politik samt att diskutera för- ändringar vad gäller engagemang för politik och samhälls- förändring. har också arbetat som sekreterare åt samt innehaft ett flertal utrednings- uppdrag från . är pol. mag. i statsvetenskap och doktorand i offentlig administration med statsvetenskaplig inriktning vid För- valtningshögskolan, . På Förvaltningshögskolan ägnar sig ekonomer och statsvetare åt forskning om den offentliga sektorn. Detta kapitel är en sammanfattning av avhandlingsprojekt om demokrati i föräldrakooperativa förskolor. Maktdelning (SOU 1999:76) Demokrati och medborgarskap (SOU 1999:77) Medborgarnas erfarenheter (SOU 1999:113) Det unga folkstyret (SOU 1999:93) IT i demokratins tjänst Civilsamhället (SOU 1999:84) Globalisering (SOU 1999:83) XDemokratins trotjänare – lokalt partiarbete förr och nu Marknaden som politisk aktör – svenska hjärtan