sou · GNB3127 · 2000-01-01 00:00:00 — Cirka en femtedel, av alla de kemiska produkter som inrapporteras till produktregistret är inte klassifice- rade som farliga. En analys av totala mängden inrapporterade kemiska pro- dukter skulle kunna visa om utveck- lingen går mot ökad användning av inte klassificerat farliga produkter. Sådan statistik finns lättillgänglig hos Kemi- kalieinspektionen och kan hämtas in som sidoinformation och underlag för analys och bedömning av nyckeltalets utveckling. När utvecklingen av nyckeltalet analyseras så skulle det också vara bra att kunna kommentera om det är några av de ingående typerna av far- liga kemikalier som förändrats mer än andra. finns inte den informationen lättillgänglig, eftersom systemet inte är uppbyggt för att ur- skilja volymer efter typ av hälso- eller miljöskada utan efter olika grad av skada t.ex. mycket giftigt, giftigt, frä- tande och måttligt hälsoskadligt. Infor- mation om utvecklingen av kemikalie- volymer indelat efter typ av skada bör därför tas fram och finnas tillgänglig hos Kemikalieinspektionen för en dju- pare analys av förändringar nyckel- talet. Den informationen kan behövas också i andra sammanhang, t.ex. för uppföljning av uppsatta riktlinjer inom kemikaliepolitiken. Kemikalieinspektionen har redovisat delmål för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. I uppdraget ingick även att föreslå indikatorer för att kunna mäta hur ut- vecklingen mot målet fortlöper. uppföljningsindikatorer ingår att mäta nettotillförseln av alla klassificerade ämnen, både totalt och uppdelat på särskilt farliga ämnen, samt farlighets- index för alla klassificerade ämnen. Underlag uppges där finnas delvis. Dessutom inkluderar Kemikaliein- spektionen i uppföljningsmåtten bl.a. att följa riskindex för bekämpningsme- del och ett kunskapsmått där man mäter antal ämnen där det enligt en internationell databas finns minimidata. Även halten av vissa långlivade orga- niska ämnen i bl.a. human mjölk, få- geln sillgrissla och i strömming före- slås följas. Översiktlig jämförelse med möjliga nyckeltal inom området Ett förslag som har övervägts är ett nyckeltal som visar samhällets kun- skap om kemikaliers farliga egen- skaper. Nyckeltalet skulle visa anta- let hälso- eller miljöfarlighetsklass- ificerade ämnen i bestämmelserna al- ternativt antalet ämnen för vilka kun- skaper som underlag för klassificering saknas. Enligt en amerikansk kartlägg- ning av högvolymkemikalier saknas minimidata, enligt OECDs riktlinjer, för av dessa kemikalier. I produktregistret finns uppgif- ter om allergi- och cancerframkal- lande, mutagena och reproduktions- störande samt på andra sätt farliga ämnen som ingår i kemiska produk- ter. För dessa effekter finns kriterier och tillgången till testdata är relativt sett god. Det som saknas är bedöm- ningskriterier för vissa hälso- eller miljöfarliga effekter, bl.a. miljöfarlig- het i luft och i mark och för hormon- störande effekter. Kriterier för bedöm- ning förväntas utvecklas, och inom en nära framtid förväntas ytterligare ca 600 ämnesklassificeringar varav en stor andel miljöfarlighetsklassificer- ingar. Detta kan skenbart ge bilden av att kemiska produkter blir allt fler och farligare över tiden. Men kunskap om kemikaliers farliga egenskaper kan leda till att volymerna minskar. Beredningen anser att det är mycket angeläget att kunskaper så snabbt som möjligt tas fram för de kemikalier där kunskap om egenska- per och skadlighet saknas. Det gäller särskilt för högvolymkemikalier med stor spridning i samhället. Kun- skapsökningen är dock främst ett in- ternationellt arbete som bara delvis kan påverkas av svenska beslut och åtgär- der. Av detta skäl och eftersom det nyckeltal vi väljer framför allt bör spegla användningen av farliga kemi- kalier, har vi avstått från att välja ett nyckeltal som visar hur kunskaps- underlaget för klassificering utveck- las. Vi har således koncentrerat vårt arbete på att hitta ett bra mått på hur användningen av skadliga ämnen utvecklas i samhället. Vi har därvid övervägt Kemikalieinspektionens olika förslag till nyckeltal som mäter voly- men för specifika grupper av farliga kemikalier eller kemikalier med viss funktion. Förslag till mått för tre grupper av farliga ämnen har övervägts, nämnligen PBT-ämnen, CMR-ämnen och allergiframkallande ämnen. P står för persistenta eller långlivade, B står för bioackumulerande dvs. lagras upp i levande organismer och T för toxiska dvs. C står för cancer- framkallande, M för mutagena eller att ämnen påverkar arvsmassan och R För de så kallade PBT-ämnena gäller att det ännu saknas utvecklade kriterier för klassificering av ämnen och kemiska produkter, främst för miljöfarlighet. Antalet klassificerade produkter är därför litet men för- väntas växa snabbt . Utvecklingen skulle därmed spegla kunskapsuppbyggnad och klassificeringsarbetet snarare än för- ändringar i faktisk användning av så- dana kemiska ämnen. Vi bedömer där- för att denna enskilda grupp är min- dre lämplig som nyckeltal . vill vi betona att detta är den grupp ämnen som sannolikt är den mest riskabla eftersom dessa ämnen finns kvar länge i miljön och kan ackumuleras i näringskedjorna. Det finns därför all anledning att framöver följa utvecklingen av dessa kemikalier. De så kallade CMR-klassifice- rade ämnena domineras helt av petroleumprodukterna. Om dessa tas bort blir gruppen relativt smal. Om de är med så kommer förändringarna av petroleumprodukterna att skymma för- ändringar av alla andra kemikalier i gruppen. Miljövårdsberedningen har sär- skilt övervägt Kemikalieinspektionens förslag att följa den totala mängden allergiklassificerade ämnen i kon- sumenttillgängliga produkter per person. Förslaget är attraktivt därför att det avser vanligt förekommande konsumentprodukter och därför berör allmänheten. Dessutom utgör allergier ett växande samhällsproblem. När det gäller allergiframkallande ef- fekt så finns kriterier och klassifice- ringar . olika typer av konsumenttillgängliga varor som innehåller allergiframkall- ande ämnen. Några exempel är olika limmer, färger, rengöringsmedel, bil- vårdsprodukter, träskyddsmedel och golvbeläggningsmaterial. Ca 1 500 konsumenttillgängliga produkter med innehåll av allergi- klassificerat ämne finns på markna- den. Mängden allergiframkallande ämnena utgör dock med ca en mycket liten andel av det totala an- talet hälso- eller miljöfarliga ämnen. Detta gäller även om man skulle vidga gruppen till att omfatta också yrkes- mässigt använda produkter. Vår samlade bedömning är att var och en av de tre föreslagna grup- perna speglar alltför smala fält av den totala hanteringen av farliga kemika- lier och att det blir mer rättvisande att låta nyckeltalet visa hur den totala vo- lymen utvecklas. I den bakomliggande informationen till nyckeltalet över den totala volymen farliga produkter bör finnas underlag för att följa utveck- lingen av farliga kemikalier med olika typer av inneboende skaderisk. Ett annat förslag från Kemikalie- inspektionen som vi har övervägt är ett riskindex för växtskyddsmedel. Växtskyddsmedel är per definition miljöfarliga och är avsedda att spridas i naturen. Bekämpningsmedel måste granskas och godkännas av Kemi- kalieinspektionen innan de får använ- das. har mycket bra data på området internationellt sett. För att il- lustrera riskminskningen för växt- skyddsmedel har riskindex beräknats där både farlighet och försåld volym har vägts in. Sedan början av 1980- talet har miljö-riskindex minskat med och hälso-riskindex minskat med fram . Därefter har en mindre ök- ning skett – 1998. Vi har gjort den bedömningen att detta är ett viktigt område och att utvecklingen bör följas även fortsätt- ningsvis. Det särskilda godkännandet gör att användningen av dessa kemi- kalier är utsatta för en större kontroll än andra kemiska produkter. Vi har därför ansett att det är strategiskt vik- tigare att följa den totala tillförseln av farliga kemiska produkter och att det tal som vi föreslår ger en bredare bild av samhällets kemikalieanvändning. Riskindex ingår i Kemikalieinspektion- ens förslag till indikatorer för att följa miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Kemikalieinspektionen har även lagt fram förslag på ett nyckeltal som mä- ter enbart volymen petroleum- baserade drivmedel och andra bränslen. Det är den utan jämförelse största kemiska produktgruppen som hanteras i samhället . Hanteringen är förknippad med risker, såväl genom direktexponering av människor och miljö vid tankning av bilar som indi- rekt genom förbränningsgaser. An- vändningen är möjlig att påverka för enskilda människor och genom politiska beslut. Vi har övervägt att inkludera volymen petroleumbaserade bränslen i nyckeltalet genom en särredovisning men valt att inte göra det. En fördel skulle vara att det blir påtagligt för lä- saren hur stor mängd av samhällets användning av farliga kemikalier som faktiskt är bensin och diesel. En nack- del med att låta nyckeltalet omfatta bränslen är att denna grupp är så stor och dominerande att viktiga föränd- ringar i andra grupper blir svåra att särskilja. En annan viktig anledning till varför vi valt att inte ta med petroleum- produkter i nyckeltalet för kemikalier, är att användningen av petroelum- produkter återspeglas i nyckeltalen för Energianvändning och Växthuseffekt samt som andel icke-förnyelsebara material i Total materialomsättning 5.2.4 Kemikalieinspektionens förslag och remissinstansernas synpunkter Kemikalieinspektionen har som tidi- gare nämnts tagit fram sex alterna- tiva förslag till nyckeltal för samhäl- lets kemikalieanvändning vilka redo- visats kortfattat under överväganden. Ett av förslagen är ett tal som mäter samhällets kunskap om kemikalier ge- nom att mäta antalet klassificerade ämnen. Ett annat alternativ är att mäta volymen av någon av två särskilt far- liga ämnesgrupper, relaterat till anta- let sådana produkter där ämnet ingår. Ytterligare ett förslag är att mäta mängden allergiklassificerade ämnen som finns i konsumenttillgängliga pro- dukter, redovisat per person. Ett an- nat föreslaget sätt att mäta samhäl- lets kemikalieanvändning är att titta på produktgrupp med viss funktion. Kemikalieinspektionen föreslår på det området ett riskindex som mäter an- vändningen av växtskyddsmedel eller ett tal som mäter totalvolymen petro- leumbaserade bränslen. Miljövårdsberedningens förslag till nyckeltal för kemikalieanvänd- ningen har utvecklats tillsammans med Kemikalieinspektionen vid bered- ningen av de olika förslagen. Ett antal remissinstanser påtalar att de olika nyckeltal som föreslås enbart speglar förekomst av ämnen i kemiska produkter och inte i andra varor. pekar på att det är viktigt med nyckeltal på kemikalie- området och föreslår minst två tal. Tal som följer kunskapsläget samt grup- per av farliga ämnen föredras. Som alternativ eller komplement föreslår utredningen ett nyckeltal som speglar den totala volymen av hälso- och miljöfarlighetsklassificerade ämnen som tillförs samhället . Kemi- kontoret anser att talet blir mycket missvisande oavsett vilket beredningen väljer, bland annat på grund av att ris- kerna för miljö och människor är vitt skilda med olika kemikalier.Jordbruks- verket anser att bekämpningsmedel bör finnas med i ett nyckeltal. Lant- brukarnas riksförbund är tveksamma till om riskindex för bekämpningsme- del är intressant som ett mått för att beskriva kemikalieanvändningeni hela . Nationella Agenda 21-kom- mittén anser att det vore positivt med ett tal för någon kemikalie som varje enskild konsument kan känna igen. anser att ett nyckeltal som speglar volymföränd- ringen av en grupp farliga ämnen bör kunna spegla förändringar i kemikalie- användningen. De anser att detta tal om möjligt bör kompletteras med ett nyckeltal som speglar hur många pro- dukter som innehåller hälso- och miljöfarlighetsklassificerade ämnen. Enligt miljökvalitetsmålen i regering- ens proposition Svenska miljömål (prop.1997/98:145) ska miljön vara fri från ämnen som skapats i eller utvun- nits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. För att uppnå detta mål behöver användningen av de mest skadliga ämnena avvecklas helt. Hit hör organiska ämnen som tar att bryta ned i naturen och som lagras i kroppen hos människor och djur. Till de ämnen som behöver avvecklas el- ler begränsas hör också cancerfram- kallande, arvsmassepåverkande och reproduktionstörande ämnen. Regeringen har tillsatt en kommitté (, M1998:09) som har till uppgift att precisera vil- ken grad av bioackumulerbarhet (för- måga att lagras upp i levande orga- nismer) och persistens (svårnedbryt- barhet) som är skäl för åtgärder, samt att föreslå styrmedel. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Inom EU:s pågående arbete med rubrikindikatorer diskuteras avseende kemikalieanvändningen mått på den totala volymen klassificerat farliga kemikalier. Framtida viktning för att få med risken för skada diskuteras. 5.3 Nyckeltal för material- användning Vi föreslår följande nyckeltal som mått på materialanvändningen i samhället: Total materialomsättning mätt i ton per person och år samt fördelat på icke-förnyelsebara och förnyelse- bara material. Mängden avfall till soptipp vilket har redovisats tidigare i SOU 1998:170. För total materialomsättning finns ännu inga färdiga uppgifter att tillgå. ska sådana uppgifter fö- religga i en tidsserie . En viktig orsak bakom miljöproblemen är de stora materialströmmarna i sam- hället. Det handlar både om den to- tala användningen av material och om vilka material vi väljer. Vi behöver min- ska inflödet till samhället, särskilt av material som är skadliga för hälsa och miljö. Genom materialsnåla och lång- livade varor, och genom återanvänd- ning och återvinning av materialen i kretslopp, kan vi hushålla och effekti- användningen. Materialströmmarna ger miljö- problem i alla led - vid utvinningen, vid förädling och produktion, under och efter användningen och vid transpor- ter i alla dessa led. I de flesta fall går också energi åt för bearbetning och hantering i alla led. inflödet av material till samhället är i första hand de hälso- och miljörisker som är förknippade med materialen i sig eller hanteringen av materialen. På , och i vissa fall också mer kortsiktigt finns anledning att hushålla med materialen även därför att de är knappa. Materialomsättningen påverkar således miljön på flera olika sätt. En del material är giftiga eller miljö- störande i sig, t.ex. tungmetaller som kvicksilver, bly och kadmium, och bör avvecklas eller minska i användning av det skälet. Vissa material som an- vänds i stora mängder kan störa ba- lansen i miljön även om de inte i sig är skadliga. Det gäller t.ex. fosfor och kväve som genom bl.a. växtnärings- läckage ger övergödning av sjöar och hav. Fosfor är också en knapp re- surs. Ett annat exempel på en knapp resurs är naturgruset som börjar ta slut i . Detta påverkar i sin tur vattenkvaliteten eftersom grus- fungerar som naturliga filtrer- ingsanläggningar. För många av de ändliga tillgångarna, t.ex. de fossila, är det omtvistat hur knappa de är. För fossila material är det därför utsläp- pen av koldioxid och förorenande äm- nen som i första hand sätter gränserna för hur mycket som kan användas av resursen. Om hela jordens befolkning skulle använda olja i den utsträckning som vi gör i den rika delen av världen så skulle även knappheten bli kännbar. Inte bara de ändliga utan också de förnyelsebara resurserna kan bli knappa. Tillgången till mark och vat- ten sätter gränser för produktionen av biomassa. Om hela jordens befolkning skulle konsumera livsmedel på samma nivå och med samma sammansättning som de av befolkningen som bor i de rika länderna gör , så skulle det leda till både miljöpro- blem och knapphet. Av dessa olika skäl har miljö- arbetet börjat fokusera allt mer på pro- blemet med den intensiva omsätt- ningen och förbrukningen av material och varor. Internationellt har t.ex. be- greppet faktor 10 utvecklats. Med fak- tor 10 menas att resursanvändningen behöver bli i genomsnitt tio gånger effektivare för att utvecklingen ska vara hållbar. I miljöpropositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145) säger regeringen att begreppet kan fungera som en kompass och stimu- lera till nödvändigt nytänkande. Miljövårdsberedningen har valt måttet Total materialomsättning trots att statistik ännu inte finns framme. För att förstå hur samhällets material- användning ser ut behövs en översikt över vilka resurser som tillförs årli- gen. Det gäller både förnyelsebara resurser som skog, foder och livsmedel, liksom icke-förnyelsebara som fossila bränslen, metaller, grus och kemika- lier. Många av dessa resurser har ett betydande ekonomiskt värde och åter- finns i varustatistiken, dock inte i fy- siska termer. Men även de material- flöden som inte speglas alls i varu- statistiken, som t.ex gruvavfall, är av intresse för att förstå miljöpåverkan. Nyckeltalet mäter den totala vikten av allt material som flyttas eller extra- heras från naturen för att upprätthålla ekonomin och skapar på så vis en slags spegelbild i fysiska termer till de ekonomiska räkenskaperna. En fördel med det föreslagna nyckel- talet Total materialomsättning, är så- ledes att det är heltäckande och visar på råvaruanvändningen i stort. En in- vändning mot nyckeltalet har varit att det faktiskt kan vara önskvärt att öka användningen av vissa resurser på andras bekostnad. Genom att en upp- delning görs på förnyelsebara och icke förnyelsebara material är det möjligt att följa den typen av önskvärd om- ställning. vore det fel att helt utesluta t.ex. biomassematerial ur re- dovisningen eftersom framtagandet av dessa också har miljökonsekvenser av olika slag. Måttet kan redovisas i olika kategorier t.ex. fossila bränslen, me- taller, byggmaterial, förnyelsebara material och material vid arbeten för infrastruktur t.ex. schaktmassor, grus och sten. Sammanfattningsvis gör vi be- dömningen att nyckeltalet total mater- ialomsättning kommer att ut- vecklas till att vara ett viktigt tal för att följa samhällets ekologiska omställ- ning. Talet kan även användas för in- ternationella jämförelser och visa hur mycket vi svenskar belastar de glo- bala resurserna. ska, enligt , uppgifter om materialomsättningen i finnas framme i en tidsserie . Kostnadsberäkningar för att ta fram underlag till total materialomsättning kommer att ingå i Statistiska central- byråns avrapportering och kan alltså inte bedömas . Uppgifter om total material- omsättning har tagits fram i interna- studier. För att ge en mer kon- kret uppfattning om vilken typ av in- formation som nyckeltalet kan ge, re- dovisas nedan en del uppgifter från de beräkningar som gjorts av material- användningen i , , Ja- pan och (Resource flows: The material ba- sis of industrial economies. , 1997). Man har beräknat hur mycket naturresurser som tas i bruk och räknat sam- man dessa till en materialflödes- indikator, kallad TMR (Total Material Requirement). Andelen direkta och indirekta flöden i TMR, 1991 Beräkningar visar att dessa länder har en materialanvändning på naturresurser per person och år, varav är direkta flö- den. De indirekta flödena härstammar från gruvdrift, jordbruk eller sekundär inverkan från andra aktiviteter såsom jorderosion, etc. Huvudkategorier i TMR, 1991 har för Miljö- vårdsberedningen även presenterat Varutransporter på väg som ett mått på resursanvändningen i samhället. I förslaget mäts det transportarbete i tonkm, som utförs av svenska lastbi- lar med en maximilastvikt om eller mer. Varutransporter med lastbil ökar i omfattning i och i EU. Godset är t.ex. schaktmassor, skogs- produkter, livsmedel och petroleum- produkter. Antal transporter utan last, så kallade tomkörningar, utgjorde av det totala antalet transpor- ter. Nyckeltal för varutransporter på väg kan grundas på befintlig statistik. Dock saknas sådan statistik för trans- porter med lastbilar under . Miljövårdsberedningen har gjort den bedömningen att förslaget Varu- transporter på väg fångar en del av problematiken med samhällets stora materialflöden men att det främst speglar transportsektorns utveckling. Även om många utvunna material transporteras så visar talet inte den årliga nytillförseln av material. Vissa materialströmmar fångas knappast in alls, t.ex. gruvavfall, och andra skulle komma att dubbelräknas eftersom t.ex. återvunna material också trans- porteras. Transportsektorns effekter speglas också i flera andra av de valda Gröna nyckeltalen, bl.a. i nyckeltalen Luftkvalitet i tätort, Växthuseffekten och Miljöanpassade färdsätt. 5.3.4 förslag och remissinstansernas synpunkter , , har som nämnts tagit fram förslag på två nyckeltal vilka presenteras under våra överväganden. Dessa är Total mate- rialomsättning mätt i ton per person respektive Varutransporter på väg mätt i tonkm och redovisas kortfattat ovan under våra överväganden. För- slaget om Total materialomsättning överensstämmer med Miljövårds- beredningens förslag. Flera remissinstanser påpekar att miljöeffekterna med materialflöden bör lyftas fram för att talet ska vara intressant som ett nyckeltal. Skogs- industrierna tycker att talet är svår- kommunicerbart. Väg- och transport- forskningsinstitutet, påpekar att åter- inte bör vara med i talet samt att förslaget till nyckeltal för transpor- ter är bristfälligt då en stor och väx- ande del av transporterna sker med fordon i storleken under . I propositionen Svenska miljömål anges som riktlinjer att material och energi ska användas så effektivt som möjligt med hänsyn taget till alla rersurstillgångar, att användningen av fossila bränslen ska hållas på en låg nivå och att det samlade biomasse- uttaget inte får utarma den biologiska Dessutom anges att fler- talet varor ska vara materialsnåla och energieffektiva, uppgraderingsbara samt kunna återanvändas eller åter- vinnas med avseende på material och energi. Regeringen bedömer vidare att faktor 10 kan fungera som kompass och stimulera till nödvändigt nytän- kande. Faktor 10 bedöms ge en signal om vilken storlek på resurseffektivi- sering som krävs, snarare än att vara ett exakt mål. arbetar på uppdrag av regeringen med att ta fram materialflödesstatistik. Reger- ingen anser, enligt uppdraget, att så- dan statistik behövs för att kunna följa trender och grad av mål- uppfyllelse i riktning mot ett kretslopp- sanpassat samhälle och som ett un- derlag i arbetet med resurseffektiv- isering. TMR (Total Material Requirement) finns med som den ideala indikatorn för resursanvändning i EU:s arbete med rubrikinidikatorer. Även har med mått på materialanvänd- ningen bland sina fåtal strategiska nyckeltal. 5.4 Nyckeltal för miljöanpass- ade inköp - konsumenter Miljövårdsberedningen föreslår föl- jande som mått på konsumenternas inköp av miljöanpassade varor och tjänster: Försäljningen av miljömärkta varor och tjänster mätt i kronor och person. Med miljömärkta varor och tjänster avses sådana som certifierats av SIS Miljömärkning (omfattar Svanen och EU-blomman), Naturskyddsfören- ingen (avser Bra Miljöval) och KRAV. Talet ska åtföljas med information om antalet miljömärkta produkter. Utvecklingen av nyckeltalet visar att inköpen och utbudet av miljömärkta varor har ökat kraftigt. kon- sumenter köpte 1998 miljömärkta va- ror för ca per person, vilket innebär en tiodubbling jämfört med då beloppet var ca 250 kro- nor per person. Totalt såldes miljö- märkta produkter för ungefär 19 mil- jarder kronor . Under perio- den till 1998 har antalet miljö- märkta produkter fördubblats från 1 852 till 4 039. LQN|S DY PLOM|PlUNWD SURGXNWHU L NURQRU Konsumenters och företags val av miljömärkta varor och tjänster är av stor betydelse för omställningen till ekologisk hållbarhet. Miljömedvetna inköp är en stark drivkraft för att ut- veckla mer miljöanpassade produkter. Välkända exempel är efterfrågan på miljömärkt klorfritt papper och fosfat- fria tvättmedel. Miljömärkta varor och tjänster innebär, i regelbunden uppdaterad jäm- förelse med andra produkter på mark- naden, en lägre miljöbelastning.