sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — Det mest uppenbara resultatet av konvergensen är att alltfler tra- ditionella tele- och mediatjänster blir tillgängliga via Internet. Inter- net framstår därmed alltmer som det nya Allmediet, en transportör av digitala informationspaket som kan förmedlas via etern lika väl som via kabel, satellit, mikrovågslänk eller t.o.m. via kraftlednings- nätet. Detta medium skiljer sig från andra mediaformer på en avgö- rande punkt. Nyckelordet är interaktivitet och innebär att mottaga- ren kan påverka och interagera med avsändaren. Därmed förlorar traditionella begrepp som publik, läsare, tittare eller massmedium alltmer av sin mening. Den interaktiva möjligheten har tagit till in- täkt för att vem som skulle kunna starta sitt eget bokförlag, radio- station, TV-studio, tidningshus, skivbolag eller nyhetsbyrå.23 I den vardagliga användningen av begreppet kompletterar och blandas dessa olika bestämningar av informationssamhället med var- andra på ett ofta förvirrande sätt. Det framgår sällan, varken av po- litiska policydokument eller av populärvetenskapliga texter, vad som egentligen avses med information. Denna vaghet i begreppsan- vändningen kan antas bidra till informationssamhällets utopiska skimmer. En alltför tydlig och vardaglig definition av begreppet skulle med säkerhet förta något av denna glans. Empiriska bestämningar – det långa perspektivet Gemensamt för de försök att empiriskt bestämma informations- samhället som redovisats är att de tar fasta på företeelser i samhället som är av relativt sent datum. Det rör sig utan undantag om tekniska och sociala förhållanden . Ett annat gemensamt drag är att man fokuserar på radikala brott mot en tidigare utveckling. Att avgränsa informationssamhället så snävt i tiden är dock oriktigt, menar sociologerna . I boken utvecklar de ett betydligt längre perspektiv som framhäver utvecklingens kontinuitet snarare än dess föränderlighet. Enligt Robins & har informations- samhället sina rötter långt före datorer och mikroelektronik.24 Författarna menar att sociala, ekonomiska och politiska förhål- landen har präglats av allt högre organisa- tionsgrad. Denna systemisering av stater och företag har i sin tur lett till ändrade maktrelationer. Det viktigaste draget i senkapitalis- mens och nationalstaternas utveckling har varit deras strävan att lägga det mänskliga livet, sociala förhållanden såväl som affärer och IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI näringar, under sin kontroll. Effektiv och systematisk kontroll har i sin tur lett till ett ökande behov av information. Därför bör den egentliga informationsrevolutionen förläggas långt före mikro- chipsets tillkomst. Robins & tes är att inträdet i infor- mationssamhället inte i första hand är en effekt av den tekniska ut- vecklingen. Det är snarare staters och företags växande behov av kontroll och övervakning som har skapat de datoriserade informa- tions- och kommunikationsteknologierna.25 Kommunikationsforskaren . Beniger har i ett ännu grundligare försök att söka ursprunget till informationssamhället hävdat att de snabba samhällsförändringar vi upplever i själva verket startade två sista och 1900-talets första decennier. Det var då informationssamhället började ta form och informationshantering i en eller annan form blev viktig som tidigare hantering av energi och materia26. Rötterna till informa- tionssamhället bör därför sökas i vad Beniger kallar kontroll- revolutionen. Hans tes är att byråkratin, som växt sig stark , genomgick ett antal kriser . För att hantera kriserna genomfördes ett komplex av snabba föränd- ringar i den tekniska och ekonomiska organisationen för informa- tionshantering, med vars hjälp man kan påverka kontrollen över samhället.27 Beniger menar t.ex. att många byråkratiska innovationer kan kopplas till kontrollkriser i järnvägssystemet andra hälft. Telegraf, postväsende och telefon svarade mot nya dis- tributionsproblem. Masstillverkning och taylorism enligt löpande bandets princip svarade mot organisatoriska problem i den moderna industriproduktionen. Behovet att kontrollera allmänheten, mas- sorna ledde till innovationer inom tidningsproduktion och andra massmedia (fotografi, rörliga bilder, radio), reklam, patentlagstift- ning m.m.28 Hur kan det komma sig att strukturer och tekniker för kommu- nikation och bearbetning av information fortfarande spelar så stor roll, trots att kontrollrevolutionen var ett fenomen vid industrialis- mens genombrott?29 Benigers svar är dels att människan har ett be- hov av att överblicka, kommunicera med och kontrollera sin omgiv- ning. När informationsflödet ökar skaffar hon sig metoder att han- tera detta. En annan förklaring söker han i den rationella naturen hos all ekonomisk aktivitet. Den fordrar därmed kontroll för att nå olika mål, och eftersom kontroll beror av informationsaktiviteter kommer dessa att uppträda på marknaden, både som varor och tjänster, i direkt förhållande till en viss ekonomis behov av kon- troll.30 Informationstekniken är alltså ingen unik företeelse i dagens samhälle. Den är i själva verket bara det senaste ledet i kontrollre- volutionens, eller kanske snarare kontrollevolutionens, långa ut- veckling. Beniger och Robins & ger närbesläktade förklaringar till informationssamhällets framväxt när de pekar på en lång historisk utveckling mot ett alltmera komplext, genomorganiserat och syste- miskt samhälle. Även om författarna har något olika utgångspunk- ter31 avfärdar de uppfattningen om att informationssamhället repre- senterar något radikalt brott med det tidigare industrisamhället. Snarare överlagrar informationstekniken de befintliga strukturerna i den mogna industriekonomin, där den blir en del av och en förut- sättning för den växande informationssektorn. Därmed leds vi vidare till den stora frågan om vad eller vem som egentligen styr utvecklingen. Är det tekniken som driver på sam- hället (technology push)? Eller är det tvärtom samhället som sporrar tekniken (society pull)? Robins & och Benigers svar tycks vara att informationssamhället inte är en funktion av datorernas eller mikroprocessorns uppkomst. Tekniken är snarare ett svar på problem som uppstår när människan försöker bemästra den sväl- lande administrationen i stat och företag.32 Den rakt motsatta upp- fattningen – att informationssamhället uppstår som svar på en ny och väldig teknisk möjlighet – representeras av flera av informa- tionssamhällets ledande visionärer som presenteras i det följande stycket. Informationssamhället: utopiska bestämningar Vi har sett att det finns en rad principiellt olika sätt att empi- riskt bestämma vad som kännetecknar ett informationssamhälle. Variationerna i utopiska föreställningar, visioner och framtidsbilder är minst lika många. Som den kanadensiske sociologen påpekar är rötterna till idén om ett informationssamhälle samman- flätade på ett komplicerat sätt: It is hard to disentangle the diverse stands of attempted social predic- tion, government policy, futuristic speculation and empirical social ana- lysis.33 En klart identifierbar rottråd är emellertid debatten om postindu- strialismen, en populär samhällsvetenskaplig genre som redan IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI förutspådde slutet på industrikapitalis- mens era och födelsen av ett service- eller fritidssamhälle.34 Det är svårt att exakt bestämma uppkomsten av begreppet postindu- strialism eller postindustriellt samhälle och rum. Klart är dock att det framkommer ur ett stegrat intresse för rationell sam- hällsplanering, framtidsstudier etc. som utvecklades under 1950- och 1960-talen.35 De grundläggande tankefigurerna härstammar från och framträder första gången kring mitten av . publicerade en grupp forskare i , i vilken man tecknade bilden av ett historiskt bryt- ningsskede som skulle kräva fundamentala förändringar av värde- ringar och institutionella strukturer i såväl ekonomiskt, socialt som politiskt avseende. Samhället var på väg in i ett helt nytt historiskt skede där det nya samhällets organisationsprinciper var lika skilda från den industriella epoken, som denna en gång skilde sig från den agrikulturella.36 Det rörde sig alltså om inget mindre än den tredje metahändelsen i mänsklighetens historia: steget vidare från industrisamhällets pro- duktionssätt in i en ny tidsålder. Denna revolutionära utvecklings- process kallade man den cybernetiska revolutionen. Huvudskill- naden i förhållande till de tidigare agrikulturella och industriella re- volutionerna ansågs vara hastigheten med vilken den cybernetiska revolutionen utvecklades. Den främsta anledningen till denna histo- riska förändring var produktionsteknikens utveckling mot i stort sett obemannade och automatiserade fabriker, en process som när rapporten publicerades redan hade inletts i USA.37 Trots att man såg risker för ökad arbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden betraktade författarna den cybernetiska revolutio- nen i huvudsak som en positiv möjlighet. Ekonomin var inte längre en traditionell knapphetsekonomi, utan en överflödsekonomi. För- delningen av ett lands samlade tillgångar måste därför baseras på helt nya grunder. För att kunna förverkliga de positiva möjligheterna måste en helt ny världsbild etableras och övergången till det nya samhället planeras och styras i socialt och politiskt acceptabla banor utan att viktiga demokratiska värden gick förlorade.38 Det namn som är närmast förknippat med begreppet postindu- striellt samhälle är förmodligen den amerikanske sociologen . hävdade att intelligensbetonade institutioner som forskningsföretag, industrilaboratorier, experimentstationer och universitet skulle bli dominerande i det nya samhället. grunddrag skulle enligt komma att prägla de högt utvecklade industriländernas samhällsstrukturer:39 a)Övergången från en varuproducerande ekonomi till en service- ekonomi. b)Akademikernas och teknikernas ledande positioner. c)De teoretiska kunskapernas centrala roll som upphov till nyska- pande och målsättning i samhället. d)Skapandet av en ny intellektuell teknologi. e)Möjligheten av en självgenererande teknisk tillväxt. förutspådde framväxten av en ny social struktur baserad på te- lekommunikationer som may be decisive for the way economic and social exchanges are conducted, the way knowledge is created and the character of work and occupation in which men are engaged.40 De värdeskapande faktorerna i detta samhälle skulle inte längre vara arbete och kapital utan information och kunskap. och hans efterföljare har kritiserats, bl.a. för att bortse från en del välbekanta drag i det moderna samhället – inte minst klassrelationer och den makt som utövas av militära, ekonomiska och politiska eliter – samt för att underskatta uppkomsten av nya konfliktmönster inom den nya samhällsformationen. Forskare har frågat sig om tekniken verk- ligen medverkar till ett nytt, mera harmoniskt samhälle, eller om den snarare hjälper till att förstärka vissa processer i dagens samhälle som vi redan är alltför väl medvetna om.41 Ändå har Bells koncept visat sig ha en förvånansvärd livskraft, och det ligger fortfarande till grund för många utopistiska varianter på temat informationssamhälle. Den kanske mest kända expo- nenten för tredje vågen-motivet är dock amerikanen . publicerade han sin populärvetenskapliga bästsäljare The Third (på svenska Tredje vågen).42 I Tofflers version bars den tredje vågen fram av fyra nya komplex av tekniker: informa- tionstekniken, rymdtekniken, djuphavstekniken och biotekniken. Teknikskiftet skulle leda till en helt ny värld med decentraliserade enheter för produktion och konsumtion och en starkt förändrad informationssfär. Hemmet och lokalsamhället skulle återigen bli centrum för människans identitet. För Toffler var industrisamhället ett massamhälle, präglat av stereotypisering och uppsplitt- ring. Han såg den tredje vågen som en möjlighet att restaurera en rad värden och sammanhang som hade gått förlorade i den industri- ella revolutionen och realisera mänsklighetens projekt:43 IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI Third civilization begins to heal the historic breach between producer and consumer, giving rise to the procumer economics of to- morrow. For this reason, among many, it could – with some intelligent help from us – turn out to be the first truly humane civilization in recordes history.44 Med övergången till ett nytt samhälle, baserat på nya teknologier för kommunikation/information etc., skulle det bli möjligt att av-mas- sifisera samhället och öka välståndet utan att förorena miljön eller bedriva rovdrift på knappa naturresurser. Den karaktär som Toffler kallar den industriella människan, präglad av masskultur, avindivi- dualisering och splittrad upplevelse av tid och rum, skulle ersättas med helt annan människa.45 Ytterligare en inflytelserik representant för de postindustriella tankarna är fransmannen som publicerade en bok om den globala framtiden, Le défi mondial (på svenska Den globala utmaningen). Servan-Schriber hävdade att den tredje världen med informationsteknikens hjälp skulle kunna hoppa över hela industrifasen och ta steget direkt in i det nya sam- hället. Varje by skulle anslutas till informationscentra där experter på jordbruk, sjukvård och undervisning ständigt skulle stå beredda att bistå med hjälp och råd.46 Den kanadensiske massmediateoreti- kern har utvecklat liknande tankar. Redan i bo- ken Understanding Media: The Extensions of Man (på svenska Media: människans utbyggnader) lanserade han den väl- kända tesen om att de nya elektroniska medierna inte bara skulle ut- vidga människans sinnen, utan också i grunden förändra samhället i riktning mot den globala byn.47 En annan av informationssamhällets utopiska rottrådar utgår från futurologer och anhängare av skolan social impact of technology. Många av dem har hävdat uppfattningen att det är tekniken som formar sociala relationer, och vissa menar t.o.m. att livet i den post- industriella världen kommer att göra oss intellektuellt och ekono- miskt rikare, mindre benägna att starta krig samt mera demokratiskt sinnade. Bättre tillgång till information i kombination med knapptryckningsomröstningar skulle öppna dör- ren till ett styrelseskick som i verklig mening byggde på medbor- garnas direkta demokratiska deltagande. Informationstekniken för- väntas också bidra till att lösa de miljöproblem som industrialismen skapat. Dess icke-förorenande, icke-destruktiva kvaliteter har därför ofta framhållits, inte minst av systemvetaren i hans uppmärksammade bok från 1978.48 Nära besläktad med futurologernas visioner är prognosmakarnas och samhällsplanerarnas. var första land att ta fram en nationell strategi: The Plan for : A National Year 2000. Dokumentet var starkt inspirerat av och hans tankar om ett compu- topia, och skulle i sin tur inspirera liknande strategidokument världen runt. Masuda gav futorologernas drömmar konkret skepnad genom att förbinda dem med framväxten av verkliga experiment- samhällen och en ny infrastruktur. För Masuda inspirerade städer som tankar om en ny typ av mänskligt samhälle, där produktion av informationsvärden och inte materiella värden skulle vara drivkraften. menade han dock att erfa- renheter från det gamla industrisamhället fortfarande kunde an- vändas som en historisk analysmodell av framtida samhällen.49 Ytterligare en rottråd kan sökas i olika föreställningar om en om- välvande kulturell förändring. Vissa forskare har hävdat att infor- mationstekniken transformerar våra sociala relationer och vårt sätt att betrakta världen så att en ny människa uppstår. Kulturhistorikern menade i boken man: Western culture in the computer age att själva datorn är motorn i en väldig kulturell transformation inklusive en ny mänsklig förståelse av det egna jaget. Enligt Bolter är datorn en definierande teknik inte bara i teknologisk mening, utan också genom sin påverkan på vissa grundläggande relationer – mellan kunskap och teknisk makt och mellan människa och natur – som upptar en särskild plats i vårt kulturella landskap. Därigenom börjar människor tänka på sig själva som informationsprocessorer och naturen som information att processa.50 Denna Culture of information har i mera populära sammanhang stimulerat idéer om en pågående frigörelse av den mänskliga anden och skaparkraften som kan jämföras med renässan- sens.51 Som motbilder mot dessa i allt väsentligt översvallande positiva vi- sioner har flera kritiska tankeskolor uppstått. Jag bortser här från mera vildvuxna föreställningar om ett förverkligande av storebrorssamhälle med ständig elektronisk övervakning, despoti och tankens ofrihet.52 Jag bortser också från den i och för sig vä- sentliga diskussionen om hur vissa empiriska fenomen ska tolkas och värderas.53 I stället kommer jag att presentera några riktningar IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI som ifrågasätter eller avvisar användningen av begreppet informa- tionssamhälle. Dessa kritiker förnekar vanligtvis inte informations- teknikens sociala och ekonomiska genomslagskraft. Problemet är snarare, menar de, att bristen på realism och den alltför förenklade verklighetsbeskrivningen tenderar att leda till rent önsketänkande: Social factors of several different kinds tend to be neglected. In fact, the further on moves from grand national IT plans and from futuristic fore- casts of conditions prevailing within the informatizing society, and the nearer one gets to actual social analysis in which technology is not per- ceived as a quasi-autonomous force acting upon society, the more ques- tionable the information society concept appears.54 har påpekat att det finns fler än en tolkning av koncep- tet informationssamhälle. Den populära (och deterministiska) bil- den av social förändring i tredje vågens riktning är inte densamma som den suddigare bild producerad genom mera noggrann social analys av samhällen som måste hantera en rad mer eller mindre all- varliga politiska, ekonomiska och kulturella effekter av informa- tionstekniken. väljer själv att tilldela informationssamhället status av problematic; en slags rudimentär organisation av ett fält av fenomen som framför allt avkastar problem för vidare undersök- ning.55 En skola som närmast tolkar informationssamhället som ideologi representeras på svensk botten av de tre linköpingsforskarna . I en rap- port om IT-ismen diskuterar de informationssamhället i termer av diskurs, tankefigur eller teknologisk ram, en reglerad samtalsordning som avgör vad som får sägas eller göras om man vill bli tagen på allvar. Ordningen formas och bevakas av intressen som ser till att ingenting väsentligt förändras.56 Tillåtna yttranden är t.ex.: ·Informationstekniken utvecklas snabbt och kommer att fort- sätta med det. ·Informationstekniken är grunden för det informationssamhälle som efterträder industrisamhället. ·Informationstekniken skapar nya arbeten. ·Vi måste hänga med och lära oss att använda informationstekni- ken. ·Informationstekniken kommer att leda till decentralisering och ökad demokrati. ·Informationstekniken leder till globalisering och minskning av nationalstatens makt.57 Författarnas utgångspunkt är bristen på överensstämmelse mellan å ena sidan informationsteknikens symboliska kraft och retoriska an- språk, och verkligheten å den andra: Någonstans mellan stora löften om IT:s betydelse och många människ- ors egna erfarenheter av att använda tekniken finns en besvärande dis- krepans mellan vision och verklighet. Trots relativt beskedliga eller till och med negativa effekter vid introducerandet av IT så har inte förnyade satsningar på allvar ifrågasatts. Informationsteknikens symbolvärde har varit så omfattande att den mer än väl kunnat täcka upp för sådana icke förverkligade visioner.58 Inspirerade av den palestinske litteraturvetaren tes om en konstruerad orientalism frikopplad från den verkliga ser de utsagor om informationssamhället och den nya teknikens betydelse som relativt frikopplade från IT-brukets praktik. Med IT- ism betecknar författarna de löften, föreställningar och retorik om ett nytt samhälle som omger informationstekniken och som betonar dess samhällsförändrande kraft. I sina propagandistiska drag går IT- ismen utanför teknikens faktiska egenskaper och möjligheter. IT- ismen åtar sig i likhet med orientalismen också ett upplysningsan- svar. Dess företrädare vill upplysa, utbilda, omvända, övertala och övertyga om IT:s frälsning – både på ett individplan och på ett sam- hälleligt plan. Precis som orientalismen skapade i västerlandets ögon, så har IT-ismen skapat informations- samhället.59 Enligt bestod styrkan i västerlandets imperialistiska syn på i att tvinga in samhället, dess politiker och medborgare i en viss utvecklingsriktning. På motsvarande vis menar m.fl. att IT-ismen riskerar att bli styrande för hur framtiden kon- strueras.60 Författarna anknyter här till idéhistorikern som har hävdat att informationstekniken i sin egenskap av både framstegsmyt och utvecklingstvång kan betraktas som en självupp- fyllande profetia: I samtidsdebatten inkarnerar och återbekräftar IT den moderna väster- ländska kulturens centralmyt, Framsteget, och återskapar in- trycket av ett oemotståndligt utvecklingsimperativ, som alla ansvariga regeringar och organisationsledningar måste leva upp till. Antingen an- passar man sig snabbt och beslutsamt till denna nya världsordning och kommer då att tillhöra vinnarna. Eller så blundar och tvekar man och IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI döms då till marginalisering och stagnation. Att motsätta sig Utveck- lingen vore höjden av dårskap.61 Det beskriver är en symbios mellan informationstekniken och själva framstegstanken. Utvecklingen som vår civilisations viktigaste trosfundament kräver IT för att fyllas med meningsfullt innehåll, särskilt i när vi plågas av post-moderna tvivel på oss själva i miljökatastrofernas skugga. IT kräver å andra sidan idén om ett utvecklingstvång för att komma åt framstegsvisionens obegrän- sade kreditmöjligheter. IT presenterar sig som en världshistorisk uppgift, ett civilisationsbeting för hela mänskligheten.62 Men m.fl. menar att en av de centrala idékomponenterna i IT- ismen, likhetstecknet mellan informationsteknik och informations- samhälle, är missvisande. Om vi är på väg in i en ny generalbe- skrivning av samhällets struktur kan den troligen inte baseras på en enskild teknik eller ens sammanväxta komplex av tekniker som det globala tele- och datakommunikationsnätet. Deras slutsats är därför att begreppet informationssamhälle döljer mer än det förklarar.63 En likartad, men ännu mera kritisk ansats representeras bl.a. av (The Myth of the Information Revolution) och den svenske humanekologen som i den uppmärk- sammade boken informationssamhället tar avstånd från själva begreppet. hävdar att hela talet om ett framväxande informationssamhälle är en myt. Han använder dock mytbegreppet på ett något annorlunda sätt än Traber; i vad han ka- rakteriserar som företagsekonomisk mening. Kärnan i en sådan myt består av ett värdesystem med uppfattningar om vad som bör göras och vad som inte bör göras. Från myten kan organisationen sedan härleda strategier för sitt eget handlande.64 menar att bilden av ett framväxande informationssamhälle har skapats av vissa intressen i bestämda syften. Dessa intressen skulle i första hand vara producenter av olika informationstjänster samt tillverkarna och för- säljarna av den nya informationstekniken, som i myten hittar en lämplig bas för gemensamt agerande. Medierna, som själva uppfattar sig som nyckelfigurer i den dagliga förmedlingen av information, agerar sedan villigt spridare av myten:65 Från de nu identifierade intressenternas synpunkt är bilden av det fram- växande informationssamhället en idealisk framtidsbild. Den innehåller både hot och löften. Hoten kan användas för att disciplinera grupper som inte arbetar med informationstjänster och informationsvaror: om vi inte hänger med i utvecklingen, blir vi akterseglade. speglar alla (i varierande omfattning dock) framtida belöningar i form av konsumtionsökningar.66