sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — En utbildningsanordnare uppger att ledningsgruppen har, under den korta tid som förflutit, agerat kraftfullt och utövat ett kreativt engagerat inflytande på utbild ningen. Träffarna har, enligt samma utbildningsanordnare, varit berikande och den gångna perioden lovar mycket . Enligt beskrivningarna utifrån har studeranderepresen- tanterna i vissa fall varit anmärkningsvärt aktiva, vilket varit positivt för studenternas inflytande. I utvärderingsgruppens enkätundersökning framkommer att av de studerande känner till att det för Kvalificerad yrkesutbildning finns en lokal ledningsgrupp, men uppger att de vet vilka arbetsuppgifter den har. Alla utbildningsprogram har inte lyckats hitta den rätta formen för samarbetet med ledningsgruppen. Några utbildningsprogram har via påtalat att det i praktiken visat sig vara svårt att samla alla företagsrepresentanter till sammankomsterna, oavsett hur i för- väg en kallelse skickats ut. Vid ett av våra programbesök framhöll en medlem ur ledningsgruppen att det är ovanligt att sitta som ledamot i en ledningsgrupp och inte ha något ekonomiskt ansvar. Uppläggning och utformning av de Kvalificerade yrkesutbildningarna styrs och regleras av lagar och förordningar som fastställts av regering och riksdag. Lag och förordning tillförsäkrar bl a att utbildningarna håller hög kvalitet och att de får god förankring i branschen. Dessa regler ses av så gott som alla utbildningsanordnare som nödvändiga och inte som något hinder för utbil dningsverksamheten. 168 Huvudmannaskap, ledning och reglering Lag (1996:339) om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning bedöms ge nödvändig frihet att utforma och bedriva en adekvat kvalificerad yrkesutbildning för yrkesområdet. Reglerna upp- fattas som relativt få, generösa och flex ibla, dvs inte detaljreglerande. Regelverket ger endast ramarna och inom dessa ramar ges ett stort utrymme, varför det för utbild ningsanordnarna är lätt att anpassa och utveckla verksamheten. Förordning (1996:372) om en försöksverksamhet med viss kvalifi ce- rad yrkesutbildning skapar förutsättningar för att bedriva kvalifi cerad yrkesutbildning som leder till de mål som utbildningsansvariga satt upp för respektive utbildning. I förordningen regleras exempelvis lednings- gruppens sammansättning, vilket garanterar att näringslivet genom sin majoritet får reellt inflytande. Likaså garanteras elevinflytande genom att minst en studerande skall finnas med och ha yttranderätt. Högskole- och vuxentänkande garanteras genom att Högsko la och Komvux finns representerade i ledningsgruppen. Det har framförts kritik beträffande formuleringen i förordnin gens § 23. Det bör, enligt förslag, stå befattningshavare på en högskola i stället för företrädare på en högskola. Anledningen till denna synpunkt är att en högskolestyrelse inte skall kunna påverka utformningen och genomförandet av en Kvalificerad yrkesutbildning, eftersom en högskoleledning inte nödvändigtvis besitter adekvat ko m- petens. Förordningen ger utbildningsanordnarna ett mycket stort handlings- utrymme, vilket är unikt för en utbildningsform. Handlingsu trymmet används ofta maximalt för att skapa den utbildning som pa ssar bäst för att tillmötesgå de arbetskraftsbehov som uttalats av de företag som medverkat i utformningen av de specifika yrkesutbildningarna. Utbild- ningsformen upplevs vara så flexibel att den kan växa och förändras i samklang med den bransch som så att säga fött fram den. Det är, enligt några utbildningsanordnares utsago, nödvändigt att denna frihet får vara kvar för att utbildningarna skall kunna vara aktuella och uppdateras för att uppnå hög kvalitet. Vissa u tbildningsanordnare upp- ger att som gått sett att före tagens vilja och initiativ stegrats i takt med förståelsen för den poten tial som finns i KY-kon- ceptet. Utbildningsanordnarna upplever friheten och det stora handlingsut- rymmet som positivt och utvecklingsfrämjande. Dock påtalar de att förordningen innehåller en del problem och motsättningar. Det är bl a svårt att skapa något nytt, exempelvis ett nytt yrke om utbildningen måste vara arbetsplatsförlagd. Yrket finns ju inte tidigare! Enligt för- ordningen skall Lärande i arbete vara en tredjedel av utbildningstiden. Detta upplevs ibland som för de studenter som varit ute i Huvudmannaskap, ledning och reglering 169 arbetslivet , medan tiden är väl motiverad för de som kommer direkt från gymnasieskolan. Det upplevs som en brist att det inte finns handlingsutrymme och flexibilitet beträffande Lärande i arbete. Därtill ber utbildningsansvariga om anvisningar för hur Kvalif icerad yrkesutbildning skall marknadsföras. De efterlyser mer av samsyn för att bättre kunna lansera de Kvalificerade yrkesutbildningarna. Vidare frågar utbildningsanordnarna efter riktlinjer då det gäller att översätta KY- kursernas innehåll till ordinarie högskolepoäng. Slut ligen vill några utbildningsanordnare, enligt beskrivningarna utifrån , ha tydligare regler vad gäller bl a betygssättning och utfärdande av exa- mensbevis. Det saknas således till viss del övergripande styrning av KY-kon- ceptet. Däremot upplevs det som mycket positivt att stort individuellt utrymme ges på detaljnivå, att lokala kurser och kursplaner kan disku- teras fram med näringslivet. En av utbildningsanordnarna uppger att vi sköter oss själva och vi fattar våra egna beslut i samråd med a vnämare, kommun, skola och studenter. Detta kapitel behandlar frågeställningen huruvida skilda ekonomiska förutsättningar har haft någon betydelse för utbildningarnas kvalitet under försöksverksamheten. Regeringen beräknar i sin proposition 1995/96:145 statens del av kost- naderna för försöksverksamhet med Kvalificerad yrkesutbildning (KY), exklusive studiestödskostnader, till per utbildningsplats och år. Beräkningen utgår från att en tredjedel av utbild ningstiden sker som Lärande i arbete () på arbetsplatser utan andra kostnader för staten än studiestödskostnaden. Regeringen anger att beräkningarna bygger på en jämförelsevis hög genomsnittskostnad. Skälen som anges till detta är dels att en försöks- verksamhet med ny utbildning i begränsad skala regelmässigt blir dyrare än en mer långsiktigt planerad utbildning, dels att en stor del av de initiativ som redan tagits avser avancerad teknisk utbildning. Statsbidrag betalas ut av Kammarkollegiet till den ansvarige utbildnings- anordnaren enligt beslut av . Avstämningar av antalet studerande vid den aktuella utbildningen görs efter utbild- ningens start samt därefter. Statsbidraget justeras propor- tionellt mot antalet studenter vid avstämningstillfället. Utgående från den branschindelning som har gjort (se avsnitt 5.1) avseende de olika utbildningarna inom försöks verksamheten, har utbildningar inom ekonomibranschen av kommittén bedömts kunna genomföras med mindre stadsbidrag än utbildningar inom andra bran- scher. I övrigt har det inte funnits några särskilda kriterier för hur mycket man beviljat i statsbidrag till de olika utbildningsanordnarna.1 Avgörande för storleken på statsbidraget har i stället främst varit den kostnadsredovisning respektive anordnare givit i sin ansökan om att be- driva Kvalificerad yrkesutbildning. Statsbidragens fördelning (kronor per utbildningsplats och år) bland 396 st intagningar . Medelvärdet av de statsbidrag som utbildningsanordnarna erhöll var enligt per utbild- ningsplats och år. Av figur 11.1 framgår att spridningen avseende till- delade statsbidrag var stor. De anordnare som tilldelats mest bidrag har erhållit mer än dubbelt så mycket som de anordnare som tilldelats minst. Tabell 11.1 visar hur har fördelat statsbidragen till anordnare av utbildningar inom olika branscher. Figur 11.2 visar att statsbidragen varierar högst betydligt även mellan utbildningar inom samma bransch. Enligt telefonintervjuer (se avsnitt 4.5) med utbildningsanordnare har 20 av totalt 33 intervjuade anordnare beviljats de statsbidrag de ansökt om. Ingen av de intervjuade anordnarna inom IT-branschen hade beviljats lika mycket i statsbidrag som de ansökt om. Inom övriga branscher var svaren blandade. 1 Enligt telefonsamtal med KY-kommitténs kanslichef. Statsbidraget för den Kvalificerade yrkesutbildningen uppdelat på olika branscher (kronor per utbildningsplats och år). Jord/skog/trädgård Statsbidragens fördelning bland olika branscher under 1996- 1998. Median, kvartiler samt lägsta och högsta värden som inte är extremvärden finns angivna per bransch. Uteliggare markeras med en ring. 11.2.2Jämförelse med andra utbildningsformer En jämförelse av statsbidragen till Kvalificerad yrkesutbildning med statsbidrag till några andra utbildningsformer och utbildningsområden ges i tabell 11.2. Jämförelse av statsbidragens storlek per utbildningsplats och år för några olika utbildningar och utbildningsformer. Naturvetenskapligt, tekniskt, 700*** Humanistiskt, teologiskt, *Summering av ersättningsbelopp för helårsstudent och helårsprestation under 1997.2 **Helårsekvivalent baserad på ersättningen för utbildningstiden exklusive Lärande i arbete under 1996-1998. ***Gäller verksamhetsåret 1997.3 Medelvärdet av statsbidragen för Kvalificerad yrkesutbildning låg något högre än statsbidragen för universitets- och hög skole- utbildning inom områdena naturvetenskap, teknik, farmaci och vård. Medelvärdet av statsbidragen avseende alla utbildningsområden för gymnasial utbildningsform var 1997 lägre än medelvärdet av stats- bidragen för Kvalificerad yrkesutbildning. Vad gäller huma nistiskt, teologiskt, juridiskt och samhällsvetenskapligt utbildningsområde på universitets- och högskolenivå är statsbidragen där lägre än medel värdet av statsbidraget för Kvalificerad yrkesutbildning. Universitets- och högskoleutbildning inom området media erhåller ett betyd ligt högre statsbidrag än vad Kvalificerad yrkesutbildning gör. 2Statsliggaren, [WWWdokument], propositionermm/statsliggaren/1997.htm 3Barnomsorg och skola – Jämförelsetal för huvud män. nr 156, (: , 1998). Nio av totalt 33 telefonintervjuade (se avsnitt 4.5) utbildningsanordnare uppgav sig ha någon form av extern finansiering utöver de bidrag som erhållits av staten. De som haft extern finansiering fanns representerade i olika branscher och hade stor variation vad gäller statsbidragens storlek. Den externa finansieringen varierade från ideellt arbete till finansiella bidrag av avsevärd storlek. Av telefonintervjuerna med anordnarna framgår att en majoritet av dem (23 av 32 svarande) menade att de i någon mån använde resurser från övriga delar av sin verksamhet för att bedriva Kvalificerad yrkes- utbildning utan att dessa resurser bokfördes som kostnad för utbild- ningen. Sådana resurser kunde vara personal (vaktmästare, SYO-kon- sulenter, ekonomer och studentrekryterare) samt lokaler och teknisk utrustning. Ytterst få anordnare kunde svara på vilka belopp dessa resurser motsvarade. Enligt KY-kommitténs allmänna råd och föreskrifter skall utbildnings- anordnarnas ekonomiska redovisning vara sådan att ekonomin för varje Kvalificerad yrkesutbildning kan följas kalenderårsvis och per intag. Vidare skall redovisningen av kostnaderna fördelas på under visning, lokaler, IT-/multimediautrustning, övrig utrustning och för bruknings- material samt ledning och administration. En majoritet av de intervjuade anordnarna (26 av 31 svarande) upp- gav att de hade ekonomisk särredovisning av sin KY-verksamhet. Mer än hälften av anordnarna (21 av 29 svarande) menade sig veta den ungefärliga kostnaden per utbildningsplats och år. Kostnaden bedöm des i de flesta fall vara lika hög eller högre än det aktuella stats bidraget. KY- kommitténs allmänna råd och föreskrifter om sär redovisning har alltså inte följts av alla anordnare på denna punkt. 11.2.5Kostnader för Lärande i arbete yrkesutbildning har i sina anvisningar skrivit att kostnader för Lärande i arbete inte får tas upp. 4 Ingen av de intervjuade anordnarna har uppgivit att de budgeterat några kostnader 4 Nya anvisningar för ansökan till försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning , yrkesutbildning. för Lärande i arbete. Flertalet av de telefonintervjuade utbild nings- anordnarna (samtliga av de 31 som besvarade frågan) menade dock att de hade kostnader i samband med Lärande i arbete. Ingen anordnare har dock betalat något direkt till företagen. Kostnader fanns istället för lärares eller kontaktpersoners uppföljningsarbete i samband med de studerandes LIA-period. Vidare fanns det utbildningsanordnare som hade kostnader för Lärande i arbete i form av resor samt personal kost- nader under företagsbesök. Några anordnare uppgav övriga kost nader i samband med Lärande i arbete, exempelvis representation, porto, telefon och telefax samt kostnader för marknadsföring. Endast ett fåtal av de intervjuade utbildningsanordnarna kunde uppge storleken på kostnaden för Lärande i arbete. Den kostnad som upp gavs varierade från . Bakgrunden till den höga kostnaden uppgavs vara att anordnaren anlitat konsulter för att administrera Lärande i arbete. 11.3De ekonomiska förutsättningarnas inverkan på utbildningarnas kvalitet Med utbildningarnas kvalitet menas (se kapitel 9) deras förmåga att uppfylla och helst överträffa kundernas behov och förväntningar. Kun- der är i detta fall studenter, , utbildningsanordnare samt framtida arbetsgivare för de studerande. Kvalitet i den verksamhet som bedrivs av utbildningsanordnarna delas in i materiella och personella resurser samt arbetssätt. Utbildning- arnas kvalitet bestäms också av studenternas, LIA-företagens och arbetsmarknadens värdering av verksamheten. 11.3.2Materiella och personella resurser Analysen av beskrivningarna utifrån visar att utbildnings- anordnarna genomgående ansåg sig ha tillräckliga materiella resurser i form av exempelvis lokalutrymmen, grupprum, datasalar, bibliotek, kafé, egen och extern litteratur för att kunna bedriva utbildning med hög kvalitet. Enligt beskrivningarna utifrån fanns datorer tillgängliga för de studerande vid av utbildningarna. Grupp- rum för studenter fanns tillgängliga vid av utbild ningarna. Även i fråga om lärarnas kompetens och näringslivserfaren het ansåg man sig ha tillräckliga resurser för att kunna hålla en hög kvalitet i Datamaterialet har även analyserats med hjälp av multi- variata metoder. Analysen visar inte på några samband mellan statsbi- dragens storlek och utbildningarnas resurser. Som tidigare nämnts visade telefonintervjuerna med representanter för utbildningsanordnarna att 20 av totalt 33 intervjuade hade beviljats de statsbidrag de ansökt om. Av 32 svarande uppgav 23 att de nyttjade resurser från andra delar av sin verksamhet, exempelvis lokaler, utrust- ning och administration, utan att bokföra detta som kostnader för Kva- lificerad yrkesutbildning. Av de 33 intervjuade anordnarna menade 16 stycken att deras KY- verksamhet gick med förlust. Nedskärningar hade gjorts avseende exem- pelvis utrustning, studieresor, litteratur och lärarledd undervisningstid. Någon anordnare menade att man genom noggrann planering varit så kostnadseffektiv att nedskärningar inte varit nödvändiga. Andra anord- nare svarade att de inte skurit ned trots lägre statsbidrag än för väntat eftersom utbildningens huvudman hade betalat de kostnader som inte täcktes av statsbidraget. Ett fåtal, fem av de 23 som svarade på frå gan om de ändrat i kurser eller kursutbud, menade att de hade ändrat i kurser eller kursutbud på grund av att de inte erhållit det statsbidrag som de ansökt om. Exempel på förändringar som genom förts var gemensamma kurser för olika utbildningar, användande av storföreläs ningar samt färre inköpta högskolepoäng jämfört med vad som varit planerat. Nio av 21 anordnare som svarade på frågan huruvida tilldelningen av statsbidrag hade påverkat anordnarnas personella resurser menade att lärarresurserna hade påverkats negativt. Några synpunkter som fram- fördes var att billigare konsulter användes, undervisningstiden minime- rades och arbetsbelastningen för de lärare som var kvar blev högre än planerat. Vad gäller utbildningsanordnarnas arbetssätt bygger undervisningen på att den studerande sätts i centrum. Olika typer av pedagogik används, från den traditionella klassrumsundervisningen med lärarledda timmar och projektinriktat arbete till problembaserad inlärning (PBL) där lärar- rollens tyngdpunkt ligger på handledarskap (se avsnitt 8.2). Resultaten från telefonintervjuerna med utbildningsanordnarna be- träffande frågan på vilket sätt tilldelningen av statsbidrag hade påver kat undervisning och arbetssätt visar att mer än hälften av de som besva rade frågan (12 av 19) ansåg att resurstilldelningen inte hade påverkat deras undervisning eller arbetssätt. En anordnare ansåg att de hade haft mer resurser än vad de förväntat sig vilket inneburit möjlig heter till metod- utveckling vad gäller större projekt och att gästlärare förekom i någon kurs. Av de 19 anordnare som svarade på frågan om resurstilldelningen påverkat undervisning och arbetssätt menade sex att kvaliteten inte kunde upprätthållas som förväntat. Exempel som uppgavs var att man varit tvungen att använda sig av mindre dyra konsulter än vad som varit tänkt från början, att inslaget av kurser gemen samma för flera utbild- ningar hade ökat, att möjligheterna att köpa in kurser som gav högskole- poäng hade varit mindre än planerat och att kontakterna med LIA-före- tagen inte hade kunnat skötas på det sätt som anordnarna hade önskat. Någon anordnare tog upp att de studerandes tid med handledare hade minskat till följd av att statsbidraget blivit lägre än planerat. Några anordnare menade att de till följd av resurstilldelningen hade minskat andelen lärarledda timmar. Enligt resultaten från telefonintervjuerna menade alltså en tredjedel av utbildningsanordnarna att resurstilldelningen hade påverkat utbild- ningens undervisning och arbetssätt negativt. Inga tydliga samband har dock kunnat uppmätas mellan statsbidragets storlek och anordnarnas svar. De anordnare som svarade att resurstilldelningen inverkat negativt på kvaliteten i utbildningen var spridda geografiskt, skilde sig åt vad gäller storleken på statsbidraget och återfanns inom olika bran scher. Hälften av dessa anordnare hade fått vad de sökt i stats bidrag för att bedriva Kvalificerad yrkesutbildning, hälften hade inte fått lika mycket som de ansökt om. En likhet mellan de anordnare som uppgivit att resurstilldelningen inverkat negativt på kvaliteten i utbildningen var att de vid intervjutillfället hade färre studenter vid sina utbildningar än det antal studenter som utgjort underlag för ansökan om statsbidrag. Flertalet av de intervjuade utbildningsanordnarna tar själva upp den reducering av statsbidraget som sker när studenter avbryter utbildningen . De menar att reduceringen påverkar utbild ningarnas kvalitet negativt eftersom kostnaden för att bedriva utbildning inte minskar proportionellt mot antalet studenter som slutar. visar att studenterna vid de utbildningar som erhållit höga statsbidrag också i högre grad än övriga studenter svarar att de har fått förvärvsarbete eller är verksamma som egna företagare 5 samt att de är 5 Signifikansnivån a valdes till 0,01 och korrelationskoefficienten (Pearsons produktmomentkorrelation) uppmättes till 0,12. nöjda med sin utbildning6 (se kapitel 13). De uppmätta korrelationerna är alltså signifikanta men mycket svaga, och kan vara resultat av att arbetsmarknaden är gynnsammare inom vissa branscher som har fått höga statsbidrag (IT och Övriga). Intervjuer (se avsnitt 4.5 och 8.4) med LIA-företag visar att majoriteten av de studerade företagen var nöjda eller mycket nöjda med d en Kvali- ficerade yrkesutbildningen. Av de tillfrågade före tagen svarade 17 av 19 att Lärande i arbete påverkat den ordinarie verksamheten positivt eller mycket positivt. Sju av kontaktpersonerna menade att de studerande hade tillfört deras företag tidigare saknad kompetens. Några av dem menade dock att deras verksamhet påverkats negativt av Lärande i arbete genom att det krävt mycket tid att handleda de studerande. Alla utom ytterst få av de tillfrågade (17 av 19) kunde tänka sig att ta emot studerande på även fortsättningsvis. De flesta av de intervjuade kontaktpersonerna var också nöjda med de studerandes motivation och förkunskaper. Dock ansåg man inte att kommunikationerna mellan företag och utbildningsanordnare var lika bra. Flertalet menade att kommunikationen med utbildningsanordnaren via besök, telefonsamtal, brev och fax behövde förbättras. Information och instruktioner från utbildningsanordnaren ansåg man också behövde förbättras. Kontaktpersonernas beskrivning av kommunikationen skilde sig från den beskrivning som gavs av utbildningsanordnarna. Många av de kontaktpersoner som telefonintervjuades hade fungerat som handledare för studenter. Flertalet av handledarna visste inte vad som förväntades av dem och de kände inte heller till några detaljer om den teoretiska delen av utbildningen. Brist på instruktioner hade i flera fall medfört att företagen behandlat de stu- derande som nyanställda eller som praktikanter. Inga tydliga samband har kunnat visas mellan LIA-företagens syn- punkter och storleken på anordnarnas statsbidrag. Inget anmärkningsvärt framkom heller vid jämförelsen av telefon intervjusvaren från utbild- ningsanordnarna och deras respektive LIA-företag. Exempelvis kunde en anordnare ha flera LIA-företag med skilda uppfattningar knutna till sig. Inga tydliga grupperingar avseende LIA-företagen vad gäller bransch, storlek på respektive utbildningsanordnares statsbidrag eller typ av huvudman för utbildningen kunde uppmätas i materialet. 6 Signifikansnivån a valdes till 0,01 och korrelationskoefficienten (Pearsons produktmomentkorrelation) uppmättes till 0,05. Anställning av studenter hade skett vid åtta av de 19 telefonintervjuade LIA-företagen. Samtliga företag inom IT-branschen, knutna till an ord- nare med höga statsbidrag, återfanns i den grupp som anställt stu de- rande. De flesta av de företag som inte anställt någon studerande påpe- kade att detta berodde på omständigheter vid sidan av den Kvalificerade yrkesutbildningen. Genom en sammanställning av uppgifter från den översiktliga beskriv- ning av verksamheten som varje utbildningsanordnare själv tagit fram har en bild av verksamhetens materiella och personella resurser samt arbetssätt erhållits. Inga tydliga samband mellan statsbidragens storlek och utbildningarnas egenskaper har där kunnat observeras. Resultaten från platsbesöken, beskrivningarna utifrån och studentenkäterna visar inte heller de på att utbildningar som har högt statsbidrag eller extern finansiering vid sidan av statsbidraget också har en högre kvalitet än övriga utbildningar. Flertalet av de intervjuade anordnarna uppger att de subventionerar sin KY-verksamhet i någon form. Resurser från övriga delar av verk- samheten används utan att den Kvalificerade yrkesutbildningen debite- rades fullt ut för dessa kostnader. Dessutom förekommer att utbild ningar på olika sätt sponsras av privata företag. Detta kan vara två anled ningar till att skillnader i resurstilldelning inte givit några mätbara effekter på utbildningarnas kvalitet. Vår uppfattning är att de stora skillnaderna i totalkostnad för de olika utbildningarna till viss del beror på skilda behov vad gäller utrustning, läromedel och lokaler. Utbildning som traditionellt givits enbart som lärarledd undervisning i större grupper, har inom den Kva lificerade yrkesutbildningen även andra undervisningsformer. Färdighetsträning och laborationer är inte begränsade till enbart de tekniska utbild- ningarna. Användningen av datorer ingår i de flesta typer av utbild- ningar. Tillgången till datorer och datorsalar är alltså ett generellt behov som inte är avgränsat till vissa områ den. Gränserna mellan traditionella föreläsningsämnen och mer resurs krävande ämnen är inte tydliga. De stora skillnaderna i tilldelning av statsbidrag baserade på uppdelningen i olika utbildningsområden kan därför ifrågasättas.