sou · GNB375d1 · 2000-01-01 00:00:00 — De viktigaste bedömer vi vara följande. ·Det är dyrare och svårare att bygga fundament som måste tåla att bli utsatta för isrörelser, vågor, strömmar och korrosion ·Det är dyrare och svårare att bygga elnätsanslutningar ·Underhåll och service försvåras ·Bottenförhållanden är i regel endast översiktligt karterade, vilket kräver detaljerade undersökningar vid varje etablering ·Risker för påsegling av fartyg Följande kartläggningar av tekniska/ekonomiska aspekter bedömer vi vara viktiga att genomföra. ·Sjömätningar (vattendjup) ·Kartläggning av maringeologiska förutsättningar (bottenbeskaffenhet) ·Kartläggning av ström-, våg- och isförhållanden Vad gäller motstående intressen bör uppgifter om följande frågor sam- manställas. ·Marinarkeologi (bland annat skeppsvrak) ·Hur vindkraftverk till havs påverkar natur- och kulturmiljövärden på land ·Marina naturvärden (lekbottnar, flyttningsvägar för fåglar, säl- skyddsområden m.m.) ·Rekreationsområden för båtliv m.m. ·Områden med värdefulla ämnen och ·Flygets behov av hinderfrihet För dessa sammanställningar finns visst underlag i rapporten ning med mark och vatten 2 (SOU 1974:54) och i rapporten för vindkraft (SOU 1988:32). Mycket av detta underlag behöver dock aktualiseras. Mot bakgrund av att man i fjällområdet kan förvänta sig att anspråk på vindkraftsetableringar kommer att öka starkt framför vi i Lägesrappor- ten att det för dessa områden behöver göras samordnade och övergrip- ande studier av förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk. I Lägesrapporten konstaterar vi att etablering av vindkraftverk i fjällen rymmer många komplexa frågeställningar kring olika områdens förut- sättningar. För att kunna bedöma var fjällokaliseringar är lämpliga krävs en övergripande strategisk helhetssyn med hänsyn till bland annat ekonomiska, tekniska, landskapsbildsmässiga, ekologiska och säker- hetsmässiga förutsättningar. En sådan samlad nationell överblick skall tjäna som grund för riktlinjer för fysisk planering och tillståndsprövning. Två förhållanden framhåller vi som särskilt viktiga att notera. ·Bevarandeintressena är utbredda och överlag mycket starka från såväl sociala som vetenskapliga synpunkter. ·Vindenergipotentialen bedöms vara stor. Följande remissinstanser stödjer uttryckligen utredningens förslag om en nationell kartläggning för fjällen; , , Riksantikvarie- ämbetet, , i , i läns, i , i Gäv- leborgs län, i , , Jokk- mokks kommun, Åre kommun, , Västerbot- tens museeum, , , och tens länsförbund. En utredning på central nivå bör genomföras för att studera de samlade lokaliseringsförutsättningarna för etablering av vindkraftverk i fjällen, men också i förfjällsområdet. En viktig utgångspunkt för lokalisering av vindkraftverk i fjällen är den befintliga infrastrukturen, bland annat elnät och vägar. Utredningen bör utmynna i en nationell klassificering av olika områdens lämplighet för vindkraftsexploatering. Syftet är att ge vägledning för kommunernas översiktliga planering, men också att ge ett bra kunskapsunderlag för konkreta vindkraftsprojekt. Skälen till att även förfjällsområdet bör ingå i utredningen är att vind- energipotentialen sannolikt lokalt är mycket god även i detta område, samt att konflikter med motstående bevarandeintressen kan antas i regel bli mindre än i fjällområdena. Den av oss förordade utredningen på central nivå bör beakta de över- gripande ställningstaganden om avvägningar av olika intressen i fysisk planering samt de principiella överväganden om samordning och mångbruk av olika verksamheter, som kommit fram inom ramen för den s.k. FjällAgendan som utvecklas i och . ·I Regeringens proposition (prop. 1997/98:145) Svenska miljömål redo- visas ett förslag om regionala miljö- och hushållningsprogram (RMHP). Med hänvisning till regeringens skrivelse 1997/98:13 Ekologisk hållbarhet sägs i propositionen att centrala verk bör utarbeta en översikt över områden där behovet av RMHP är särskilt framträdande i ett riksperspektiv. En nationell kartläggning av de samlade lokaliseringsförutsättningarna för vindkraftverk i fjällområdet bör samordnas med det RMHP-arbete som kan komma att ske där. Inför ett ställningstagande till den av oss föreslagna utredningen lämnar vi i det följande några utgångspunkter. Etablering av vindkraftverk i fjällen har viktiga fördelar jämfört med etablering på land i övriga delar av landet. ·Mycket stora områden med mycket god vindpotential. ·Många områden i fjällen där det finns goda vindförutsättningar är exploaterade genom vägbyggen, vattenkraftverk, mycket stora kal- hyggen med mycket långsam eller utebliven återväxt, större kraft- ledningsstråk och turistanläggningar. ·Bebyggelse är betydligt glesare än i övriga vilket ger mindre restriktioner för lokalisering av vindkraftverk. Följande särskilda frågor behöver uppmärksammas vid bedömningar av lämpliga lokaliseringsplatser för vindkraftverk i fjällen. ·Bevarandeintressena är utbredda och överlag starka (jämför med det nationella miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö.51) ·Det finns många områden med stort värde för friluftsliv och turism. ·Metoder för vindberäkningar i komplex terräng behöver vidare- utvecklas (se avsnitt 10.1). ·Metodik för kartering av områden med risk för att vindkraftverk utsätts för isbildning. ·Rennäringens och den samiska kulturens intressen. Utredningens sakkunnige inom vindkraftsbranschen har haft en bered- ningsgrupp med representanter från , ,, och Elleverantörer. På några punkter har SVIF ej kunnat dela utredningens slutsatser. Planeringsmål och riksintresse för vindkraft Utredningen föreslår som planeringsmål att identifiera och redovisa områ- den för vindkraftverk med energiproduktionen /år, vilket enligt SVIF motsvarar effekten ca 5 000 MW. SVIF anser att detta planeringsmål måste omsättas till nationella utbyggnadsmål med förslagsvis en utbygg- nadstakt på 200-300 MW/år. SVIF föreslår följande planeringsmodell: 1.Statens Energimyndighet ,, ansvarar för en enhetlig inventering av lämpliga vindkraftsområden i hela landet. Den görs med hjälp av några objektiva kriterier t.ex. vind, avstånd till bebyggelse m.m. 2.Riksdagen beslutar om nationella utbyggnadsmål om 5, 10 och . STEM tar fram underlag för ett sådant beslut. 3.Efter riksdagsbeslut utarbetar STEM ett förslag till fördelning av lämpliga vindkraftsområden för regioner och län, så att det blir möjligt att nå de beslutade nationella målen. 4.Länsstyrelserna bearbetar STEMs förslag och fördelar mål på kom- muner. 5.Kommunerna redovisar vindkraftsområden i översiktsplanerna. Generella förbud mot mer än 10 MW vindparker i vissa regioner (, m.fl.) upphävs. Detta kräver en lagändring. Stöd för utbyggnad av elnät föreslår att ett statligt stöd skall utgå för utbyggnad av elnät och att kommuner skall söka detta stöd. SVIF anser att nätbolagen skall söka statligt stöd och att beräknings- underlaget skall skickas för granskning till . Att låta kommunerna söka detta stöd är enbart ytterligare en komplikation då de oftast saknar kompetens inom detta speciella teknikområde. Stöd till nä- tanslutning skall handläggas helt oberoende av kommunernas till- ståndsprövning för att ej komplicera sökandenas handläggning av vind- kraftprojekten (t.ex. vid besvär över beslut om ansökan att bygga och driva vindkraftsprojekt). SVIF föreslår en enkel och generell beräkningsmetod för hela landet. Vindkraftsintressenter betalar ett schablonbelopp på /kW till en statlig fond och vid behov tillskjuts statliga medel till denna fond. Statens stöd till vindkraftsprojekt skall uppgå till högst /kW. Om nätkost- naden är högre än /kW betalar intressenten kostnaden därutöver. Alternativt kan ovan nämnda kostnader för nätanslutning omräknas till en kostnad per producerad kWh med antagandet att varje kW vindkraft under ett normalår producerar förslagsvis 2 000 kWh. Detta förslag kräver en ändring av ellagen. Ändringen bör utformas så att lagen även kan tillämpas för småskalig vattenkraft och små biobränsleanläggningar. I tillämpas ,, riktlinjer för industriellt buller. I dessa riktlinjer anges riktvärdet (A) för bostäder m.m. I används ofta riktvärdet (A) intill bostadshus. När vindkraftverk är i drift är bakgrundsljudet ofta mer än (A).Det är mycket svårt att mäta ljudnivån från en tillkommande energikälla om skillnaden i ljudnivån är mindre än (A) mellan ljudkällorna. De erfarenheter, som många medlemmar i har, är att vid prövning av tillstånd för vindkraftverk förekommer det att människor anser att myn- digheten ej skall ge tillstånd till vindkraftsprojektet med motiveringen att ljudet från vindkraftverk kan komma att störa de närboende. När vind- kraftverken har byggts förekommer det mycket sällan att de närboende klagar på ljud från verken. I har det gjorts mycket få uppföljande mätningar av ljudemissionen från vindkraftverk i drift. I har det förekommit många tidningsartiklar, som pekat på att ljud från vindkraftverk har varit ett allvarligt problem. En äldre dansk under- sökning visade att endast i fem fall av totalt ca 2 500 vindkraftverk var ljudet högre än riktvärdet (A). SVIF anser att SNVs riktlinjer för industriellt buller skall tillämpas vid lokalisering av vindkraftverk, dock borde riktvärdet ,(A), ändras till den danska nivån (A), så att hänsyn tas till bakgrundsljudet. SVIF anser att det av Utredningen föreslagna högsta värdet - faktisk skuggtid/år- skall tillämpas. Mätning av skuggor skall ske intill bostadshus. För att inte alltför stora områden skall tas bort som möjliga att bygga vind- kraftverk på, bör man i ett bygglov föreskriva att vindkraftverket skall stoppas de tider då skuggstörning av bostäder eller arbetsplatser förekom- mer. SVIF föreslår att stöder utveckling av ett instru- ment, som mäter skuggtiden. Med hjälp av en styrutrustning bör detta in- strument automatiskt kunna ge signaler till vindkraftverket när det skall stanna och åter starta, så att riktvärdet hålls. Sammanfattning av Lägesrapporten ....................... Vindkraften i ett storregionalt och Bestämmelser av betydelse vid lokalisering och tillståndsprövning av vindkraftverk ........................ Vindkraft i människors landskap............................. Buller från vindkraftverk ........................................ Vindkraftverkens effekter på djurlivet .................... Ytåtgång för framtida utbyggnad av Miljökonsekvensbeskrivning för vindkraftverk....... Bilaga 10 Landskapstyper och vindkraft Bilaga 11 Värden i natur- och kulturmiljöer samt för friluftslivet med avseende på konsekvenser av vindkraft