sou · GNB36 · 2000-01-01 00:00:00 — Handläggningen av PFF- aktiviteterna upplevs ibland som komplicerad bl.a. som en följd av att vissa aktiviteter handläggs vid försvarsministerierna, andra vid t.ex. inrikesministerierna. Ett väsentligt hinder för medverkan i internationell verksamhet är för några av de baltiska länderna de begränsade försvarsanslagen. Utgifterna för internationella aktivi- teter utgör redan en besvärande stor del av försvarsbudgetarna. Huvuddelen av försvarsbudgetarna går till löner för försvars- anställda och andra fasta kostnader. Ett annat problem som de baltiska staterna själva pekar på gäller nyttiggörandet av BALTBAT-enheterna i de nationella försvaren. BALTBAT-officerarna och -soldaterna har blivit en grupp för sig, utan tydlig koppling till de nationella försvarsuppgifterna. Den vikt man i länderna tillmäter ett medlemskap i säger en del om hot- och riskbedömningarna. Även om man talar om nya, icke-militära hotbilder och om behovet av lösningar som inte vänder sig mot något enskilt land, består misstänksamheten vad gäller väg och de ryska avsikterna mot de aktuella länderna. Den inrikespolitiska turbulensen i , osäkerheten om demokratiutvecklingen och andra frågor om framtid är förhållanden som de baltiska länderna inte kan bortse ifrån. Försvarsmaktens officerare i de baltiska länderna har oftast sin bakgrund i ett auktoritärt, icke-demokratiskt tänkande. Till skillnad mot försvarsmakterna (armén, marinen och flygvapnet) omges hemvärnen, som numerärt i respektive land är större än "den 24 Bakgrundsbeskrivning om de baltiska länderna och PolenSOU 1999:6 egentliga försvarsmakten", med stor respekt och utgör i framför allt och huvudförsvarsstyrkan som man kommer att bygga försvarets utveckling på. I pågår en samman- slagning av hemvärnet och armén. Hemvärnet i har förutom sin militära roll även flera civila funktioner och samarbetar med en rad ministerier rörande exempelvis polisiära frågor, trafiksäkerhet, illegal invandring och skydd av statens ekonomiska intressen. Det saknas vid sidan av hemvärnen moderna traditioner av ett folkligt förankrat totalförsvar. Samtliga tre länder har uttryckt ambition och vilja att utveckla ett nationellt totalförsvar under demokratisk styrning, med nordiska förebilder. Det framgår att man vill bygga något slags territoriellt baserat existensförsvar med värnplikt som grund. och vill utveckla totalförsvarskoncept som också kan stödja förmågan att möta kriser i fredssamhället. Man vill sålunda samutnyttja alla samhällets resurser maximalt över hela hotskalan fred - kris - krig. 3Svenskt öststöd betr. säkerhet och försvar har bedrivit utvecklingssamarbete med länderna i . 1990 beslutade att anta ett treårsprogram för utvecklingsstödet enligt propositionen 1990/91:100, vilken följdes av proposition 1992/93:100. Efter en ytterligare översyn av östsamarbetet ställde sig bakom propositionen (1994/95:160) om samarbete med . Där konstaterades att det program som då lades fram utgjorde en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Samarbetet skall bl.a. syfta till att främja säkerheten, demokratin och en bärkraftig utveckling i . betydelse för att skapa ett dynamiskt var en grundlinje i samarbetsprogrammet. I regeringens proposition (1997/98:70) "Att utveckla ett grannlandssamarbete" anges att målen för utvecklingssamarbetet med skall vara: ·att främja en säkerhetsgemenskap, ·att fördjupa demokratins kultur, 26 Svenskt öststöd betr. säkerhet och försvar ·att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling, ·att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Det säkerhetsfrämjande samarbetet är av en avgörande betydelse för utvecklingen av en gemensam säkerhet i . Samarbetet koncentreras till: ·uppbyggnad av säkerhetspolitisk kompetens, ·utveckling av försvarsorganisationer under demokratisk kontroll (demokratiskt totalförsvar), ·utveckling av det europeiska samarbetet och kompetensen inom fredsfrämjande verksamhet, ·stöd till de baltiska ländernas förmåga att bevaka och kontrollera sina gränser, ·stöd till bekämpande av den ökande internationella och organiserade brottsligheten och uppbyggnad av asyl- och migrationspolitisk kompetens, ·insatser för att öka beredskapen att hantera olyckor och katastrofer. Uppbyggnaden av den säkerhetspolitiska kompetensen i , och bör, enligt propositionen 1997/98:70, även fortsättningsvis stödjas av . Detta bör ske dels genom stöd till forskning och utbildning på akademisk nivå, dels genom att i en bred dialog och genom konkreta åtgärder verka för en djupare förståelse av det vidgade säkerhetsbegreppet. Utvecklingen av nationella totalförsvar under demokratisk styrning är ett annat angeläget område till vilket enligt propositionen bör lämna ett betydande bidrag med inriktning på stöd till upprättandet av en långsiktig planering av respektive total- försvar. Viktiga utgångspunkter skall därvid vara demokratisk styrning och folklig förankring. Jag kan konstatera att det därutöver inte finns några särskilda riktlinjer för stödet till de nationella totalförsvaren. Det är enligt propositionen angeläget att även i fortsätt- ningen stödjer konkreta åtgärder för att öka kompetensen inom Svenskt öststöd betr. säkerhet och försvar 27 Det är också viktigt att genom interna- tionell samverkan på det fredsfrämjande området bidra till ökat ömsesidigt förtroende mellan parter som ingår i samarbetet. Av bland annat detta skäl fäster stor vikt vid att alla , inte minst , deltar i verksamhet inom ramen för PFF. En fungerande gränsbevakningskapacitet är också väsentlig, enligt propositionen 1997/98:70, för att säkerställa främst de baltiska staternas suveränitet. Inom det säkerhetsfrämjande området har stöd lämnats till att upprätta fungerande räddningstjänster i , och . Fortsatta utbildningsinsatser inom specifika områden, bl.a. brandsäkerhet vid kärnkraftverk, oljeskadeskydd och transporter av farligt gods, planeras. För att stödja en säker civil lufttrafik har stött civil/militär integrering av luftrumskontrollen i de baltiska länderna. Samarbetet mellan staterna i inom verksamhetsområdet beredskap mot olyckor och katastrofer är i sig själv en förtroendeskapande åtgärd av säkerhetspolitisk betydelse och är en fortsatt angelägenhet för att medverka i. Delar av detta stöd utgör led i det säkerhetsfrämjande samarbetet inom europeiska organisationer. Demokratiska samhällssystem är en förutsättning för stabilitet och säkerhet i vårt närområde. I propositionen 1997/98:70 under- stryker man att ett fortsatt samarbete för att fördjupa demokratins kultur genom uppbyggnad av de civila samhällena är av stor vikt. Vidare prioriteras ett fortsatt och fördjupat samarbete inom rätts- området. Ett annat övergripande mål är fortsatt stöd av de baltiska ländernas EU-integration. Stödet bör då främst inriktas på det sociala området, på näringslivsfrämjande insatser för främst småföretag och landsbygdsutveckling samt på den kommunala och regionala verksamheten. Fortsatta insatser på miljöområdet samt bidrag till integrationen av de rysktalande i de baltiska ländernas samhällen är också önskvärda. Det svenska utvecklingssamarbetet med inleddes . En betydande del av stödet har avsett miljöinsatser. 28 Svenskt öststöd betr. säkerhet och försvar samarbetat med när det gäller demokratistöd på olika nivåer samt stöd till den sociala sektorn, bl.a. sociala trygghetssystem. Regeringen konstaterar i propositionen 1997/98:70, att behov av utländskt "kunskapsbistånd" har minskat. är det land i med vilket haft mest kontakter avseende utbildning i EU-integrationsfrågor. Huvuddelen av stödet till vad gäller system- och institutionsuppbyggnad skall nu gradvis fasas ut. Regeringen avser att successivt trappa ned det stöd som inte har starka drag av grannlandssamarbete. Stödet kommer mer att inriktas på områden, där har tydliga egna intressen, t.ex. miljö-och energi- området. En av de viktigaste frågorna i det fortsatta svensk-polska samarbetet förblir stödet till integration i . Utvecklingssamarbetet kommer därvid till stora delar att inriktas på att stödja strävanden till medlemsskap i EU. 4Tidigare rådgivning på regeringsnivå Någon svensk sammanhållande totalförsvarsrådgivning gentemot regeringsnivå har ej tidigare ägt rum. Svenska myndigheter har dock kontakter med enskilda ministerier i frågor som rör främst verksamhet av myndighetskaraktär. Försvarsattachéerna vid de svenska ambassaderna har visser- ligen kontinuerliga kontakter med ministerierna och regerings- företrädare i de baltiska länderna i vissa frågor. Detta kan dock inte betraktas som någon systematisk kontinuerlig rådgivning i de specifika frågor som ett totalförsvarsstöd innebär gentemot rege- ringsnivån. Attachéerna har heller inte något regeringsmandat att svara för sådan rådgivning. I sammanhanget kan konstateras att attachéerna tillhör Försvarsmakten och att de primära rapporte- ringsvägarna går till Högkvarteret och ej till Försvarsdepartementet. 5.1Allmänt om svenskt totalförsvarsstöd I proposition 1997/98:70 anges att regeringen, med utgångspunkt i den svenska totalförsvarsmodellen, har en klar ambition att fortsätta stödja insatser inom totalförsvarets område som bidrar till utvecklingen av demokratiskt kontrollerade försvarsorganisationer och en fördjupad säkerhetsgemenskap. Svensk officersutbildning återspeglar vår syn på försvarets roll i ett öppet samhälle och, när det gäller ledarskapsutbildning, individens rättigheter och ansvar i en demokrati. Som en del i denna utbildning ingår utbildning i det folkrättsliga regelverket. Utifrån dessa utgångspunkter stödjer de baltiska länderna med utbildning av baltiska officerare vid bl.a. svenska militärhögskolor. leder det internationella stödet till att upprätta och driva en baltisk försvarshögskola (BALTDEFCOL) i Tartu, . bidrar även till uppbyggandet av värnpliktssystem och bildandet av frivilligorganisationer samt till försvarsupplysning och kurser i psykologiskt försvars-/informationshantering. Dessutom förekommer kompletterande officersutbildning i bl.a. ledarskaps- frågor, krishantering och informationstjänst. deltar också i internationella rådgivnings- och samordningsstrukturer (IDAB, BALTSEA) med syfte att på olika sätt bistå i de baltiska ländernas försvarsuppbyggnad. 32 Svenska myndigheters totalförsvarsstöd Som ett särskilt bidrag till att bygga upp demokratiskt styrda försvarsmakter med kapacitet att medverka i fredsfrämjande insatser utgår svenskt stöd till uppbyggandet av en baltisk bataljon, BALTBAT, för fredsbevarande insatser. Med BALTBAT som förebild lämnas svenskt stöd även till utvecklingen av en marin baltisk styrka, BALTRON. Härutöver stöder i olika former det baltiska deltagandet i PFF. Flera myndigheter inom Försvarsdepartementets ansvarsområde genomför stödprojekt avseende civil samhällsverksamhet som inte primärt kan betecknas som totalförsvar, exempelvis beträffande räddningstjänst och kustbevakning. Andra projekt utgör mer renodlat total-försvarsstöd. Eftersom även det civila stödet har sekundära total-försvarseffekter redovisas också detta i det följande. För att fullständiga totalförsvarsbilden redovisas därutöver några exempel på utvecklingssamarbete från myndigheter utanför Försvarsdepartementets ansvarsområde. 5.2Myndigheter inom Försvarsdepartementets ansvarsområde Det säkerhetsfrämjande stödet uppgår totalt till ca . Därav utgör uppskattningsvis totalförsvarsstöd och ca annat stöd från myndigheter inom Försvardepartementets område. Godkännande och medelstilldelningen för olika projekt, efter myndigheternas projektframställan, hanteras av ÖST-SÄK gruppen. Varje projekt blir föremål för biståndsteknisk beredning i en undergrupp till ÖST- SÄK gruppen, i vilken bl.a. Efter beredning i gruppen föredras projekten för ansvarig minister, därefter tas regeringsbeslut. Svenska myndigheters totalförsvarsstöd 33 Redovisningen i fortsättningen av detta kapitel utgår väsentligen från det underlag och de uppfattningar som myndigheterna har redovisat till utredningen. har Försvarsmakten lämnat utvecklingsstöd efter framställningar från de baltiska länderna. Stödet omfattade inledningsvis främst överlämning av viss militär överskottsmateriel, minröjning i de baltiska farvattnen, stöd till BALTBAT och viss officersutbildning. En viktig del av Försvarsmaktens nuvarande verksamhet gentemot de baltiska länderna är utbildningen av baltiska officerare, stödet till BALTBAT och försäljningen av pansarvärns- och luftvärnsvapen. Till BALTBAT bidrar man med instruktörer och utrustning. Stödet till BALTRON omfattar rådgivning, materiel och utbildning för främst minröjningsuppgifter och havsövervakning. Ett stort antal västnationer medverkar i dessa båda projekt. Försvarsmakten medverkar vidare i olika PFF-aktiviteter. Marinen har t.ex. medverkat i ett antal olika PFF-övningar, bl. a. sjö- och räddningstjänstövningar. Viktiga inslag i övningsverksam- heten är att utbilda de baltiska besättningarna i t.ex. plotting, datakommunikation och språkträning. Genom PFF-medverkan får Försvarsmakten också en möjlighet att identifiera framtida behov av utvecklingsstöd. Försvarsmakten har hjälpt de baltiska staterna i strävan att fylla åtaganden enligt relevanta avtal inom . I detta sammanhang har stöd givits avseende WD-94, avtalet om globalt utbyte om militär information och uppförandekod. Bland övriga projekt kan nämnas utbildning av officerare från de tre baltiska länderna, som bedrivits och även kommer att utgöra en prioriterad stödverksamhet. Viktiga inslag är språkträning samt officersutbildning av kadetter från respektive land vid Arméns- och Marinens Officershögskolor. Till har stöd lämnats avseende ammunitions- och minröjningsutbildning. 34 Svenska myndigheters totalförsvarsstöd Policyn inom Försvarsmakten när det gäller materielöverlämning är att en inledande utbildning först genomförs i innan materielen överlämnas. Fortsatt utbildning genomförs sedan i respektive land, och därefter sker uppföljning av underhåll, tekniskt handhavande och förrådsställning av överlämnad materiel. Hemvärnet har lämnat utvecklingsstöd till de baltiska länderna . Målet är främst att stödja kompetensutveckling. Hemvärnet har sålunda på hemvärnets stridsskola genomfört ett antal olika kurser (chefs-, ledarskaps- och fältarbetskurser m.m.) för bl.a. lettiska hemvärnsofficerare. Hemvärnets utvecklingsstöd har finansierats med medel från Försvarsmakten (Armén). Hemvärnet bedömer att det fortsatta behovet av stöd till de baltiska länderna är långsiktigt. Viss samordning av hemvärnets utveck- lingsstöd har skett med de övriga nordiska ländernas rikshemvärns- staber. Försvarsmakten bedömer att ytterligare minröjningsinsatser är av vikt för att säkra farvattnen utmed och Litauens kuster, där redan betydelsefulla insatser har gjorts. Vidare lämnar marinen assistans till i samband med deras stöd till uppbyggnaden av sjöbevakningssystem i baltiska farvatten. Flygvapnet har hitintills inte lämnat något utvecklingsstöd men bistår länderna med flygtransporter. Något stöd till den samlade planeringsverksamheten inom de baltiska försvarsmakterna har inte lämnats av Försvarsmakten. Inom försvarsmiljöområdet har Försvarsmakten i samarbete med inlett ett stöd till de baltiska staterna. I planeras sålunda ett gemensamt baltiskt utbildningscentrum för handläggare av försvarsmiljöfrågor. I utarbetas bygg- och miljöplaner samt en skjutfältsinstruktion för utbildningscenter i Adazi. I genomförs ett projekt avseende grundvattenmodellering vid den f.d. sovjetiska flygbasen . Försvarsmaktens erfarenhet av samarbetet med mottagar- länderna är generellt goda. Problemet inledningsvis var att balterna tackade okritiskt ja till allt som erbjöds dem. Detta har förändrats med tiden och förmågan att prioritera mellan olika erbjudanden om stöd har markant förbättrats. Även insikten om de långsiktiga Svenska myndigheters totalförsvarsstöd 35 kostnader som uppstår för underhåll och reparationer efter överläm- ning av fordon och annan utrustning har ökat. Viss turbulens finns dock i länderna på grund av snabba personskiften, med bristande kontinuitet som följd. Försvarsmakten anser vidare att principen att låta de baltiska staterna vara ansvariga för en del av kostnaden för ett projekt är bra. Det innebär att länderna tvingas göra priorite- ringar mellan projekt. Försvarsmakten har efter hand försökt systematisera utvecklingsstödet varvid strävan har varit att samordna stödet till de baltiska staterna med andra svenska myndigheter och organisa- tioner. Försvarsmakten anser det angeläget att respektive projekt följs upp och återrapporteras. Goda erfarenheter av det svenska konceptet på bistånd finns bl.a. från BALTBAT som gett bra resultat, med uppföljning, redovisning och kontroll. Försvarsmakten har, 1997, analyserat och gett förslag på sådant fortsatt militärt bistånd/utvecklingsstöd (PFF, utbildning, materiel m.m.) som Försvarsmakten kan lämna till de baltiska länderna, tillsammans omfattande ca 53 punkter. I sammanställningen prioriteras utbildnings- och materielstöd. Leve- ranser av vapen (artilleri, luftvärn, pansarvärn) med ammunition ingår sålunda i förslagen. Regeringen har ej tagit något samlat beslut om den inlämnade planen, utan beslutar om enskilda projekt vart och ett för sig. Omfattningen av det utvecklingsstöd, som hitintills genomförts, uppskattas till ca . ÖCB har enligt totalförsvarsbeslutet en samordningsroll för inriktningen av det civila försvarets internationella verksamhet. Denna innebär bl.a. direkta kontakter med motsvarande organisa- tioner i andra länder och när det gäller att följa upp och analysera utveckling som har betydelse på det civila försvarsområdet inom EU och VEU. Ambitionen i ÖCBs internationella arbete är att bl.a. etablera kontakter, analysera stödbehov, svara/samordna för ev. 36 Svenska myndigheters totalförsvarsstöd kunskapsöverföring samt initiera verksamhet inom civila svenska totalförsvarsmyndigheter. ÖCB har bl.a. inom ramen för PFF (Partnerskap för fred), utvecklat ett samarbete med sina mot- svarande funktioner i , , , , , samt . Gentemot de baltiska staterna genomför ÖCB seminarier och kurser om totalförsvaret samt forskningsprojekt (bl.a. kris- hantering). Vidare drivs ett projekt med syfte att främja kontakter mellan svenska och baltiska frivilligorganisationer samt att förankra idén om frivillighet också på myndighetsnivå i de tre länderna. har ÖCB genomfört tre seminarier på temat frivillig- organisationer; ett i var och en av de baltiska staterna. ÖCB har samverkat också med hemvärnsorganisationerna Zemessardze i , Kaitseliit i samt i avseende frivillig civil totalförsvarsverksamhet. På initiativ av och som stöd till utredningen har ÖCB påbörjat ett mer övergripande planeringsstöd på regeringsnivå omfattande den civila planeringen som del av en totalförsvarsplan till . Tanken är att initiera liknande samarbete med och , samt eventuellt med . Även civila PFF-samarbete med NATO har bäring på de baltiska staterna och . är sålunda numera representerat i (). ÖCB är kontaktorgan och samordnings- ansvarig myndighet på myndighetsplanet med NATO i PFF vad gäller frågor om civilt försvar. Det samordnande ansvaret innebär att ÖCB skall tillse att rätt organ och rätt kompetens medverkar vid olika PFF-aktiviteter och stödja de andra svenska myndigheters deltagande. Omfattningen av ÖCBs stöd till de baltiska staterna och har uppgått till ca . Svenska myndigheters totalförsvarsstöd 37 () har lämnat utvecklingsstöd till de baltiska staterna i form av fartyg och materiel, utbildningsinsatser och teknisk uppföljning. I samband med materielöverlämning sker också utbildning i respektive land, omfattande t.ex. verkstadsutbildning, stabs- och taktikutbildning, befattningsutbildning, flygresursers utnyttjande etc. Någon maritim grundutbildning för baltiska kustbevakare bedriver KBV däremot inte. Det förutsätts att sådan grundläggande kunskap redan finns. Utbildning i metodikarbete i sjöbevakningscentral genomförs av KBV efter särskilt regeringsuppdrag. Utbildningen genomförs i samverkan med Marinen och . Första delen har slutförts i (och ) och andra delen skall genomföras i de uppbyggda centralerna i respektive . har i sitt utvecklingsstöd sökt kontakt med andra svenska myndigheter för att säkerställa att inget dubbelarbete utförs och att inga dubbla budskap framförs. Bl.a. sammanträder den s. k. AG-sjöbevakning (KBV, FOA, FMV, SjöV) regelbundet i detta syfte. Grundläggande för utvecklingsstöd till samtliga tre länder är bl. a. att förmedla betydelsen och nödvändig- heten av att samverkan sker mellan olika myndigheter/ministerier när det gäller gränsbevakningsfrågor. Vidare försöker KBV förklara vikten av och dess betydelse vad gäller övergripande polis-, tull- gränsbevakningssamarbete inom och mellan länder i EU och av att avtalet beaktas i utvecklingen av gränsbevakningsverksamheten. KBV försöker också klargöra vikten av att respektive lands lagstiftning innehåller tydliga avgränsningar vad gäller t.ex. ansvarsförhållanden m.m. KBV bedömer att materielstödet kommer att minska . Några nationella planer eller ekonomiska medel tycks ej finnas tillgängliga i de baltiska staterna för ersättningsanskaffning av de tidigare överlämnade svenska fartygen m.m. är därför oroad över ländernas förmåga att långsiktigt kunna bedriva 38 Svenska myndigheters totalförsvarsstöd en effektiv verksamhet till sjöss. Trots allt är livslängden på fartygen begränsad och då i synnerhet mot bakgrund av att de opererar i en ofördelaktig yttre miljö som sliter hårt på materielen. KBV räknar däremot att kunna erbjuda kustbevakare från de baltiska länderna möjlighet att genomgå en ettårig kustbevaknings- utbildning i omfattande bl.a. ledarskap, tullagstiftning, miljölagstiftning, polislära, psykologi m.m. Utbildningen har enligt KBV ingen koppling till Marinens kadettutbildning vilken har en helt annan inriktning. I KBVs allmänna uppdrag formulerat i regleringsbrev även ingår uppgiften att utveckla förmågan till operativt samarbete med främst vad avser förmågan att bl.a. bekämpa organiserad brottslighet. anser att man i princip nått detta mål, men för att förmågan skall bibehållas krävs att samarbetet kontinuerligt underhålls. Detta sker genom operationer och övningar men även genom besöksutbyten och seminarier på olika nivåer. Detta är också en viktig del av stödet vilket däremot till största delen finansieras av myndighetens driftsbudget. Omfattningen av den del av stödet som finansierats genom särskilda regeringsbeslut har uppgått till . Härutöver belastas driftsbudget med för att kunna leva upp till regleringsbrevets målsättning vad avser förmåga till operativt samarbete. 5.2.5Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) har bedrivit verksamhet /92 i alla de tre baltiska länderna, inledningsvis dock främst i . Verksamheten i har sedan starten skett i samarbete mellan försvarsministeriet och ett särskilt institut, , knutet till i . Verksamheten har haft formen av olika typer av konferenser och seminarier men även av mer specifika spel i vilka frågor om relationer mellan myndigheter, media och medborgare haft en framträdande roll. Syftet har varit att Svenska myndigheters totalförsvarsstöd 39 söka få med journalister, aktiva officerare och forskare i en dis- kussion och ett samarbete om hur relationerna mellan försvaret och det övriga samhället kan förbättras. Dessa inledande konferenser ledde sedan till flera konferenser med särskild inriktning på försvarsmaktens personal och som handlade om informationstjänst och med inslag av utbildning för presschefs- verksamhet. Kontakter mellan SPF och informationstjänstansvariga i för information kring kärnkraftverket i samt motsvarande kontakter mellan SPF och SSI samt SKI i har lett till att SPF medverkat i ett större spel om informationsfrågor vid en olycka i kärnkraftverket. Konferenserna med den litauiska försvarsmaktens personal kom också att leda till kontakter med lettiska och vitryska deltagare vilka deltog i konferenserna.