sou · GNB3130d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Antal närvarande personer i genomsnitt vid kommun- organisationernas möten fördelade efter kommuntyper. Antal kommunorganisationer inom parentes 11 (16) kap03.fm 55 Friday, , 1999 7:57 AM 3 HUR ATTRAKTIVA ÄR PARTIERNAS MÖTEN? antalet mötesdeltagare tenderar att öka i de miljöer där det finns mest människor, dvs. i kunskapskommunerna, trots att konkurrensen från kommersiella marknader och det omgivande organisationslivet där är betydande. är skillnaden i antalet mötesdeltagare mellan kommuntyperna inte särskilt stor med tanke på att det i kunskaps- kommuner finns ett större antal presumtiva besökare. Den största skillnaden mellan kommuntyp står socialdemokraterna för. Det bör då noteras att storstäderna ingår i denna beräkning och att arbetar- kommunernas respresentantskap där är betydligt större än i motsva- rande små kommuner. har vi enbart riktat intresset på mötesaktiviteten i stort utan att se närmare på vilken typ av möten det gällt. En fråga som är värd att undersöka är om det finns något framgångsrikt koncept för att locka mötesdeltagare. Vilka möten var det som lockade mest och vilka är det som attraherar ? Verksamheten i en partiorganisation präglas i betydande grad av de regelbundet återkommande valen. Det förberedande nominerings- arbetet och den utåtriktade aktiviteten i valkampanjerna utgör en säsongsverksamhet med vissa givna hållpunkter och ingredienser. Från undersökningen 1998 framgår att det var främst de valrelaterade mötena (nomineringsmöten och utåtriktade valmöten) och i viss mån årsmöten som lockade flest besökare . De valrelaterade mötena var klart dominerande inom socialdemokraterna och medan de borgerliga partierna hade en något mer differentierad mötesverksamhet med bland annat möten där olika politiska sakfrågor ventilerades och möten med vissa mer sociala arrangemang. I studien var det möten som behandlade kommunalpolitiska spörsmål samt nomineringsmöten som drog mest med folk. Även här torde förhållandet att studien utfördes i samband med valet ha påverkat resultatet och givit en viss övervikt till de valrelaterade mötena. Grundbultarna i den traditionella mötes- verksamheten I de svenska partierna utvecklades tidigt en arsenal av mera interna aktivitetsformer och till de viktigaste har länge hört studiecirklar, rådslag, samråd, breda partiremisser samt kurser och konferenser. Dessa verksamhetsformer är i hög grad kopplade till skolnings- och mobiliseringsfunktionerna med studier, åsiktsbildning, träning av olika grupper inom partiorganisationen (valarbetare, administratörer, kap03.fm 56 Friday, , 1999 7:57 AM 3 HUR ATTRAKTIVA ÄR PARTIERNAS MÖTEN? förtroendevalda etc.), som viktiga ingredienser. Studiecirkelverksam- heten har, som bekant, en gedigen tradition i den svenska folkbild- ningen (1952; Micheletti 1996). Det visar sig även vara en form som fortsätter att attrahera människor. Omfattningen av stu- diecirkelverksamheten är fortsatt hög i det svenska organisationslivet (1999). Rådslag, samråd och breda partiremisser har sin upp- rinnelse direktdemokratiska strömningar där stormötes- modellen låg i tiden (Gidlund 1989). I undersökningen 1998 fick respondenterna ange hur vanligt före- kommande de tre ovan nämnda verksamhetsformerna varit i respek- tive partier i kommunerna under den innevarande mandatperioden. Resultatet (här presenterat efter en indexberäkning) visar att denna verksamhet fortfarande utgör ett inte oansenligt inslag i partiorgani- sationerna. Det finns en marginell skillnad i intensitet mellan valår och mellanvalsår. Kurser och konferenser är – totalt för parti- erna – mer förekommande än studiecirklar, rådslag, samråd och parti- remisser. Det senare inslaget karaktäriserar självfallet en viss periodi- citet beroende på om det finns särskilt aktuella politiska frågor att ventilera (t.ex. skatter, EMU) på dagordningen, om det pågår någon programrevision eller större organisationsreform. Det torde med säkerhet finnas ett tak för hur många stort upplagda diskussioner ett parti orkar med för att inte trötta ut organisationen och med- lemmarna. Vissa andra intressanta mönster kan utläsas från resultatet. För det första toppar socialdemokraterna och listan över före- komst av dessa verksamhetsformer, dvs. de partier som har de star- kaste rötterna i folkrörelserna och en utpräglad mobiliseringstradi- tion. De lokala partierna ligger längst ned av partierna beträffande dessa aktiviteter. Särskilt lågt ligger de i fråga om studiecirklar (se tabell 3.5). Om man ser till kommuntyp gäller för samtliga tre former att de är något mer förekommande i kunskapskommuner än i de andra kommuntyperna; ännu ett resultat som ger stöd för tesen att det är i dessa kommuner som partiorganisationerna har bättre förutsätt- ningar för att bedriva verksamhet, få fler medlemmar och mötesbesö- kare än i kommuner som upplever påfrestande strukturomvandlingar. Det är här inte möjligt att med bestämdhet säga något om utveck- lingen eftersom den tidigare undersökningen begränsade frågorna om förekomst av olika verksamhetsformer till de med anknytning till kommunala sakfrågor. Men det kan ändå kon- stateras att studie hamnade oftast studiecirklar i kommu- kap03.fm 57 Friday, , 1999 7:57 AM 3 HUR ATTRAKTIVA ÄR PARTIERNAS MÖTEN? Förekomst av studiecirklar, kurser/konferenser och rådslag/samråd/partiremisser fördelade efter kommuntyp under mellanvalsåren 1995–1997 och . Indexberäkning där maxpoängen är totalt 2 för varje form. (Tot.) (Tot.) (0,81) (0,81) (0,95) (0,96) Rådslag/samråd 0,76 (0,75) (0,75) Förekomst av studiecirklar under mellanvalsåren 1995– 1997 och i partierna på nivå. Rangordning efter indexberäkning. Poängtal inom parentes, maxpoäng = 2. N = 270 1998. N = 279 1995–1997 (1,36) (1,32) (1,12) (1,11) (1,07) (0,98) (0,81) (0,67) (0,79) (0,67) (0,73) (0,61) (0,57) (0,55) (0,28) (0,24) (0,88) (0,81) nala frågor bland de fyra vanligaste verksamhetsformer som partierna angav. Kurser och konferenser i kommunala frågor låg vid det mättill- fället i regel lägre ned i rang än studiecirkelverksamheten. Att möta väljarna på torget Torgmöten utgör de verkligt klassiska inslagen i valkampanjerna såväl i som i många andra länder. Arrangemangen kring torgmötet kan ibland vara mycket enkla och förutom talare inskränka sig till en knastrande högtalare och en eller annan valarbetare. Även om kring- arrangemangen ibland är mer professionellt organiserade och miljön mer uppriggad med opponenter finns samma vision om att män- kap03.fm 58 Friday, , 1999 7:57 AM 3 HUR ATTRAKTIVA ÄR PARTIERNAS MÖTEN? niskor skall stanna upp, lyssna, om möjligt delta i ett politiskt samtal. Med personvalet accentueras denna vision; i behovet av att mötas och kunna kommunicera har förstärkts. Men torgmöten är inte enbart en företeelse under valkampanjerna utan förekommer även under andra tider. Det är möjligt att dessa inslag till och med ökar i omfång som en följd av personvalsreformen.9 I tidigare undersökningar har man funnit att torgmöten haft en särskild position i partiernas valkampanjer (1990). studie visade resultatet att torgmötet låg i tätgruppen vad gällde de vanligast förekommande verksamhetsfor- merna för de flesta partierna , undantaget och . Vår undersökning visar att torgmöten är ett betydelsefullt inslag i partiernas verksamhet, i synnerhet under valår men torgmöten förekommer i viss mån även under mellanvals- åren. Vid en jämförelse mellan partierna i fråga om torgmötets position visar resultatet att det existerar en tydlig profil så till vida att torgmö- tet i högre grad är en arena för den politiska vänstern. toppar rangordningarna både och valåret, därefter ligger socialdemokraterna. Efter dessa två partier finns ett visst glapp till övriga partier. och är de par- tier som efter och socialdemokraterna i högre utsträckning än de andra partierna frekventerar torgen runt om i lan- det.10 Förekomst av torgmöten lokalt i partierna fördelade efter kommuntyp –1997 respektive 1998. Indexbe- räkning med max 2 poäng för varje inslag. Basn-k (Tot) (0,62) (1,19) Kommentar: 53 kommunurvalet, dvs. kap03.fm 59 Friday, , 1999 7:57 AM 3 HUR ATTRAKTIVA ÄR PARTIERNAS MÖTEN? Förekomst av torgmöten –1997 respektive 1998 i partierna på nivå. Rangordning baserad på indexbe- räkning med max 2 poäng (1,13) (1,58) (0,91) (1,46) (0,59) (1,19) (0,55) (1,14) (0,50) (1,12) (0,46) (1,09) (0,44) (1,03) (0,43) (0,96) (0,62) (1,19) Kommentar: 53-kommunurvalet, dvs. Torgmöten är inslag i den utåtriktade verksamheten som i högre utsträckning kommer till användning i de befolknings- och informa- tionstäta kunskapskommunerna än i mellan- och basnäringskommu- nerna. Valstugor och valbyråer är minst förekommande i de små par- tierna men vanligt förekommande i de något större partiernas kom- munorganisationer. Varför tappar partierna mötesbesökare? En intrikat fråga i sammanhanget är vilken roll mandatperiodens längd spelar för intresset att delta i partiernas mötesverksamhet. Par- tierna har varit med om övergången från val till treåriga mandatperioder och sedan valet en ytterligare för- ändring till fyraåriga mandatperioder. Det är inte möjligt att isolera denna faktor från andra faktorer som påverkar mötesdeltagande men studierna visade dock inte på någon minskning i mötes- deltagandet tiden efter den första förändringen. Inte heller i den nu aktuella studien kan vi mäta denna faktors påverkan, men det finns otvivelaktigt tänkbara effekter. Eftersom valrörelsen utgör motorn i varje partiorganisation finns det en risk för att en förändring från två- till treåriga mandatperioder skapar en aktivitetssvacka i organisatio- nen efter valet och att en förlängning med skulle ge svacka. Ur mobiliserings- och rekryterings- synpunkt finns en risk att partiorganisationen tappar det tempo och den intensitet som valrörelserna genererar. Detta är dock endast kap03.fm 60 Friday, , 1999 7:57 AM 3 HUR ATTRAKTIVA ÄR PARTIERNAS MÖTEN? hypoteser som inte är möjliga att testa med någon större säkerhet. har partierna även upplevt en folkomröst- ning, fått ett ytterligare val – Europavalet – och dessutom infördes personvalsreformen; faktorer som otvivelaktigt haft positiva poten- tialer för partiaktivitet. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att minskningen av antalet mötesbesökare drabbat alla partier men slagit särskilt hårt mot de partier som har rötter i de traditionella folkrörelserna. Det var också i dessa tidiga rörelser som den starka mötestraditionen grundlades. Det var inte ovanligt att det utvecklades en social kontroll i organisa- tionerna som gjorde att medlemmarna kände det som en plikt att gå på de möten som ordnades i nykterhetslogen, fackföreningen eller i Sionkapellet. Många var medlemmar i flera organisationer och för- väntades vara aktiva mötesbesökare i de flesta (). I dagens samhälle har de gamla folkrörelserna fått betydande problem att attrahera nya grupper och nya generationer. Förändrade sociala och ekonomiska förhållanden, nya värderingar och livsstilar tillsam- mans med ett starkt medialiserat samhälle får således konsekvenser för flera partier indirekt genom att folkrörelserna tappar i attrak- tionskraft, men också genom att det finns partier som själva i hög grad är uppbyggda kring skiljelinjer och förhållanden som utveckla- des . De kollektiva gemenskaper som växte fram kring och präglade människor och samhällsbyggan- det under stora delar av har inte längre samma styrka vad gäller att styra människors liv och leverne. Dessa hierarkiska kollek- tiv har ersatts av en annan typ av kollektiva gemenskaper; gemenska- per som människor väljer att tillhöra – alternativt att inte tillhöra. En glesnande skara mötesaktiva ger signaler om att partiernas möten inte längre spelar samma roll som . Partimötets ursprungliga funktioner – främst att mobilisera medlemmar och väl- jare och dessutom legitimera politiska reformer och den förda politi- ken samt att skola människor i en demokratisk tradition – har mins- kat i betydelse. I mobiliseringen av både medlemmar och väljare spe- lar medierna en dominerande roll. Partierna har hamnat i skuggan. Den tröghet i informationshanteringen som ofta präglar partier kan sannolikt i viss mån förbättras med hjälp av den nya infor- mationsteknologin, men mot etermedierna – främst televisionen – kommer partiorganisationer med all sannolikhet även fortsättnings- vis ha ett underläge. När valkampanjer trimmas och utmejslas av pro- fessionella konsulter krävs mer pengar än folk: en utveckling som minskar behoven av omfattande mobilisering av medlemmar i syfte att valarbeta. kap03.fm 61 Friday, , 1999 7:57 AM 3 HUR ATTRAKTIVA ÄR PARTIERNAS MÖTEN? Inte heller personval med personvalskampanjer förstärker den mer interna mobiliseringsfunktionen i mötesverksamheten; med per- sonval blir incitamentet att mobilisera väljarna starkare än att mobili- sera medlemmar. Erfarenheterna års personval visar att det sker en viss mobilisering runt de enskilda kandidaterna av familje- medlemmar, släkt och vänner (Soininen & 1999). Mötesverksamhetens funktion att legitimera politiken håller suc- cessivt på att urholkas. Alltmer glider den legitimerande roll som av tradition legat hos medlemmarna i stället över till väljarna. Beslutsfat- tare kan, utan att involvera partiorganisationerna, testa vad olika sam- hällsgrupper tycker och tänker genom direkta utspel i media, opini- onsmätningar, lokala omröstningar, m.m. Minskningen av mötesbesökare till trots bör det noteras att en hel del av den mer traditionella och interna möteskulturen fortfarande frodas i partierna. Kurser och konferenser, studiecirklar, rådslag, sam- råd och partiremisser tycks ha en given plats i den lokala partiverk- samheten. Studiecirkelverksamheten har kanske inte oväntat sitt star- kaste fäste bland de gamla folkrörelsepartierna, denna har inte alls samma omfattning i och de lokala partierna. Den mer utåtriktade verksamhetsformen som torgmöten representerar är – oberoende av huruvida det är valår eller mellansvalår – en viktig arena främst för den politiska vänstern. Partiernas mobiliseringsförmåga tycks vara störst i kunskapskom- munerna och den sjunker när det kommer till mellan- och basnä- ringskommuner. Partiverksamheten korresponderar således med de befolkningsrika och informationstäta miljöerna; miljöer där också partierna har flest medlemmar. Minskningen av antalet mötesbesökare kan tolkas i termer av kris, ett tecken på nedgång i attraktionskraft. Men den kan även ses i ett för- ändringsperspektiv. Resultaten ger stöd för hypotesen att de svenska folkrörelseorienterade partierna som haft höga ambitioner i fråga om att ha stor medlemskår, hög mötesaktivitet och mobiliseringsförmåga successivt skiftar om till en mer väljarorienterad modell där inte en regelbunden partiverksamhet har samma centrala position (jfr Gill- jam & 1996). Det önskvärda i denna utveckling kan givetvis diskuteras. Men utvecklingen är icke desto mindre ett betydelsefullt faktum som måste värderas i ljuset av att partiernas omvärldsförut- sättningar genomgått en dramatiskt förändring kap03.fm 62 Friday, , 1999 7:57 AM 3 HUR ATTRAKTIVA ÄR PARTIERNAS MÖTEN? som här kartlagts. Partiernas överlevnadsmöjligheter beror i hög grad på om de av medborgarna upplevs angelägna, och en förutsättning härför är att de förmår att skapa nya mötesplatser för det politiska samtalet med medborgarna. 1Exklusive storstäder för att möjliggöra jämförelse med undersök- ning. Det bör noteras att lokala partier inte ingick studie. 2Exklusive storstäder för att möjliggöra jämförelse med undersök- ning. Bilden är dock densamma om storstäderna tas med i analysen. 3Den longitudinella mätningen innebär att samma partiorganisationer blivit föremål för mätning . Detta innebär att det blir ett mindre antal partiorganisationer (n) än vid en total jämförelse där samtliga respondenter i kommunurvalet ingår. Så t.ex. ingår endast två lokala partier i den longitudinella analysen. 4Miljöpartiet var inte med vid tidigare mätningar. 5Motsvarande siffra medräknat storstäderna 1998 var 24, dvs. en marginell skillnad. 6Motsvarande siffra exklusive storstäder var 8. 7Ingen skillnad om det är med eller utan storstäder 8Med storstäder ökar antalet möten till 10 även för . De lokal parti- erna anger 11 möten i genomsnitt . För socialdemokraternas del sker ingen ökning 1998. 9Detta är den bedömning som partiombudsmännen gör. 10De dominerande kampanjteknikerna i de kommunala kandidaternas person- valskampanjer 1998 tycks ha varit att dela ut broschyrer och hålla torgmöten (). kap04.fm 63 Friday, , 1999 7:58 AM 4 Verksamhet i förändring? I debatten om partiväsendets förstelning har partierna lik- nats vid dinosarier utan framtid. I vilken utsträckning finns det fog för denna bild? Är partierna på utdöende? I detta kapitel skall vi granska de lokala partiorganisationernas innovationsbenägenhet: Finns försök att arbeta på ett annorlunda sätt än vad som traditionellt är brukligt i partiarbetet? Sker det någon anpassning till ny teknik? Kan man registrera verksamhetsformer och initiativ som gör det möjligt att finna nya mötesplatser för det politiska samtalet med medborgarna? Krismedvetenheten har stigit i partierna; ett förhållande som visserligen skapat stress men som också givit gro- grund för kreativitet och mod att ompröva. I de flesta partier pågår diskussioner och aktiviteter som har till syfte att förändra, stimulera och få partiorganisationerna att finna nya sätt att arbeta (1999a). Detta innebär inte automatiskt att det verkligen sker refor- meringar på basplanet eller att det ens görs några försök till föränd- ringar. Förändringsaktiviteten innebär inte heller att traditionella och invanda former för partipolitiskt arbete försvinner, snarare att det sker viss anpassning till ändrade förutsättningar. Vinna eller försvinna? I många lokala partiorganisationer söker man att tänka i nya banor, förnya och finna annorlunda sätt att arbeta på än tidigare. Behovet av förnyelse tycks överlag upplevas som livsnödvändigt eller som en respondent uttryckte situationen i ett öppet svarsalternativ: De flesta av oss är medvetna om att något nytt måste till. Det gäller för oss: vinna eller försvinna. En viktig frågeställning i ett förändringsperspektiv är om det pågår reformeringar som kan tänkas påverka de funktioner som partiernas mötesverksamhet traditionellt haft. Finns det nya arbetsformer som kap04.fm 64 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? har potential att förstärka, alternativt försvaga, mobiliseringsfunktio- nen visavi medlemmar och/eller väljare? Och finns det nya arbetsfor- mer som kan få konsekvenser för mötets traditionella funktion att legitimera politiska beslut och åtgärder? På en direkt fråga om partiet i kommunen prövat att internt arbeta på ett annorlunda sätt än vad som kan betraktas som traditionellt i partisammanhang svarade sammantaget av responden- terna ja (se tabell 4.1). Innovationsbenägenheten tycks vara högst i de lokala partierna – , därefter kommer och – båda – tätt följt av socialdemokraterna (). uppgav att hade prövat att arbeta internt i något andra banor . Tre partier kom under genomsnittet: har den lägsta innovationsaktiviteten – enbart av respondenterna kunde ange att partiet prövat att arbeta på något annorlunda sätt i kommunen – och . Vad gäller de lokala partierna har de ofta en lös organisations- struktur och få medlemmar vilket gör att förutsättningarna för att arbeta mer informellt och pröva nya grepp ökar (Gidlund 1978). I de djupintervjuer som genomförts med representanter för lokala partier bekräftas detta. Genomgående framhålls bland dessa intervjuperso- ner att deras partier skiljer sig från de etablerade partierna i arbetssät- tet genom att de har lättare att få gehör för nya arbetsformer, som är bättre anpassade till de lokala förutsättningarna. har alltsedan bildandet besjälats av visionen att arbeta på ett icke-traditionellt sätt, vilket bland annat inneburit en mer utomparlamentarisk och aktionsinriktad verksamhet och en mindre formaliserad intern. I likhet med sina själsfränder i andra demokra- tiska länder har det inte alltid varit så lätt att leva upp till idealen (Vedung 1991). har i organisatoriskt avseende alltmer kommit att likna de övriga partierna (1996). Men att arbetssättet inom alltjämt skiljer sig gentemot det som finns i de gamla etablerade partierna illustreras av vad en miljöpartist i det kvalitativa intervjuurvalet säger. Hon menar att den interna oreda som finns i kan vara frustrerande, men denna oreda får man leva med, anser hon, eftersom den är en följd av partiets långt utvecklade interndemokrati. – Sedan är det alla dessa interna konflikter. undrar man om vi läg- ger ner mer energi på att bråka internt än på att föra ut vår politik. Stads- delsnämndsmötena är ofta rena semestern jämfört med våra medlems- kap04.fm 65 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? Men jag vet inte det som är bra med är ju att alla får komma till tals (nr 7). Andel kommunorganisationer som prövat att internt arbeta på ett annorlunda sätt än vad som kan betraktas som tradi- tionellt i partisammanhang. Kommentar: 53-kommunurvalet inklusive storstäder. Det finns ett samband mellan benägenhet att arbeta internt på ett annorlunda sätt och kommuntyp i den bemärkelsen att de partior- ganisationer som återfanns i kunskapskommunerna hade i högre utsträckning prövat att arbeta på ett annorlunda sätt – – medan motsvarande siffror för basnäringskommunerna var 37 och för mellankommunerna . Detta resultat stärker den tes som förknippas med begreppet kun- skapskommun, nämligen att det i dessa miljöer finns särskilt goda förutsättningar för kreativitet och för att arbeta kunskaps- och infor- mationsorienterat. Partiernas innovationsbenägenhet i olika kommun- typer. Kommentar: 53-kommunurvalet inkl. storstäder. De öppna svaren ger en intressant provkarta på att olika verksamhe- ter som partierna prövat. I vissa fall tycks det vara fråga om relativt kap04.fm 66 Friday, , 1999 7:58 AM 4 VERKSAMHET I FÖRÄNDRING? inarbetade arbetssätt, medan det i andra är något av för- söksverksamheter och planeringsaktiviteter. Det karaktäristiska draget i innovationsverksamheten är att man försöker öppna de politiska diskussionerna och den traditionella mer interna mötesverksamheten till även icke-medlemmar. I flera fall tycks det finnas en policy om öppna möten där man medvetet söker mini- mera de sluta rummen. Vissa säger sig enbart ha öppna möten, andra betonar att man satsar på exempelvis öppna idéseminarier och öppna diskussionmöten inför viktiga beslut i kommunala frågor. I något fall har man infört kombinerade offentliga medlems- och styrelsemöten. Det finns vidare en tydlig ambition att försöka finna nya och mer attraktiva mötesplatser för att få kontakt och dialog med väljarna. Det kan i detta sammanhang slås fast att partierna inte tycks se underhåll- ning som ett framgångsrikt koncept utan att det snarare gäller att utveckla det politiska samtalet med medborgarna. Den starka betoningen på att öppna tidigare slutna rum även för icke-medlemmar, ger signaler om att mobiliseringsfunktionen visavi medlemmarna i viss mån förändrats och att det finns behov av att vidga mötesverksamheten till forum för en vidare grupp av politiskt intresserade. Det är inte längre lika naturligt att argumentera för att enbart partimedlemmar skall diskutera vad som skall behandlas i kommunfullmäktige och partiernas fullmäktigegrupper. Redan i undersökningen visade resultateten att det var vanligt förekommande med öppna sammanträden med fullmäktige- grupperna. I genomsnitt angav av de tillfrågade att de hade sådana öppna sammankomster tre eller . Den senaste undersökningen visar att detta förekommer även , men i något lägre utsträckning. uppgav sig ofta ha öppna sammanträden (se närmare tabell 4.3). är det som i högre grad än andra tagit till sig denna modell. Det nya, som framkommer i de öppna svaren, är att det blivit allt vanligare att förlägga utåtriktade aktiviteter från fullmäktigegruppen, dvs.