sou · GNB331 · 2000-01-01 00:00:00 — Beslut enligt 7 § i disciplin- ärenden får överklagas hos av den som beslutet gått emot. Prövningstillstånd krävs för att skall pröva hovrättens beslut i ett ärende enligt första eller andra stycket. I fråga om överklagande enligt 8 kap. 8 § tillämpas 1–11 §§ med följande avvikelser: Klaganden skall ge in sin skrivelse till . Skrivelsen skall ha kommit in till samfundet från den dag då klaganden fick del av beslutet. I ett ärende som rör inträde i eller uteslutning ur samfundet skall, om inte särskilda skäl föranleder annat, den klagande höras muntligen i hovrätten. Det organ inom samfundet som meddelat beslutet skall lämnas tillfälle att ge in en skriftlig förklaring och att yttra sig i samband med att en part 3 Senaste lydelse 1997:273. eller någon annan hörs muntligen. Ett beslut av samfundet genom vilket överklagandet avvisas får överklagas hos hovrätten. Bestämmelserna i 1 skall då tillämpas. I fråga om överklagande enligt 8 kap. 8 § tillämpas 1–11 §§ med följande avvikelser: 1.Klaganden skall ge in sin skrivelse till . Skrivelsen skall ha kommit in till samfundet från den dag då klaganden fick del av beslutet. 2.Om inte särskilda skäl föranleder annat, skall klagan- den och, när talan förs av Justitiekanslern, även motparten höras muntligen i Högsta dom- stolen. 3.Det organ inom som meddelat beslutet skall lämnas tillfälle att ge in en skriftlig förklaring och att yttra sig i samband med att en part hörs muntligen. 4.Ett beslut av advokat- samfundet genom vilket över- klagandet avvisas får överklagas hos . Bestämmelserna i 1 skall då tillämpas.4 Denna lag träder i kraft den ... 4 Senaste lydelse 1994:1034. Förordning om ändring i förordning (1975:1345) med instruktion för Justitiekanslern Härigenom föreskrivs att 14 § förordning (1975:1345) med instruktion för Justitiekanslern skall ha följande lydelse. I mål som rör statens rätt får Justitiekanslern förordna ombud att föra talan. Justitiekanslern får uppdra åt annan att leda förundersökning som han har beslutat om och att väcka och utföra de åtal som han har beslutat, om inte åtgärden avser ledamot av eller Regeringsrätten. Beslut att överklaga en dom eller ett beslut till högre rätt får inte fattas av någon annan än Justitiekanslern. Kallas Justitiekanslern att muntligen höras i med anledning av besvär över beslut av advokat- samfundets styrelse eller disciplinnämnd, får Justitie- kanslern förordna byråchef eller annan lämplig person att företräda sig vid förhöret. I mål som avses i 7 § lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn får Justitiekanslern förordna byråchef hos Justitiekanslern eller annan lämplig person att föra talan på Justitiekanslerns vägnar. Detsamma gäller beträffande frågor som avses i lagen (1985:400) om behörighet för Justitiekanslern att överklaga vissa beslut enligt . Allmän åklagare får dock inte förordnas i sistnämnda fall. I ett ärende som avses i 6 § första eller andra stycket lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn får Justitiekanslern bemyndiga en tjänsteman hos Justitiekanslern att vidta behövliga handläggnings- åtgärder. Justitiekanslern meddelar tillstånd som avses i 12 kap. 3 § rätte- gångsbalken i fråga om den som är anställd hos honom. Denna förordning träder i kraft den ... 5 Senaste lydelse 1987:1004. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Denna lag träder i kraft den ... 6 Senaste lydelse 1998:1215. Lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän Härigenom föreskrivs att 18 § lag (1986:765) med instruktion för ombudsmän skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om ett ärende är av sådan beskaffenhet att det lämpligen kan utredas och prövas av någon annan myndighet än ombudsmännen och om myndigheten inte tidigare ha prövat saken, får ombudsman överlämna ärendet till denna myndighet för handläggning. Endast ärende som väckts genom klagomål får överlämnas till Justitiekanslern och endast efter överenskommelse med denne. Om ett klagomål avser en Om ett klagomål avser en befattningshavare som är advo- befattningshavare som är advokat kat och frågan som väckts genom och frågan som väckts genom klagomålet är sådan att den klagomålet är sådan att den enligt enligt 8 kap. 7 § fjärde stycket 8 kap. 6 § första stycket något organ inom advokat- något organ inom advokat- samfundet, får ombuds-man samfundet för handläggning. Denna lag träder i kraft den ... 7 Senaste lydelse 1997:561. Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall ha följande lydelse. I aktiebolag svarar delägarna ej personligen för bolagets förpliktelser. Utan hinder av första stycket Utan hinder av första stycket svarar delägare i aktiebolag, som som bolaget ådrager sig medan förpliktelser mot klienten som bolaget ådrager sig medan han Denna lag träder i kraft den ... 8 Senaste lydelse 1994:802. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamenta- riskt sammansatt kommitté för att göra en förutsättningslös översyn av advokatsamfunds disciplinverksamhet och tillsynen över advo- katverksamheten i övrigt samt lämna förslag till förändringar som kan vara befogade (dir. 1997:39). Kommittén skall också undersöka om regleringen av ansvaret för delägares förpliktelser i aktiebolag som be- driver advokatverksamhet bör ändras. Regeringen har angett följande utgångspunkter för utredningsarbetet: ·Kommittén skall göra en samlad granskning av disciplin- verksamheten och tillsynen över advokatverksamheten i övrigt. ·Kommittén skall särskilt analysera hur den ordning som gäller tillgodoser kraven på kompetens och etik hos advokater och förtro- endet för advokater, och hur den tillgodoser de krav som bör ställas på den disciplinära verksamheten. ·Såväl samfundets egen roll som JK:s roll vid tillsynen över advokat- väsendet skall förutsättningslöst granskas och analyseras. ·Översynen skall omfatta frågor som rör kraven på en advokat och advokatetiken i den utsträckning som bedöms nödvändig. ·Översynen får även omfatta andra frågor som har samband med detta, såsom den ordning som gäller för samfundets prövning av de- biterat arvode. ·Kommittén skall – mot bakgrund av sin granskning – föreslå lag- ändringar eller andra förändringar som kan vara befogade. ·Varje förändring måste ta hänsyn till de krav rättssäkerheten ställer. ·Den enskilde advokatens och självständiga ställ- ning i förhållande till regering och riksdag måste bevaras. ·Kommittén skall slutligen undersöka om regeln i 1 kap. 1 § aktiebo- lagslagen om delägares ansvar i ett advokataktiebolag kan ändras. En eventuell förändring måste tillgodose en klients intresse av att den advokat han vänt sig till har ett ekonomiskt ansvar för skador som vållas av denne. Bakgrunden till uppdraget är enligt direktiven att JK i sin anslagsfram- ställning för (dnr Ju 96/881) tagit upp frågan om JK:s ställning och uppgifter bl.a. när det gäller advokattillsynen. I anslags- framställningen anförde JK, att en renodling av ämbetets uppgifter talar för att advokattillsynen inte längre skall utövas av JK, att ett alternativ till den nuvarande tillsynen kan vara att förstärka samhällsinslaget direkt i disciplinnämnden, samt att erfarenheterna hos JK visar att enskilda personer som är missnöjda med behandling av ett disciplinärende har svårt att förstå och förlika sig med de förutsättningar som gäller för JK:s granskning av ärendena. Regeringen anger vidare i direktiven att vid ett flertal tillfällen (se bet. 1993/94:JuU20) behandlat motioner om disci- plinnämndens sammansättning samt att utskottet då hänvisat till de ut- talanden utskottet gjorde vid riksdagsbehandlingen när den nu gällande ordningen med två offentliga representanter infördes. betonade då att det inte framkommit omständigheter som gett anledning till kritik mot samfundets sätt att utöva den disciplinära verksamheten och att den ändring som utskottet anslöt sig till inte motiverades av något behov av skärpt kontroll, utan av behovet av insyn. I direktiven hänvisas vidare till vad uttalade i betänkandet Vissa process- rättsliga frågor (bet. 1995/96:JuU15) med anledning av en motion (Ju701) med en begäran att disciplinnämndens sammansättning skulle ändras på så sätt att majoriteten av ledamöterna skulle vara offentliga representanter och att till ordförande utsågs en högt kvalificerad domare. anförde följande (bet. s. 5) med anledning av motionen: Utskottet börjar med att konstatera att den disciplinära verksamheten inom – med hänsyn till den offentligrättsliga regleringen – anses utgöra myndighetsutövning. Detta får bl.a. till följd att ledamöterna i samfundets disciplinära organ omfattas av lagen (1975:1339) om justi- tiekanslerns tillsyn. Ledamöterna torde också vara underkastade reglerna i 20 kap. om tjänstefel m.m. Som framgått utövar JK ock- så en aktiv tillsyn över disciplinverksamheten. Enligt utskottets mening är det önskvärt att en samlad granskning av verksamheten kommer till stånd. Detta ter sig lämpligt mot bakgrund av JK:s ovan redovisade synpunkter vilka knappast kan leda till en nyordning innan en utvärdering av discip- linverksamheten skett. Därefter kan ställning tas till om, och i så fall hur, verksamheten skall förändras. I den delen vill utskottet endast anmärka att varje förändring måste ta hänsyn till de krav rättssäkerheten ställer; såväl den enskilde advokatens som självständiga ställning i förhållande till statsmakterna måste alltså bevaras. Likaså måste allmän- hetens förtroende för advokatkåren upprätthållas. en förutsättningslös granskning av disciplinverksam- het. Resultatet av granskningen och regeringens överväganden i anledning av JK:s skrivelse bör redovisas för i ett sammanhang. Vad ut- skottet nu med anledning av motion Ju 701 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. biföll utskottets hemställan (rskr. 1995/96:182). I direktiven hänvisas slutligen till fullmäktigebe- slut av då man beslutade om vissa ändringar i samfun- dets stadgar, bl.a. när det gäller disciplinförfarandet och om förslag till ändringar i 8 kap. RB. De av samfundet föreslagna ändringarna trädde i kraft . Direktiven är intagna som bilaga 1 till betänkandet. För utredningen gäller regeringens generella direktiv angående redovis- ningen av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om att redovisa jämställdhetspolitis- ka konsekvenser (dir. 1994:124) samt om att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Kommittén har i enlighet med direktiven inriktat sitt arbete på en över- syn av advokatsamfunds disciplinverksamhet och tillsynen över advokatverksamheten i övrigt. Kommittén har också undersökt regle- ringen av ansvaret för delägares förpliktelser i aktiebolag som bedriver advokatverksamhet. Kommittén har vidare granskat den ordning som gäller för samfundets prövning av debiterat arvode. Kommittéarbetet har bedrivits i huvudsak så att efter en första strukturering av frågeställningarna har sekreteraren och ordföranden utarbetat promemorior med förslag till överväganden rörande de olika frågorna och successivt lagt fram dem för kommittén. Promemoriorna har därefter bearbetats med hänsyn till de synpunkter som framförts. Kommittén har hållit 12 sammanträden. Hearing har hållits med Jus- titiekanslern , chefsjustitieombudsmannen samt offentlige representanten i disciplinnämnden, redaktören . Kommitténs ordförande och sekreterare har besökt det danska advo- katsamfundet i och sammanträffat med ordföranden i den danska disciplinnämnden, höjesteretsdommer , samt juristhandläggaren vid nämndens sekretariat, . Kommitténs sekreterare har gått igenom ett antal disciplin-, inträdes- och arvodesärenden hos . Kommittén har inhämtat upplysningar från Justitiekanslern, , , Hälso- och sjukvårdens an- svarsnämnd, , vid , m.fl. myndigheter samt från . Kommittén har vidare inhämtat uppgifter om det disciplinära syste- met för advokater i länderna , , , , Ned- erländerna och . 1.3Kort om gällande ordning Det svenska advokatväsendet regleras i 8 kap. RB. I 1 § föreskrivs bl.a. att det skall finnas ett allmänt advokatsamfund för riket vars stadgar fastställs av regeringen och att advokat är den som är ledamot av sam- fundet. Bestämmelserna i övrigt rör bl.a. frågor om vem som får antas som ledamot av samfundet, tystnadsplikt, former för bedrivande av ad- vokatverksamhet och tillsyn över advokater. Huvudsyftet med reglering- en är att i möjligaste mån säkerställa allmänhetens intresse av att kunna få rättsligt biträde av personer som har de nödvändiga kvalifikationerna. har mot ovan beskriven bakgrund givits en i viss mån offentligrättslig ställning och underkastas en viss kontroll. beslutar om någon ska beviljas inträde i samfundet. Av 2 § framgår att den som skall antas som advokat skall vara svensk medborgare eller medborgare i annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och ha hemvist inom samma område, ha avlagt för behörighet till domarämbetet föreskrivna kunskapsprov, dvs. juristexamen, samt ha genomgått för advokatverksamhet erforderlig praktisk och teoretisk utbildning. I stadgar, som finns fogade som bilaga 2 till detta betänkande, föreskrivs i detta hänse- ende att vederbörande efter avlagd examen under skall ha yrkesmässigt tillhandagått allmänheten i rättsliga angelägenheter samt ha genomgått vissa av samfundet anordnade kurser. Slutligen krävs att man har gjort sig känd för redbarhet och även i övrigt bedöms vara lämplig att utöva advokatverksamhet. I 4 § sägs allmänt att en advokat i sin verksamhet skall redbart och nitiskt utföra de uppdrag som anförtrotts honom och iaktta god advokatsed. Vad som är god advokatsed definieras närmare bl.a. i vägledande regler om god advokat- sed. Reglerna finns fogade som bilaga 3 till betänkandet. Enligt 6 § handhas tillsynen över advokatväsendet liksom frågor om disciplinära åtgärder av styrelse och dess disciplin- nämnd. Även JK utövar viss tillsyn över advokaterna. Han får sålunda enligt 8 § begära åtgärd hos advokat som åsi- dosatt sin plikt. Samtliga beslut av disciplinnämnden tillställs JK för granskning. Om ett ärende har avskrivits av styrelsen får JK hos disciplinnämnden påkalla åtgärd mot den berörde advokaten. består av ordförande och vice ordförande, som är advokater och väljs av , samt nio andra ledamöter. Av dessa väljs sex av och övriga tre (offentliga repre- sentanter) utses av regeringen. Bestämmelserna om disciplinära åtgärder mot en advokat finns i 7 §. En advokat som i sin verksamhet uppsåtligen gör orätt eller som annars förfar oredligt skall uteslutas ur samfundet. Om omständigheterna är mildrande får advokaten i stället tilldelas varning. Vidare gäller att var- ning eller erinran får meddelas den som annars åsidosätter sina plikter som advokat. Om omständigheterna är synnerligen försvårande får ad- vokaten även i ett sådant fall uteslutas. Om det finns särskilda skäl kan en advokat som tilldelas varning också åläggas att betala en straffavgift med lägst och högst . får dis- ciplinnämnden i stället för erinran – om det bedöms vara tillräckligt – göra ett uttalande om att advokatens åtgärd är felaktig eller olämplig. Den som vägrats inträde i eller uteslutits ur samfundet får överklaga beslutet hos . Beslut om varning, straffavgift, erinran eller särskilt uttalande kan inte överklagas av den advokat som drabbats av beslutet. En enskild person som gjort en anmälan mot en advokat har aldrig rätt att överklaga styrelsens eller disciplinnämndens beslut. JK får däremot överklaga beslut i disciplinärenden. Han överklagar dock inte till förmån för en advokat. beslut i ett disciplinärende skickas till den berörde advokaten, , samfundets styrelse samt i förekommande fall den som gjort anmälan. avgör om ett beslut i ett disciplinären- de helt eller delvis skall offentliggöras. () fick i uppdrag av den dåvarande regeringen att göra en översyn av lagstiftningen mot organise- rad och ekonomisk brottslighet. Översynen bedrevs i en styrgrupp och olika arbetsgrupper. En av arbetsgrupperna utarbetade promemorian Advokatverksamhet (BRÅ PM 1979:8). Arbetsgruppen pekade i promemorian på att det i den allmänna de- batten gjorts gällande att vissa advokater varit inblandade i organiserad och ekonomisk brottslighet. Gruppen gick igenom det material som låg till grund för sådana uppgifter. Enligt arbetsgruppen gav materialet inte stöd för de generella påståenden som förts fram om advokaters medver- kan i brottslighet. Under inga förhållanden fanns det enligt gruppens uppfattning något fog för påståenden om att sådana företeelser skulle vara utbredda bland advokatkårens medlemmar. Gruppen ansåg likväl att den förda diskussionen motiverade en undersökning för att klargöra om dåvarande ordning erbjöd tillräckligt skydd mot att advokater med- verkade i s.k. eko-brottslighet. Arbetsgruppen föreslog att det i skulle föras in sär- skilda bestämmelser om en försvarares relationer till den misstänkte, samt rekommenderade en komplettering av vägle- dande regler om god advokatsed och om offentliggörande av disciplinära avgöranden. Vidare föreslog arbetsgruppen vissa organisatoriska föränd- ringar i syfte att öka insynen från det allmännas sida i advokatsamfun- dets verksamhet. Slutligen gjorde gruppen vissa uttalanden i fråga om myndigheters hänvändelser till i disciplinära frågor. Särskilda bestämmelser om en försvarares relationer till den misstänkte Enligt arbetsgruppen borde varje någorlunda väsentlig risk för att för- svararen inte står helt fri mot den misstänkte undanröjas. Gruppen före- slog därför en regel av innebörd att den som genom råd eller på annat sätt har varit den misstänkte behjälplig vid gärningen eller i angelägenhet som har väsentligt samband därmed inte får vara försvarare. För det fall att den som har utsetts till försvarare utför annat uppdrag åt den misstänkte än det som faller inom ramen för försvaret föreslog arbetsgruppen att man skulle införa ett förbud i syfte att motverka risken för att försvararen inte upprätthåller en självständig hållning gentemot den misstänkte och dennes sak. Vad gruppen här särskilt avsåg var att förebygga att försvararen blir inblandad i organiserad och ekonomisk brottslighet. Arbetsgruppens förslag i nu nämnda avseenden fick ett övervägande positivt mottagande bland remissinstanserna. Flera remissinstanser hade dock invändningar mot förslaget. Det framhölls bl.a. att då gällande regler redan gav möjlighet att pröva försvararens lämplighet i nu aktu- ella hänseenden samt att de föreslagna reglerna inte på något mera på- tagligt sätt skulle kunna förebygga att t.ex. advokater blir inblandade i organiserad och ekonomisk brottslighet. Departementschefen förordade i prop. 1981/82:57 s. 7 ff. att man skulle införa en regel om försvararjäv i 21 kap. RB. Enligt arbetsgrup- pens förslag skulle i princip varje samröre med den misstänkte i form av rådgivning eller annan hjälp grunda försvararjäv, om den hjälp som hade lämnats hade ett väsentligt samband med den åtalade gärningen. Depar- tementschefen ansåg emellertid att en sådan regel skulle föra för långt (prop. 1981/82:57 s. 7) och menade att jävsregeln borde ges den inne- börden att en person inte får vara försvarare, om han har eller har haft uppdrag åt den misstänkte eller ekonomiska förbindelser med denne och omständigheterna är ägnade att minska förtroendet för vederbörandes förmåga att iaktta vad som åligger en försvarare enligt 21 kap. 7 § andra stycket RB. Det av departementschefen förordade förslaget antogs av och trädde 1982 och är alltjämt gällande. vägledande regler om god advokatsed Arbetsgruppen framhöll att samfundets dåvarande etiska regler huvud- sakligen tog sikte på förhållandet till klienter och motparter, på dom- stolsförfarandet och på utomprocessuella handlingar. Förhållandet till det allmänna hade däremot inte fått någon framträdande plats. Enligt gruppen visade emellertid disciplinära praxis att samfundet trots detta inte hade tvekat att gå fram med stränghet också mot missförhållanden som riktat sig mot det allmänna. Gruppen ansåg det väsentligt att kodifiera denna praxis och rekommenderade samfundet att komplettera de vägledande reglerna om god advokatsed med en etisk generalklausul. Enligt arbetsgruppen borde klausulen kompletteras så att det uttryckligen angavs att en advokat skall avhålla sig från att genom rådgivning eller annat aktivt arbete medverka i handling som, enligt vad han inser eller bör inse är lagstridig eller uppenbarligen innebär kringgå- ende av lag, vare sig förfarandet riktar sig mot någon enskild eller mot det allmänna. Departementschefen framhöll i prop. 1981/82:57 s. 10 att även om en sådan generalklausul som arbetsgruppen föreslog inte skulle komma att innebära något principiellt nytt den ändå kunde vara till nytta för både advokater och allmänheten, bl.a. genom att advokaternas skyldigheter mot det allmänna klart slogs fast. Bestämmelsen om att advokat inte får främja orätt infördes härefter i 1 § andra stycket i samfundets vägledande regler om god advokatsed. Generalklausulen har också försetts med en kommentar i vilken anges bl.a. att det måste fordras av en advokat att han handlar på ett sätt som främjar hederlighet och redbarhet inom rättslivet, inte på ett sätt som verkar i motsatt riktning. I övrigt föranledde inte arbetsgruppens re- kommendationer några ändringar eller tillägg i de vägledande reglerna. Insyn i och information om disciplinära avgöranden Arbetsgruppen diskuterade frågan om insyn i och information om advo- katsamfundets disciplinära verksamhet. Enligt gruppen hade den frågan fått ökad aktualitet mot bakgrund av påståenden i den allmänna debatten om att advokater genom rådgivningsverksamhet medverkat i organiserad och ekonomisk brottslighet. Gruppen kom visserligen fram till att advo- katsamfundet bedriver en effektiv och grundlig disciplinär verksamhet och att det därför från kontrollsynpunkt saknades skäl att gripa in i den ordningen. Gruppen underströk dock vikten av att den rättssökande all- mänheten och samhället i övrigt kan förvissa sig om att det finns ut- vecklade etiska regler som styr advokaternas verksamhet och att advo- katsamfundet är berett att ingripa mot den som gör avsteg från dessa regler. Gruppen rekommenderade därför , att disciplinära organ avgjort ett disciplinärende som bedömts vara av allmänt intresse, bringa sitt ställningstagande till allmän kän- nedom. Ett sådant offentliggörande, som inte behövde innehålla uppgift om den disciplinära påföljd som kunde ha meddelats, skulle enligt grup- pen ske med beaktande av den tystnadsplikt som samfundets funktionä- rer hade att iaktta och utan angivande av namn eller andra uppgifter som var ägnade att röja en viss person. Vidare förordade gruppen att rege- ringen vid sidan av de nio advokater som ingick i disciplinnämnden skulle utse två utomstående personer som ledamöter av nämnden. I reservationer till arbetsgruppens förslag föreslog två av ledamöterna i styrgruppen för BRÅ:s översynsarbete att disciplinärenden skulle handläggas av en särskild från samfundet fristående nämnd. Arbetsgruppens förslag om ökad insyn i och information om den dis- ciplinära verksamheten fick ett genomgående positivt mottagande bland remissinstanserna.