sou · GNB3107 · 2000-01-01 00:00:00 — Därutöver föreslår utredningen att ett mindre belopp bör disponeras nationellt för vissa riktade åtgärder som av olika skäl inte kan eller bör finansieras inom övriga insatsområden, och vars syfte skall vara att stödja jämställdhetsinsatser i mål 3-programmet i sin helhet. Utredningen av mänskliga resurser i arbetslivet lyfte i sitt betänkande (SOU 1999: 23) fram ett antal särskilda, riktade insatser på jämställdhetsområdet. Det är denna utrednings uppfattning att dessa insatser behövs som ett stöd till det jämställdhetsarbete som skall ingå i insatsområdena 1-5 samt 7. Kvalitativa och kvantitativa indikatorer bör jämställdhetsperspektivet få större tyngd och vara mer konkret än under tidigare programperiod. De kvantita- tiva indikatorerna som använts och den uppföljning som gjorts med av- seende på jämställdhetsaspekten bör finnas kvar, men kompletteras med andra indikatorer och uppföljningsmodeller, som mäter såväl kvantitativa som kvalitativa resultat. Målet för insatsområdet bör följas upp . (Se även kapitel 10.) Detta kräver ett metodutvecklingsarbete, som bör komma igång under programperiodens inledande fas och som bör beaktas i de regionala programmen. har kvinnorna utgjort ungefär hälften i de regionala mål 3-kommittéerna, medan partnerskapen i mål 4 har haft en högre andel män. Detta är sannolikt ett uttryck för den segregerade arbets- marknaden, där kvinnor arbetar inom offentlig sektor, i detta fall med arbetsmarknadsfrågor, medan näringslivet i form av privata företag i större utsträckning representeras av män. En jämn könsfördelning i de kommittéer och partnerskap, som är enga- gerade i programmen, är en förutsättning för att jämställdhetsperspektivet skall få genomslag i mål 3-progammet. Det är denna utrednings uppfattning att samtliga myndigheter och organisationer som deltar i mål 3-programmet bör ta ett särskilt ansvar för att kommittéerna och partnerskapen på såväl lokal, regional som nationell nivå karakteriseras av en jämn könsfördelning. Kunskap och utbildning av aktörerna Ytterligare en förutsättning som måste vara uppfylld för att få ett tillfreds- ställande resultat av jämställdhetsarbetet är gedigen kunskap hos de in- volverade aktörerna. Det kan gälla kunskap om situationen för män och kvinnor på arbetsmarknaden och i utbildningssystemet, erfarenheter från andra länder etc. Innovativa utbildningsinsatser, som syftar till en ökad insikt om jämställdhetsfrågornas betydelse, bör därför genomföras för att förstärka och utveckla partnerskapen, projektanordnare samt de personer som skall handlägga ansökningar och följa upp projekt. Utbildningen kan t.ex. ske i form av miniseminarier där olika företeelser på arbetsmarknaden analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Utredningen föreslår också att en beredningsgrupp tillskapas under med uppgift att dels bevaka jämställdshets- aspekterna i hela mål 3-programmet och vid behov föreslå förändringar, dels utarbeta förslag till för användandet av den särskilda, nationella pott som beskrivits ovan (se även kapitel 8). Vidare bör beredningsgruppen pröva behovet av ett särskilt nätverk med fokus på metodutveckling och utbildning på jämställdhetsområdet. Gruppen bör ha löpande kontakter med såväl mål 3-organisationen som de regionala partnerskapen. Inom det centrala strukturfondssekretariatet bör finnas en person med ett särskilt ansvar för jämställdhetsfrågorna. Slutligen föreslår utredningen att (JämO) får en plats i . En del av Europeiska socialfonden skall avsättas för mindre stöd i förenklad form riktat till den s.k. sociala ekonomin. Med sociala ekonomin avses ideella organisation, kooperativa företag och liknande organisationer utanför den offentliga sektorn som inte i första hand har kommersiellt syfte. Deras verksamhet bygger i regel på en kombination av insatser från anställda och medlemmar. Organisationerna är i regel små och har begrän- sade egna resurser. De har därför svårt att tillgodogöra sig stödet inom övriga insatsområden . Lokalt projektstöd (global grants) har under innevarande programperiod förekommit inom de geografiskt avgränsade målområdena men inte i mål 3 och mål 4. Avsikten är att under den kommande programperioden erbjuda ett särskilt insatsområde för den social ekonomins aktörer och därmed stimulera dem att engagera sig aktiviteter som gäller tillväxt och kompetensutveckling i vid mening. Avsikten är att den sociala ekonomin aktörer skall ges bättre förutsättningar att engagera sig under den kommande programperioden genom att ett särskilt insatsområde inför för dem. Förutom de resurser som på så vis avsätts särskilt för den sociala ekonomin ökar dessutom deras förutsättningar att ta del av övriga insatsområden då lokala projektstöd kan användas för förstudier och projektplanering. projektstöd innebär inte att den sociala ekonomins aktörer i något avseende är förhindrade att söka stöd inom övriga insatsområden. Här föreslås ett lokal projektstöd som har samma syfte som mål 3 i övrigt, stöd till kompetensutveckling i vid mening. Förslag om lokalt projektstöd utvecklas närmare i bilaga 2. Målet med lokalt projektstöd är att stödja kompetensutveckling i vid mening inom mindre, lokala organisationer. Insatsområdet syftar till att stimulera den sociala ekonomins aktörer att engagera sig i tillväxt och kompetensfrågor. Lokalt projektstöd skall ses som ett komplement till övriga insatsområden inom mål 3. Stödet skall förmedlas på en enkelt och obyråkratiskt sätt och kan avse ett mindre projekt eller en förstudie för att större projekt. Lokalt projektstöd ges via en lokal eller regional förmedlande organisation som genom sin lokalkännedom kan etablera kontakt med potentiella bidragssökare och enkelt förmedla stöd och följa upp verksamheten. Den förmedlande organisationen, mellanhandsorganisationen är formellt slutlig stödmottagare och svara för information, beslut om stöd, utbetalning och uppföljning. Det lokala projektstödet skall administreras genom regionala mellanhands- organisationer. Mellanhandsfunktionen bör utses efter upphandling som genomförs av det regionala mål 3-kontoret och det lokala partnerskapet i varje län. Upphandlingen bör föregås av ett ingående samråd med den sociala ekonomins aktörer inom regionen. Det är viktigt att de får tillfälle att framföra synpunkter på valet av mellanhand och vilka krav som skall ställas vid upphandlingen. Upphandlingen bör inledningsvis avse treårsperioden - 2002. Det bör ankomma på strukturfondssekretariatet och att fastställa principer och riktlinjer för hur upphandlingen skall genomföras. Det är lämpligt att utser ett särskilt utskott som medverkar till att utarbeta rikt- linjerna för hur det lokala projektstödet skall administreras och som följer insatsområdet. I huvudsak bör en mellanhand anlitas i varje län, men det bör även vara möjligt att anlita flera organisationer som mellan hand eller att låta en mellanhand svara för verksamheten i två län. Avsikten med att engagera en mellanhand genom upphandling är att finna någon en lämplig organisation som har god kännedom om den sociala ekonomin i regionen och som har förutsättningar att administrera stödet och sköta redovisning och uppföljning. Genom att gå ut med en öppen förfrågan blir det möjligt för olika organisationer att erbjuda olika metoder för uppdraget. Genom att använde en mellanhandsorganisation som fungerar som slutlig stödmottagare kan redovisningen av mindre projekt ske i agregerad form och därmed förenklas. kan vara en offentlig eller privat organisation som har en allmännyttig inriktning. Organisationer som kan vara lämpliga och intresserade är t. ex. kooperativa utvecklingscentra och regionala sammanslutningar av ideella organisationer. uppgift blir att informera om möjligheterna till lokalt projektstöd, behandla inkomna ansökningar, besluta om stöd samt svara för utbetalning, redovisning, uppföljning och kontroll. Mellanhanden blir slutlig stödmottagare och svara inför strukturfondssekretariatet inom AMS för att medlen används enligt de riktlinjer som överenskommit. Lokalt projektstöd bör utformas så att mellanhandsfunktionen erhåller den tilldelade medelsramen i förskott. Mellanhanden får själv stå risken om pengar betalas ut i strid med den överenskommelse som gäller för mellan- handsuppdraget. ansvarar för redovisning av hur tilldelade medel har förbrukats och vilka resultat som uppnåtts. Stödet bör uppgå till lägst och högst . Inom den ramen bör det vara möjligt att finansiera mindre projekt och förstudier i sin helhet eller att delfinansiera projekt som också har annan finansiering. Det lokala projektstödet skall avse kompetensutveckling i vid mening. Det kan omfatta exempelvis utbildning, studiebesök, praktik och andra aktivi- teter som ökar de deltagande individernas möjligheter att behålla eller få ett nytt arbete. Stöd får användas till löner, arvoden, resor, lokalhyror och liknande utgifter som kan förekomma. Under innevarande programperiod har förskott i regel inte förekommit inom ramen för mål 3 och mål 4 utan stöd har betalats ut i efterskott mot dokumenterade utgifter. Det har inneburit att små organisationer med begränsade resurser inte kunnat utnyttja stödet då de inte haft likviditet nog att ligga ute med pengar tills projektet är genomfört. Därför bör det lokala projektstödet utformas så att det blir möjligt att betala ut del av stödet i förskott. Det bör vara mellanhandsfunktionens uppgift att redovisa hur tilldelade medel använts och vilka resultat som uppnåtts. 5Särskilt om den generella stimu- lansen till kompetensutveckling av anställda Analysen är den kompetens- och verksamhetsanalys som ligger till grund för stimulansen. En lokal överenskommelse om kompetensutveckling mellan de kollektivavtalsslutande parterna skall grundas på en sådan analys. I de fall det på arbetsplatsen inte finns kollektivavtalsslutande parter skall det finnas en handlingsplan för de planerade kompetens- utvecklingsinsatserna. Handlingsplanen måste bygga på en kompetens- och verksamhetsanalys som har genomförts med stöd av insatsområde 1 i mål 3. För att få del av stimulansen skall en anmälan skickas till mål 3-kontoret. Anmälan skall innehålla uppgifter som sedan ligger till grund för beslutet om utbetalning av stimulansen. I anmälan skall även anges att det finns en relevant överenskommelse/handlingsplan för kompetensutveckling vid företaget. Den lönekostnad som skall anges i anmälan avser bruttolönen, d v s lön inklusive skatt men exklusive avgifter enligt lag och avtal (arbetsgivaravgifter och sociala avgifter). inkluderar förutom aktiebolag även handelsbolag, enskild firma, offentligt ägda aktiebolag, ekonomiska föreningar och ideella organisationer m.m. inom den icke-offentliga sektorn. Företag skall i detta kapitel jämställas med myndigheter och förvaltningar i offentlig sektor. Definitionen gäller där inget annat anges. Med kompetensutveckling avses här intern eller extern utbildning samt andra former av organiserat lärande i arbetet som möjliggör deltagande i exempelvis projektarbete eller jobbrotation. 5.2Överenskommelse/handlingsplan och anmälan Det finns två huvudsakliga sätt att ta del av stimulansen: ·I de företag där det finns lokala fackliga organisationer är en överens- kommelse grunden för stimulansen. Överenskommelsen skall baseras på en analys av kompetens- och verksamhetsbehoven i företaget. Små och medelstora företag kan ansöka om stöd för genomförandet av analysen inom ramen för insatsområde 1 i mål 3. ·I de företag där lokala fackliga organisationer saknas skall en hand- lingsplan beträffande kompetensutvecklingsinsatserna upprättas i sam- råd med arbetstagarna på arbetsplatsen. Handlingsplanen skall grundas på en kompetens- och verksamhetsanalys genomförd med stöd av in- satsområde 1 i mål 3. Analysen skall omfatta alla anställda, vara aktuell och relevant. Stimulans beviljas för verksamhetsrelaterad kompetensutveckling, dock ej för sådan kompetensutveckling som arbetsgivaren enligt lag och förordning skall tillgodose. Exempelvis berättigar inte kompetensutveckling i an- slutning till rehabilitering av anställda till stimulans. Ej heller introduk- tionsutbildning av nyanställd, eller utbildning av en person som återkommer i arbete efter en längre tids ledighet eller frånvaro. Alla anställda skall omfattas av analysen, även den eller de som personer som tillhör någon av de ovan nämnda kategorierna. Överenskommelsen/handlingsplanen skall innehålla en beskrivning av hur kompetensutvecklingsarbetet skall bedrivas och är grunden för den anmälan som skickas till det regionala mål 3-kontoret. ·För företag med lokala fackliga organisationer skall anmälan vara undertecknad av arbetsgivaren och den/de fackliga organisationerna. ·För företag där lokala fackliga organisationer saknas skall anmälan undertecknas av arbetsgivaren samt en representant för arbetstagarna. I anmälan skall intygas att det finns en överenskommelse/handlingsplan. Anmälan skickas till det regionala mål 3-kontoret som fattar beslut om stimulansens storlek. Beräkningen av stimulansbeloppet sker utifrån de uppgifter som lämnas i anmälan (se vidare under avsnitt 5.3 Godkännande och utbetalning). Särskilt om stimulansens utformning för den privata sektorn Med privata företag avses under denna rubrik även offentligt ägda aktie- bolag, handelsbolag, enskilda firmor, ekonomiska föreningar och ideella organisationer. Följande uppgifter skall finnas i anmälan: -antal personer, fördelat på kvinnor och män, vid företaget som skall omfattas av kompetensutveckling -antal timmar per person som kompetensutvecklingen skall pågå -tidpunkt då handlingsplanen skall vara genomförd. Handlingsplanen får ej, i de avseende den berör stimulansberättigade insatser, sträcka sig framåt i tiden -bruttolönesumman för dem som deltar i kompetensutveckling -företagets totala bruttolönesumma anmälningen skickas in. Stimulansen ges av bruttolönen som kom- petensutvecklingen pågår. Stimulansen får dock i normalfallet inte överstiga av företagets totala bruttolönesumma. Mot bakgrund av den tillgängliga medelsramen som anges i vårproposi- tionen krävs enligt direktiven en ytterligare begränsningsregel i form av ett krontalstak som möjliggör en prioritering av små och medelstora företag. Utredningens förslag är att denna sätts som ett maximalt stöd per företag med . Detta innebär att stimulansen blir tillgänglig för alla företag men att den är av störst värde för små och medelstora företag. För att ytterligare prioritera de minsta företagen föreslår utredningen att alla företag skall ha rätt till en stimulans om de i övrigt uppfyller villkoren för stimulansen. Det innebär att takbegränsningen på av den totala bruttolönesumman inte tillämpas för de minsta företagen. Begränsningarna gäller för hela perioden - 2002 vilket möjliggör en flexiblare planering av kompetensutvecklingsinsatserna. En anmälan kan skickas in men får totalt inte överskrida de angivna begränsningarna. Analysen och överenskommelse/handlingsplanen behöver inte skickas in tillsammans med anmälan, men skall finnas tillgänglig vid företaget och skickas in vid begäran. Uppgifter om vilka individer som deltagit i kom- petensutvecklingsinsatserna skall också finnas tillgängliga. För privata företag finns en möjlighet att få stimulansen utbetald i förskott - se vidare under avsnitt 5.3 Godkännande och utbetalning. Särskilt om stimulansens utformning för den offentliga sektorn Med offentlig sektor avses offentliga myndigheter och förvaltningar. Enligt direktiven skall de offentliga verksamheterna jämställas med företag. finns skillnader i förutsättningar mellan det privata och det offentliga området. Till exempel är avgränsningen av små och medelstora företag problematisk inom den offentliga sektorn. Det finns också hänsynstagande i förhållande till när det gäller att utforma stimulansen som en del av den offentliga arbetsgivarens lönekostnader. Mot denna bakgrund bör en anpassning av stimulansens utformning ske för offentliga myndigheter och förvaltningar som innebär att stimulansen grundas på lönekostnaden och kostnaden för att genomföra kompetensut- vecklingsinsatserna . Detta förutsätter att den offentliga sektorn anvisas en på förhand angiven andel av den totala kostnadsramen. Utredningen föreslår att andelen bestäms utifrån den offentliga sektorns andel av det totala antalet anställda. Följande uppgifter skall finnas med i anmälan: -antal personer, fördelat på kvinnor och män, vid företaget som skall omfattas av kompetensutveckling -antal timmar per person som kompetensutvecklingen skall pågå -tidpunkt då handlingsplanen skall vara genomförd. Handlingsplanen får ej sträcka sig framåt i tiden. -bruttolönesumman för dem som deltar i kompetensutveckling -företagets totala bruttolönesumma anmälningen skickas in -kostnaden för kompetensutvecklingsinsatser genomförande utöver lönekostnaden. Uppgifter om verksamhetens totala kompetensutvecklingskostnad (lön, deltagare, lokal, material, resor och konsult/lärarkostnad) skall finnas tillgängliga hos arbetsgivaren och kunna skickas in på begäran. Stimulans ges med högst motsvarande av bruttolönen för de anställda som deltar i kompetensutveckling eller av den totala bruttolönesumman . Begränsningen gäller för perioden - 2002. Analysen och överenskommelsen/handlingsplanen behöver inte skickas in tillsammans med anmälan men skall finnas tillgänglig och skickas in vid begäran. Utredningen anser att det vore en fördel om parterna inom den offentliga sektorn förde en diskussion om stimulansens tekniska utformning för offentliga myndigheter och förvaltningar. Denna bör kunna ligga till grund för en trepartsöverenskommelse med regeringen. En sådan trepartsöver- enskommelse kan också omfatta stödet till kompetens- och verksamhet- sanalyser till offentliga verksamheter inom insatsområde 1. Anmälan (både från privat och offentlig sektor) sänds till det regionala mål 3-kontoret som fattar ett preliminärt beslut om stimulansen baserat på de uppskattade uppgifter som har angivits. Det preliminära beslutet meddelas företaget. När kompetensutvecklingsinsatserna enligt handlingsplanen är genomförda skall detta redovisas till mål 3-kontoret. ·För företag med lokala fackliga organisationer skall anmälan vara undertecknad av arbetsgivaren och den/de fackliga organisationerna. ·För företag där lokala fackliga organisationer saknas skall anmälan undertecknas av arbetsgivaren samt en representant för arbetstagarna. Redovisningen skall skickas in till mål 3-kontoret senast efter det datum då insatserna, enligt anmälan, skall vara genomförda. Om så är fallet underrättar mål 3-kontoret AMS ekonomiadministration som verkställer utbetalningen genom en kreditering av företagets skattekonto med det belopp som stimulansen uppgår till. Denna tekniska lösning blir möjlig då AMS ekonomiadministration enligt riksdagsbeslut börjar betala ut anställningsstöd via en kreditering av företagens skattekonto. Utredningens föreslår att lagen och förordningen (1999:591) utvidgas till att även omfatta utbetalningar/krediteringar från mål 3-programmet. Om företaget vill, finns en möjlighet till förskottsutbetalning. Detta sker genom att en krediteringen sker med det beräknade stimulansbeloppet redan i anslutning till det preliminära beslutet, d v s innan insatserna är genomförda. Beslut om förskottsutbetalning kräver dock att arbetsgivaren vid anmälan i förhand godkänner en eventuell framtida debitering av skattekontot. En debitering sker i de fall redovisningen visar att kompe- tensutvecklingsinsatserna inte har genomförts (hela beloppet), eller endast delvis har genomförts (ett delbelopp). En debitering av skattekontot kan också ske i de fall då redovisningen inte har inkommit senast efter det att insatserna skulle vara genomförda. I dessa fall debiteras skattekontot med hela stimulansbeloppet. Huruvida detta är skattetekniskt möjligt kräver dock ytterligare beredning. I utredningsdirektiven sägs att en utvärdering av insatserna skall ligga till grund för hur kompetensutvecklingen skall hanteras i den efterföljande delen av programperioden. Arbetsmarknadens organisationer, både på regional och nationell nivå, har ansvaret för att, tillsammans med mål 3 sekretariatet informera om, följa upp och utvärdera insatsområdet. Detta bör ske kontinuerligt redan från programstarten. I detta ingår att också följa medelsförbrukningen så att det på ett tidigt stadium finns möjlighet att diskutera och ta ställning till åtgärder i en situation där huvuddelen av medlena är intecknade. Utvärderingen bör omfatta både kvalitativa och kvantitativa aspekter. Detta innebär att man i utvärderingen bör mäta om kompetensutvecklings- satsningen har lett till en kvantitativ ökning av kompetensutvecklingen samt om stimulansen används till rätt saker, dvs. inte använts till annat än verksamhetsrelaterad kompetensutveckling, ej heller till sådant som arbetsgivaren enligt lag och avtal skall ansvara för. Ett av de viktigaste målen med utvärderingen bör vara att utröna om stimulansen har bidragit till en ökning av kompetensutvecklingsinsatserna i företagen samt om stimulansen har bidragit till att starta processer i företaget som syftar till att kontinuerligt öka kompetensen hos de anställda och verksamhetens kvalitet och ekonomiska resultat. Som framgår av avsnitt 5.2 har alla företag en möjlighet att få lägst i stimulans, förutsatt att villkoren är uppfyllda. Detta förslag till gräns har tillkommit för att särskilt intressera mindre företag. Med ett tak på av den totala bruttolönesumman finns en risk för att det lilla företaget inte alls skulle ta del av stimulansen. Med en lägsta gräns på , tror utredningen att stimulansen även kommer att attrahera små företag. Även egenföretagare utan anställda (soloföretagare) kan få tillgång till stimulansen, under förutsättning att företagaren deltar i ett lokalt nätverk med stöd av mål 3 och att man inom detta har upprättat en plan för hur man gemensamt skall utveckla kompetensen. För att en enskild firma skall kunna få del av stimulansen föreslår utred- ningen att det i programplaneringskomplementet fastställs ett högsta belopp för bruttolönekostnaden. Följande räkneexempel syftar till att belysa den totala kostnaden för stimu- lansen. Beräkningarna avser enbart den privata sektorn eftersom delvis andra förutsättningar gäller inom den offentliga sektorn. Med den privata sektorn avses här alla privatanställda oavsett företagsform, d v s även offentligt ägda aktiebolag, ideella organisationer och ekonomiska föreningar. -Antalet privatanställda uppgår till 2,3 miljoner (av totalt 3, 5 miljoner anställda) -Företagens avgifts- och skattebetalningar reduceras med 20 procent- enheter av bruttolönen som den anställde deltar i kom- petensutvecklingsinsatser enligt den lokala överenskommelsen/ hand- lingsplanen. (Detta motsvarar en nedsättning av arbetsgivaravgiften . Om man tar hänsyn till lönebikostnaderna enligt lag och avtal uppgår stimulansen till av den totala lönekostnaden.) -Stimulansen kan uppgå till högst av den totala bruttolöne- summan (beräknad på årsbasis) och till maximalt per företag -Den genomsnittliga bruttolönen per anställd/år antas vara . I beräkningarna har hänsyn inte kunnat tas till att de minsta företagen i vissa fall har rätt till en stimulans på . När det gäller i vilken utsträckning företagen kommer att utnyttja stimu- lansen finns en undersökning från som på uppdrag av SAF genomförde en undersökning av svenska företagsledares åsikter om kompetensutveckling. Av denna framgår bl.a. att nio av tio företagsledare var intresserade av att utnyttja möjligheten till sänkta arbetsgivaravgifter man lägger ner på kompetensutveckling. Den andel av den totala arbetstiden som man på detta sätt skulle avsätta för kompetensutveckling uppskattas i genomsnitt till . Utifrån denna undersökning kan följande antagande göras om det genom- snittliga stimulansbeloppet: bruttolönen/år () X stimulansens storlek (av lönen) X nedlagd tid på kompetensutveckling (3,av arbetstiden).