sou · GNB3134d2 · 2000-01-01 00:00:00 — En kommun bygger fiber till grannkommunen i öster, d v s hela vägen till deras fibercentrum. På samma sätt sker utbyggnad till kommunen i norr. Att ha en skarv på kommungränsen är ingen idé. Att varje kommun skulle bygga varsin kabel är dubbelarbete. Redundansen i nätet innebär att det är möjligt att gå runt en kommun om något skulle gå sönder. I vissa län finns redan planer på fibersträckningar från ett centrum till ett annat. Det går att göra på samma sätt över hela landet. erfarenhet av att förhandla med 25 kommuner i visar att det är inte så enkelt som man kanske tror. Det kommer att uppstå frågor som: Hur ta sig från till ? Det kräver mellanortsnät, inte minst av tekniska skäl. Viktigt är att beakta de rent förhandlings- och affärsmässiga frågorna – annars kommer detta inte att fungera. Svar: Erfarenheten från övriga landet utanför är något annorlunda. Det är inte ett mellanortsnät utan kanske en mellanortsförhandlare som behövs – snarare en organisatorisk lösning än en teknisk. I det nya perspektivet finns inte stamnät, mellannät eller lokalnät i den fysiska bemärkelsen. Det är kanske inte heller realistiskt att någon ska behöva förhandla med 280 kommuner. Därför behövs en organisatorisk lösning för det. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Varför inte verka för att det på ett nationellt plan blir en kanalisationsplikt för alla – kommun, vägverk, banverk, energibolag o s v – som öppnar en väg, gata eller åker att lägga ner ett pliktrör för fiber? Svar: Observatoriet har gjort den typen av rekommendationer till regeringen, men det krävs också beslut. är inne på samma linje. Förhoppningsvis är det ett övergående problem. Men det ser inte bra ut i många kommuner. Det är förvånande att se hur en kommun gräver ner ett stort fjärrvärmenät och inte ens lägger ner ett tomrör [för framtida fiber] utan bara värmekablar. Det är naturligtvis vansinnigt. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Ö vrig diskussion om ett genomfö rande Kan en ADSL74-utbyggnad fungera i väntan på ett fibernät? Svar: Den aspekten ryms inte i Observatoriets vision. Om det är någon operatör eller någon annan ansvarig som anser sig vara beredd att satsa på ADSL medan man väntar på ett fibernät, är det kanske ett vågspel men ändå något som man måste fundera över ordentligt före beslut. Att satsa på ADSL-utbyggnad är att befästa ett monopol, eftersom alla ADSL-ledningar ändå slutar i Telias telefonstation. Bredband genom ADSL blir förhållandevis dyrt för användaren. Därför är ADSL inget alternativ i Observatoriets vision. Efterfrågan går att diskutera. Talar vi om en önskvärd utveckling på lång sikt som är wishful thin- king? Eller talar vi om en utveckling som är styrd av behov som vi alla känner starkt? Det är mycket svårt att bedöma tjänsters behovskraft. Är det möjligt att se ADSL – som ger åtminstone ett par Mbit/s – som en mellanstation för att skapa de tillämpningar som kan generera nästa steg i utveck- lingen mot fibernätet? Det är också möjligt att man ska betona de demokratiska aspekterna att nå ut till alla och inte bara till de lönsamma delarna. Det finns också tillämpningar som i vid mening är demokratiskt motivera- de, som kanske skulle få svårt att komma fram i en utveckling som var styrd enbart av marknads- krafterna. Ett samspel mellan både samhälle och marknad är naturligtvis önskvärt. Bör vi hitta en mellanstation för att formulera oss och för att få kontakt med den efterfrågan som ändå måste styra – kanske via ADSL i konkurrens? Svar: ADSL löser inte problemet. Om utbyggnaden ska ske med parametrarna behov och efterfrågan, kommer ingenting att hända i de mindre tätbefolkade delarna av landet. Utveck- lingen kommer endast där det är riktigt mycket folk. Det kommer aldrig att byggas in- frastruktur där efterfrågan inte är tillräckligt hög. Det är den inte i glesbygden. Om hela landet av rättvise- eller demokratiskäl ska ha tillgång till bredband, måste den grundläggande infrastrukturen byggas ut över hela landet så att den finns där. Sedan när användningen börjar öka kan tillbyggnaderna ske i takt med behoven. ADSL löser inte heller problemet ute i glesbygden, för det är lite för långa avstånd från abonnenter till telefonstationer för att ADSL ska fungera. Det kan man inte göra någonting åt. I de flesta fall är det dessutom usel gammal kopparkabel på landet som inte är lönsam att byta. Vi ska alltså inte satsa samhällsresurser på att bygga ut ADSL och den vägen befästa dagens de facto monopol. Om någon operatör vill erbjuda ADSL-lösningar och gör det på ett bra sätt – perfekt. Låt dem göra det! Det ska inte vara förbjudet. 74 ADSL, . I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Den fysiska infrastrukturen är bara en del – en nödvändig, men inte tillräcklig förutsättning – för att bygga det goda livet i digitala tjänstesamhället. Ska det bli en politisk uppslutning kring utvecklingen räcker det inte med att endast se på den hårda infrastrukturen. Den mjuka infrastrukturen behövs också. I den mjuka infrastrukturen ingår t ex att bygga och etablera databaser, informationskällor och tjänster. Det kräver tid. Ett exempel är fastighetsregistret som tog att bygga upp. Då är visionens femårsperspektiv ingenting. Därför: Vilken annan infrastruktur – åtminstone för public service på det nya nätet – behöver vi bygga upp? Det är viktigt att utreda, bereda och investera även på denna sida för att få en balanserad utveckling. Svar: Detta är ett viktigt parallellt utvecklingsspår. Men det får inte bli en antingen-eller-fråga. Ur ett ekonomiskt perspektiv, vore det inte bättre att bygga ut ett fibernät endast där behoven finns? Svar: Det är frågan om hönan-och-ägget, d v s vem är det som ska diktera mina behov? Hur ska jag veta när jag behöver något, eftersom jag inte vet vad jag behöver? Ingen hade t ex en tanke på att vi skulle ha dessa bärbara persondatorer med otrolig kapacitet och lagringsförmåga. Att bedöma behov är svårt. Låt oss istället förbereda oss på de behov som kommer och som vida överstiger det som vi någonsin kan föreställa oss. Så har det sett ut . Låt oss utgå från det. Apropå ADSL-utvecklingen är det naturligt med migration och det är telebranschen är van vid. Det kommer att behövas fiber till den punkt där kopparnätet slutar. De som vill använda sig av koppar- nätet som accessmetod får ta ställning till det. Det blir naturligtvis inte en big bang så att alla hushåll får bredband med det samma, utan det blir en migration. Då kommer kopparnätet att vara mycket intressant att försöka utnyttja. Svar: Det är viktigt att vi för en fortsatt debatt om dessa frågor. Inlägg: Vore det bra att försöka konstruera bilder av efterfrågan? Vi vet att video är viktigt i många sammanhang och tillämpningar – men för det måste man inte ha fiber. Skulle vi ta utvecklingen ett steg i taget – just för att konkretisera efterfrågan – är det inte för att befästa några monopol. Är det någonstans som det ska vara benhård konkurrens, så är det på tjänster. Det handlar inte om Telias accessnät, utan om det allmänna telenätet och det ska under existerande lagar vara tillgängligt för alla. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r En enkel strategi, som ger mer nytta av pengarna, är att försöka bygga efter behovet, åtminstone till att börja med. Behovet är inte så svårt att ta reda på. Behovet korrelerar i viss mån med de som skriker mest och kan lägga upp mest pengar. Antagligen är det lättast att tillgodose behov i tätbefol- kade områden. Ta behoven i tur och ordning – och då är det naturligtvis i tätbefolkade områden man börjar. Svar: Det finns behov av bättre infrastruktur överallt, även i de allra minsta byarna, vilket i sig motiverar en utbyggnad i hela landet. När man säger att man ska bygga efter behovet menar man ofta att utbyggnaden ska ske där det ur någon lämplig synvinkel finns tillräckligt stora behov. I de mer glesbefolkade delarna av landet är dock behoven ofta inte tillräckligt stora för att kortsiktigt ekonomiskt motivera en utbyggnad. Att bygga efter behoven innebär då att utbyggnaden endast kommer att ske i de mest tätbefolkade delarna av landet medan resten av landet får vänta. En initial fiberinfrastruktur bör istället byggas ut till hela landet så snart det är praktiskt genomförbart för att ge alla en "grundtjänst"75. Den fortsatta förstärkningen av fiberinfrastrukturen ska dock ske i takt med behoven genom att t ex ha som princip att när av fiberparen i en kabel är uthyrda, så ska ny kabel förläggas. Vi sätter tigern och elefanten i samma påse. Det är inte bra. Tigern är Internet-tekniken. Elefanten är glesbygd. Dessa två har sin egen dynamik. Känner vi nackdelarna med att ha elefanten och tigern är i samma påse? Svar: Glesbygd i den digitala miljön är där du endast har tillgång till ISDN eller ADSL. Geografin har ingen betydelse när man ska överföra elektroniska tjänster. Då saknar avståndet relevans. Det är istället tillgången till möjligheten som är avgörande. Glesbygd i detta perspektiv är att mura fast gamla förväntningar, gamla förutsättningar och gamla traditioner. Inlägg: Diskussionen spårar ur när man säger att bygg där det finns behov! Behov är mycket kopplat till betalningsförmåga. Ett exempel är funktionshindrade som har behov, men inte betal- ningsförmåga. Samma sak gäller behoven i glesbygden som är desamma som i tätort, men det handlar om betalningsförmåga. Det gäller att utforma ett system som klarar att täcka behoven där de uppstår. 75Grundtjänst är den IP-tjänst som en operatör måste leverera med en viss kvalitet. (Jämför elnätets ). En specifikation av denna grundtjänst måste utformas för att kvalitetskontroll ska kunna ske. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r De viktiga stegen till ett genomfö rande För att genomföra visionen anser att följande steg behöver tas: Regeringen bör mycket snart avge en tydlig avsiktsförklaring om att ny IT-infrastruktur i hela landet ska finnas på plats . Det positionerar hela inom Internet-världen och Internet-relaterad utveckling av IT. En sådan avsiktsförklaring skapar förutsättningar för att fler operatörer kan planera för att utnyttja den nya strukturen. Nya intressenter, även från utlandet, kommer därmed med stor sannolikhet också att vilja etablera sig i . Regeringen måste ange klara mål och riktlinjer för användningen av IT-infrastrukturen. Regeringen måste skapa funktioner för planering och tillsyn centralt, regionalt och lokalt. Regeringen bör fortsätta satsa på utvecklingen av tjänster från stat, kommun och landsting till medborgarna. Den offentliga förvaltningen bör gå före och visa vägen i användning av IT i sin verksamhet och i kommunikation såväl med varandra som med medborgarna. I detta ligger också en utveckling av användningen av elektroniska signaturer och kryptering. Regeringen ska stimulera etablering av verksamhet i glesbygd. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r är statssekreterare vid och där ansvarig för IT-frågorna. Regeringen lä gger en IT-proposition Dagens seminarium har varit mycket intressant och lärorikt. har mycket bra tagit fram olika vinklingar av IT-infrastrukturfrågorna. vision Bredbands- kommunikation till alla – alltid är lätt att ställa sig bakom. Frågan är inte om, utan snarare hur och hur snabbt, ett genomförande ska ske. Det pågår ett intensivt arbete inom området. håller på att remissbehandlas. Regeringen kommer att förelägga en proposition . Huvudtemat i propositionen blir IT-infrastrukturen och hur den ska byggas upp. Den information som har kommit fram i seminariet är en nyckel i det arbetet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Programmet, ö versikt 1999–08–31 – Konferenscenter, , Visionen Bredbandskommunikation till alla – alltid Användningen av rikstäckande bredbandsresurser i ett behovs- och nyttoperspektiv Utförandet av ett rikstäckande bredbandsnät Den fysiska uppbyggnaden: Fiber L U N C H I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Kommunikationsarkitekturen som överlever: IP IP är basen som förenar nät och tjänster Tidiga exempel som stöder visionen Praktikfall #1: BoNet Praktikfall #2: Barhäll Praktikfall #3: kommun Praktikfall #4: , Strategisk diskussion: Att genomföra visionen Översikt över uppgiften att bygga visionens bredbandsnät Hypotes #1: Staten planerar och samordnar utbyggnaden Hypotes #2: Staten ger kommuner och regioner lån med bra villkor Hypotes #3: Fullständig konkurrens råder över hela landet Hypotes #4: ansluter fysiskt hushåll och företag Öppet forum – ytterligare idéer för genomförande Sammanfattning: De fem viktiga stegen Underlag för rekommendationer till regeringen