sou · GNB314 · 2000-01-01 00:00:00 — Utredaren skall avge förslag till hur övergången skall genomföras mellan sändningar enligt den nuvarande lagstiftningen och sändningar enligt det regelverk som utredaren föreslår. I uppdraget ingår även att överväga hur programföretag som har sändningstillstånd enligt lokal- radiolagen skall kunna omfattas av den nya lagstiftningen. Utredaren skall i sina förslag beakta lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio (senast ändrad SFS 1997:301). Enligt nuvarande regler skall frekvenser för såväl FM- som AM- området kunna utnyttjas för kommersiell radio. Utredaren skall överväga om sändningar inom AM-området skall omfattas av de nya reglerna. Förslag som medför en ökad belastning på statsbudgeten, exempelvis genom bortfall av koncessionsavgifter, skall i sin helhet åtföljas av förslag till finansiering. Utredaren skall samråda med företrädare för aktörer inom medie- området. Utredaren skall vidare samråda med Utredningen om folkstyret i inför 2000-talet (dir. 1997:101), kommittén med uppgift att lämna förslag om lagstiftning om mediekoncentration (dir. 1997:136) samt (dir. 1997:95). Regeringen överlämnar Lokal- och närradiokommitténs betänkande Den lokala radion (SOU 1996:176) till utredaren. Till betänkandet har fogats remissvar och en sammanställning av dessa. Betänkandet och remissvaren skall bilda underlag för den särskilde utredarens över- väganden. För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124), konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49) samt att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23). Uppdraget skall redovisas . Fria Media/RAB Fria Media/RAB , von der Esch, , Köpcenter Ekonomi i , , GA Sports , , Jungfrutomten, och Ö. Fria Media/RAB Radiokanal i Gold 105 Fria Media/RAB (690627-) 100 Fria Media/RAB Fria Media/RAB * Stiftelsen () Radio Match 104,6 - 107,7 Fria Media/RAB Fria Media/RAB Fria Media/RAB AB Geerinvest () P & E () Fria Media/RAB Fria Media/RAB # Stiftelsen () Fria Radiobolaget i Radio Match 105,5 Fria Media/RAB Ägs av: * Stiftelsen () Fria Media/RAB ()** ** och till lika delar i ** () * och till lika delar. ** (helägt av ) Reklamradio 106,1 /Radio Four Ägs av: * Gemensamt av Fp, S och C-partierna. ** () ** och till lika delar i ** () *och till lika delar. 104,2 i län AB 104,7 i län AB 104,7 105,5 i F/B AB 106,8/105,5 unät Z-Radio 101,9 HB unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () GH Giga KB** ** i , , GH Giga KB** ** i , , KB Stengrunden 786 unät 104,5 i Hällby och unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () unät Forum & Marknad unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () unät Radio 2001 107,6 i unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () 104,0/96,9 /Åre unät ()** e-Village Nordic AB unät ()*** ** IndustriförvaltningsAB () *** () NRJ/Energy 105,1 * (B 328 232 731) * Börsnoterat franskt aktiebolag. NRJ/Energy 106,2 NRJ/Energy 106,7 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 106,3 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 105,3 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. * Ägs av: NRJ S.A. Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 104,0 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 104,4 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 106,4 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 105,9 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 105,2 * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 107,2 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect.B 44154) SEP Radio Diffustion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 105,3 Väst* () ** () Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. ** NRJ S.A. NRJ/Energy 105,7 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 106,9 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 107,6 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 106,3 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 104,6/89,7 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 107,0 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. NRJ/Energy 107,1 Luxembourgeoise de Participations dans les Media (SLPM) (Sect. SEP Radio Diffusion (B 380.741.934) * Ägs av: NRJ S.A. ** () i ** () Mediabolaget i * () ** () * () () ** () (ideell förening) 106,5 i KB Radio 106,5 Mediabolaget i (kompl.) (kd.) Stampen (kd.) Ett * (kompl.) ** (kd) () *** (kd) () Ägs av: * TidningsAB Stampen (äger ) *** / i vilket bolagsmän är: * () (komplementär) ProduktionsAB Ett** () (kommandit- delägare) som i sin tur ägs av: ** Tidningsaktiebolaget (äger GP till ) () () i () () Svensk Radioutveckling KB (KD) () AB (kompl.) (kd) () Radioutveckling KB (kd) () (kompl) () /KB Radio 105 (komplem) () (kommdeläg) () (kommdeläg) () ** () (komplem.) på landet () TidningsAB Stampen () LT Liberala () Mediabolaget i () MoDo ** () **() ** () ** () * Komplementär **Kommanditdelägare Lugna favoriter 104,7 RTL & Trust () * Ägs av: Luxembourgoise de Télédiffusion S.A. Rc (B6139) ** Största aktieägare: Ett antal mindre aktieägare Klassiska Hits 106,7 FM * Ägs av ., i sin tur ägt av: DMG Radio () Ltd (dotterbolag till mail and General plc) och S.A. Bilaga 3 finns endast i den tryckta upplagan Kommersiell radios framtida annonsintäkter Fax: E-post: Faktorer som styr marknaden för radioreklam Förutsättningar för de etablerade radiotillstånden De nya analoga tillståndens kommersiella förutsättningar Kommersiella förutsättningar för DAB-radion IRM, har av Utredningen om den framtida kommersiella radion fått i uppdrag att prognostisera utvecklingen av den kommersiella radions annonsintäkter. IRM utgår i sin analys från att de befintliga sändningstillstånden kommer att förlängas och att nio nya analoga tillstånd kommer att tilldelas fr o m . Vidare har IRM som utgångspunkt att nio eller tio tillstånd för sändning av kommersiell digital radio kommer att delas ut i , och fr o m och att därefter ytterligare digitala tillstånd kommer att ges i övriga successivt från ca . IRM avser prognostisera radions totala annonsmarknad samt den successiva omfördelningen av annonsintäkter från analog till digital radio. IRM avser också att utifrån denna prognos beskriva ett möjligt scenario för utvecklingen av radiomarknaden och . För att kunna överblicka den kommersiell radions utvecklingsmöjligheter görs en inledande beskrivning av radiomediets utveckling fram till samt radions förhållande till den övriga mediemarknaden. Radion har sedan starten successivt vuxit till ett starkt reklam medium. som reklambärande medium är radion fortfarande inne i en etableringsfas och uppvisar därmed tillväxttal som är väsentligt högre än tillväxten på medie- marknaden som helhet. Utfall 1993-1997, preliminärt 1998 och prognos 1999. Mkr, löpande priser samt förändringstakt. Från att ha haft en tillväxt på 1995 har tillväxttakten successivt kommit att avmattas. 1998 växte annonsinvesteringarna i radion preliminärt vilket innebar att de totala annonsinvesteringarna uppgick till ca . 1998 blev också som branschen som helhet uppvisade ett positivt resultat. Den genomsnittliga tillväxttakten sedan starten är och av investeringarna i traditionella medier har mediet tagit en marknads- andel på 1998. I diagrammet nedan illustreras radions marknadsandel 1998 i förhållande till övriga traditionella medier (lilla reklamkakan). Lilla reklamkakan, preliminärt 1998. 2.2Faktorer som styr marknaden för radioreklam Radioreklammarknadens utveckling styrs av en rad olika faktorer. Dessa kan delas in i två huvudkategorier som var för sig påverkar radioreklammarknadens ut- veckling på olika sätt. I det kortare perspektivet påverkas marknaden mest av cykliska drivkrafter som kan härledas till den allmänna konjunkturen och i synnerhet utvecklingen av den privata konsumtionen. I det längre perspektivet påverkas marknaden mer av generiska drivkrafter som i stor utsträckning beror på strukturella förändringar på marknaden eller strukturella förändringar i omvärlds- faktorer som påverkar radions annonsmarknad. Förändrad mediekonsumtion, produkt- och marknadsutveckling inom mediet eller konkurrerande medier samt utvecklingen av nya medier är exempel på strukturella förändringar som påverkar radioreklammarknaden. I denna prognos som görs över konjunkturcykler fokuseras därför de generiska drivkrafterna vilket innebär att de årliga förändringarna är rensade för konjunkturvariationer. Mot bakgrund av att prognosunderlag för prisutveckling inte finns tillgängligt för den period som denna rapport täcker är de årliga förändringarna också rensade för inflation. Alla siffror redovisas därmed i dagens penningvärde (fasta priser med basår 1999). En genomsnittlig dag lyssnar av befolkningen på radio. Sedan starten för den reklamfinansierade privata lokalradion 1993 har det totala radiolyssnandet inte ökat nämnvärt. Den privata lokalradion etablerade sig relativt snabbt som ett alternativ till public service-radion och hade en andel av det totala radiolyssnandet som uppgick till sett över hela riket. har den kommersiella radion lyckats uppnå en andel på . Med bibehållen struktur på utbudet kommer sannolikt denna nivå att endast förändras marginellt framöver. Mediet kan därmed betraktas som moget ur lyssnarens synpunkt. För att kunna bilda sig en uppfattning om hur marknaden kommer att utvecklas över tiden måste de kommersiella förutsättningarna sättas i perspektiv till var i produktlivscykeln mediet befinner sig. När de nya analoga och digitala tillstånden släpps innebär det att de kommersiella radio- stationerna kan betraktas som en homogen grupp. Mot bakgrund av att de nya tillstånden, analoga som digitala, har andra förutsättningar än de etablerade delar IRM in analysen i tre delar enligt följande: ¨De etablerade kommersiella radiotillstånden ¨De nya analoga tillstånd som tillkommer ¨De nya digitala tillstånd som etableras Utifrån detta kan sedan de nya tillståndens bidrag till mediets totala annonsinvesteringar bedömas och summeras. 3.1Förutsättningar för de etablerade radiotillstånden Att lyssnarunderlag ligger till grund för annonsintäkter är grundläggande, men utöver detta finns intressen hos annonsören att kunna se effekterna av annonsering i mediet. av successiv etablering har annonsörerna upptäckt fördelar med radiomediet och kunnat se tillfredsställande resultat av radiokampanjer vilket medför fortsatta investeringsökningar. Radion förväntas växa betydligt mer än andra medier framöver. Annonsinvesteringar som förmedlas via medieförmedlare, i synnerhet från storannonsörer, har ökat med 1998 vilket kan jämföras med ökningen för mediet som helhet på preliminärt . Denna utveckling kommer sannolikt att fortsätta även under nästkommande år. När den kommersiella radions utveckling jämförs med exempelvis utvecklingen för reklamfinansierad TV kan konstateras tydliga likheter i både tillströmningen av tittare/lyssnare och tillväxten av annonsinvesteringar. En uppgång i tittar- och lyssnarandelar samt en kraftig tillväxt under mediernas introduktionsfas har följts av fortsatt god tillväxt och en fortgående etableringsfas. TV-reklamen växer fortfarande, efter starten, mer än genomsnittet för övriga medier. IRM bedömer att Radiomediet som det ser ut kommer att växa mer än genomsnittet för reklammarknaden ytterligare innan mediet nått sin mognad som annonsmedium. IRM´s prognos på 14,7 procents tillväxt mätt i fasta priser kommer successivt att avmattas då tillväxttakten sannolikt stabiliseras i nivå med genomsnittet för övriga medier på reklammarknaden. Den genomsnittliga tillväxttakten för radion beräknar IRM till i fasta priser. Mediet har då, med befintlig marknadsstruktur, nått annonsintäkter som uppgår till 2002 och till i dagens penningvärde 2004. beräknar IRM att mediet har nått en mognad som innebär att utvecklingen sannolikt kommer att följa den totala reklammarknadens tillväxt. Reklammarknaden upplever större konjunkturvariationer än ekonomin i sin helhet varför det kan vara svårt att förutspå utvecklingen på utan prognos- underlag för den ekonomiska utvecklingen i landet. Därför måste utvecklingen jämföras rensat från konjunkturvariationer vilket görs bäst genom att överblicka utvecklingen över konjunkturcykler. har reklammarknaden vuxit med i genomsnitt i fasta priser. rapporten avser, , bedöms tillväxttakten vara stabil på nuvarande genomsnittsnivå. Då reklammarknaden i sin helhet enligt IRM´s beräkningar kommer att uppgå till 2004 innebär investeringar på i radio en marknadsandel på för radion. Enligt tidigare resonemang med slutsatsen att annonsinvesteringarna i radio kommer att följa den genomsnittliga utvecklingen innebär detta att radions annonsintäkter kommer att uppgå till ca i dagens penningvärde med en bibehållen marknadsandel på av totalt . Radioreklam 1993 – 2006. Utfall 1993-1997, preliminärt 1998 och prognos 1999-2006. Mkr, fasta priser samt förändringstakt. 3.2De nya analoga tillståndens kommersiella förutsättningar De nya analoga tillstånd som ges fr o m är nio stycken. Fem av dessa kommer att ges i områden som redan har en etablerad privat lokalradio. Resterande fyra tillstånd kommer att ges i områden som inte har någon privat lokalradio- station. De kommersiella förutsättningarna för dessa analoga tillstånd varierar och måste därför sättas i relation till sambandet mellan lyssnare och annonsintäkter i sändningsområden med olika förutsättningar. Den kommersiella radions andel av radiolyssnandet varierar i de olika sändningsområdena. I tabellen nedan beskrivs hur den privata lokalradions lyssnarandel, reklamintäkter per lyssnare samt reklamintäkter per capita varierar beroende på hur många tillstånd som är etablerade i sändningsområdet, dvs hur stort utbudet av kommersiell radio är. Siffrorna är angivna i genomsnitt för respektive kategori. Lyssnarandelar för privat lokalradio, reklamintäkt per lyssnare och reklamintäkt per capita, 1998. Andel i procent, intäkt i kronor. * Bland befolkningen med tillgång till privat lokalradio. Som tabellen ovan visar är lyssnandet på privat lokalradio mer utbrett desto större utbudet av privat reklamradio är. Vidare kan också konstateras, enligt IRM´s beräkningar, att ju större utbud av kommersiell radio desto högre intäkt per lyssnare. Det innebär att de nio nya analoga tillstånd som ges ut fr o m kommer inte bara att öka lyssnandet på kommersiell radio i dessa områden utan också rendera högre reklamintäkt per lyssnare än vad som är situationen . Enligt IRM´s beräkningar medför därför de nya tillstånden ökade lyssnarandelar för den privata lokalradion med ca en halv procentenhet till av det totala radiolyssnandet när tillstånden väl är fullt etablerade. I de berörda sändnings- områdena kommer sannolikt lyssnarandelarna öka med i de områden där redan ett tillstånd är etablerat och med i de områden som redan har två etablerade tillstånd. De nya tillstånd som kommer att ges i områden som redan har en eller flera etablerade kommersiella radiostationer kommer att medföra omfördelningar av annonsintäkter från de i området redan befintliga stationerna till förmån för de nya. Enligt IRM´s beräkningar innebär de nya tillstånden totalt sett ökade reklamintäkter med , i genomsnitt , i dagens penningvärde . Det innebär vidare att intäkten per lyssnare beräknas öka från till ca per lyssnare och år enbart mot bakgrund av de nya analoga tillstånden. 3.3Kommersiella förutsättningar för DAB-radion IRM´s utgångspunkt är att de nya digitala tillstånden kommer att lämnas fr o m år 2001och fördelas enligt följande: Tre eller fyra tillstånd i , tre i och tre i . IRM utgår vidare från att digitala tillstånd i övriga delar av landet kommer att tilldelas successivt f o m 2003. I bedömningen av de kommersiella förutsättningarna för dessa tillstånd finns två grundläggande faktorer som måste beaktas i analysen. ¨Hur stor andel av befolkningen som har tillgång till DAB-mottagare av utvecklingen. ¨Hur mycket kan mervärdet för annonsering i digital radio i jämförelse med analog radio förväntas medföra i ytterligare annonsintäkter. Utifrån antaganden baserade på intervjuer med ett flertal av marknadens olika aktörer bedömer IRM att försäljning av DAB-mottagare kommer att ske i mycket liten omfattning fram . Därefter förväntas försäljningen ta fart och vid slutet av beräknar IRM att av befolkningen innehar en DAB- mottagare. I , och finns starkare incitament att inhandla en DAB- mottagare än i övriga delar av landet med anledning av att dessa områden initialt har ett större utbud av digital radio. Mot denna bakgrund kommer andelen med tillgång till DAB-mottagare kontinuerligt vara högre i storstadsområdena fram till dess att den digitala radion är fullt utvecklad i alla regioner. Vid utgången av 2006 bedömer IRM att andelen med tillgång till DAB-mottagare kommer att motsvara av befolkningen i storstäderna och av befolkningen i övriga . IRM bedömmer att detta kommer att leda till ökade marknadsandelar på annonsmarknaden i storstadsområdena vilket senare kommer att justeras tillbaka i takt med att digital radio utvecklas i övriga . DAB-radions mervärde för annonsören och därmed ökade intäkter som kan förväntas av digital radio i jämförelse med analog radio skulle kunna jämföras med förhållandet mellan och TV. De tilläggstjänster som erbjuds i digital radio kan i viss mån jämföras med Text-TV´s funktion som komplement till TV. Reklaminvesteringarna i utgör av reklaminvesteringarna i TV. Detta sammantaget med att den digitala radion har en bättre sändningskvalitet gör att IRM bedömer mervärdet av annonsering i digital radio jämfört med analog radio till . Obeaktat andra faktorer skulle därmed den digitala radion ge en intäkt på i genomsnitt mer per lyssnare än den analoga radion. Detta tillsammans med successivt utökad tillgång till digitala mottagare skulle enligt IRM´s beräkningar leda till annonsinvesteringar motsvarande 2002 och 2006 i dagens penningvärde. Denna utveckling av annons- investeringarna i digital radio sker i stor utsträckning på bekostnad av annons- intäkter för den analoga radion. Den reella ökningen för mediet som helhet till följd av den kommersiella kraften i digital radio (tilläggstjänster etc) beräknar IRM tillta successivt och kommer uppgå till ca . Sammantaget leder utvecklingen av den befintliga analoga radion och införandet av DAB-radio till annonsintäkter på motsvarande 2002 och 2006 i dagens penningvärde. Mediet har då uppnått en marknads- andel av de traditionella medierna på . 2002 beräknas av intäkterna komma från den analoga radion. Denna andel minskar successivt och vid utgången av 2006 svarar den analoga radion för av de totala reklaminvesteringarna i mediet. Fördelning, intäkter analog radio och intäkter digital radio samt totala intäkter. Prognos 1999 – 2006. Mkr, fasta priser. Enligt tabellen ovan kommer annonsintäkterna för den analoga radion att minska till förmån för den digitala radion. Detta kan också illustreras i diagrammet nedan. Viktigt att poängtera är att ytan för de nya analoga tillstånden motsvarar det ytterligare tillskott av reklaminvesteringarna som mediet får , inte de totala annonsintäkterna för dessa stationer. Radioreklamens intäkter och omfördelning mellan analog och digital radio. Utfall 1996-1997, preliminärt 1998 och prognos 1999-2006. Mkr, fasta priser. 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Den årliga tillväxten för mediet bedöms successivt avta från 2006. Radions andel av reklaminvesteringarna i traditionella medier uppgår då till . Radioreklam 1993 – 2006. Utfall 1993 – 1997, preliminärt 1998 och prognos 1999 – 2006. Mkr, fasta priser samt förändringstakt. Ovan förda resonemang bygger på att de digitala tillstånden släpps . Skulle tillstånden släppas vid ett tidigare skede skulle prognosen ovan tidigareläggas. Mot bakgrund av att relativt omfattande förberedelser krävs hos de kommersiella stationerna samt hos företagen som kommer att tillverka mottagare kommer dock utveckling inte fortgå i fullt samma takt som är beskrivet ovan eftersom teknisk utveckling och efterfrågan tar tid att bygga upp. över hela prognosperioden kommer tillgången till DAB-mottagare nå en andel på än 2006 och följaktligen skulle också omfördelningen av annonsintäkter från analog till digital radio påskyndas något. Antaget att utdelningen av de digitala radiotillstånden tidigareläggs , dvs startar , så skulle enligt IRM´s beräkningar omfördelningen av annonsintäkter tidigareläggas . Detta innebär annonsintäkter i digital radio på 2006. Digitalradions högre annonsintäkter med anledning av en tidigareläggning skulle ske på bekostnad av annonsintäkter i analog radio. För radiomarknaden som helhet skulle tillskottet av annonsintäkter vara mycket marginella och endast uppgå till ytterligare i jämförelse med om tillstånden delas ut . Fördelning, intäkter analog radio och intäkter digital radio samt totala intäkter. Prognos 1999 – 2006. Mkr, fasta priser antaget att de digitala tillstånden ges ut . I ett tidsperspektiv som sträcker sig längre än 2006 kan IRM´s bedömningar om förutsättningen på radiomarknaden endast göras utifrån vissa fastställda antaganden. Resonemang kring utvecklingen kan därför inte ses som prognoser utan utgör endast en beskrivning av ett tänkbart scenario och dess konsekvenser för annonsmarknaden. Utifrån fastställda antaganden om att den kommersiella DAB-radion succesivt kommer att utvecklas i alla de 19 regioner där tillstånd kommer att utdelas och att mediemarknadens yttre omständigheter inte strukturellt förändras på ett sätt som inte går att förutsäga bedömer IRM att försäljningen av DAB-mottagare kommer att tillta närmast efter 2006. Inom ramen för det scenario IRM beskriver om förutsättningar som sträcker sig förutsätts att tillstånd för sändning av kommersiell digital radio har delats ut i samtliga regioner. IRM´s bedömning att tillgången till DAB-mottagare kommer att öka med en i början svag utvecklingstakt för att sedan tillta fram till en 30-procentig andel 2006 ligger också som grund för hur scenariot kommer att utvecklas därefter.