sou · GNB376 · 2000-01-01 00:00:00 — betänkande 10/1998 rd, Regeringens proposition med förslag till ny Regeringsform för (finskt riksdags- tryck) , (1995) Demokratimodeller – från klassisk demokrati till demokratisk autonomi. , (1997) Demokratimodeller – från klassisk demokrati till demokratisk autonomi. andra reviderade och utvidgade upplagan, : Daidalos Hickok, (1995) Accountability of public officials i Lipset, (red.). , : Routledge, s. INTOSAI, Auditing Standards. utarbetade av , [uppdaterade 1995] Kjær, (1996) Rigsrevision i og . Rapport från projektet sektor – vilkår og fremtid, Institut for Stadskundskab, Lag (1987:518) med instruktion för revisorer (1982:80) om anställningsskydd Lag (1994:260) om offentlig anställning , , (1998) reviso- rer – En organisatorisk självreflektion, , (1996) Votera eller förhandla? Om den svenska parla- mentarismen. Light, (1995) Thickening Government – Federal Hierarchy and the Diffusion of Accountability. Lijphart, (red.) (1992) Parliamentary versus Presidential Government. Readings in Politics and Government, : , (1998) Statens granskare – revisorers genomslag i riksdagsutskotten –1997/98, D-uppsats pre- senterad vid i , stencil Lipsky, (1980) Street-level Bureaucracy – Dilemmas of the Individual in . Lovbekendtgørelse nr 429 om revisionen af statens regnskaber m.m. (dansk lag) , (1999) revision – en rättslig analys. Skrifter utgivna från , nr 72, REVISIONENS ROLL I DEN PARLAMENTARISKA DEMOKRATIN , (1993) Politikens moraliska rum – En studie av F. A. Hayeks politiska filosofi. Skrifter utgivna av Statsveten- skapliga föreningen i nr 116, : (1989) Rediscovering Insti- tutions – The Organizational Basis of Politics. National Audit Act 1983. Brittisk revisionslag, tryckt av W. J. National Audit Office (1996) State Audit in Union. (1966) The Accountability and Audit of Governments – A Comparative Study. : ; : Praeger (1960) The Problem of Responsibility, i , C. J. Responsibility, Nomos III, : The Liberal Arts Press (1995) The Politics of Bureaucracy. Fjärde upplagan, , : Longman , (1987) Metaforernas makt. , (1994) Ett genmäle om demokratiteori. I Stats- vetenskaplig tidskrift, årg. 97, nr 2, s. , behov av granskning. (Samtider), , (1998) Statsbyggnad – Den offentliga maktens orga- nisation. & Wildavsky, Aaron (1979) Implementation – How Great Expectations in are Dashed in ; or, Why Its Amazing That Federal Programs Work at All: This Being a Saga of the as Told by Two Sympathetic Who Seek to Build Morals on a . Andra upplagan, : Univer- sity of Press Regeringens proposition 1/1998 rd, Förslag till ny Regeringsform för . (Finskt riksdagstryck) Regeringsformen (1974:152) (1988) Liberalism and Populism – A Confrontation Between the Theory of Democracy and the Theory of Social Choice. Nyutgivning, , : Waveland revisorer (1994) revisorers verksamhetsbe- rättelse för /94. [Redogörelse till 1994/95:RR1] revisorers kansli, Att vara utredare hos revisorer – Arbetsplatsen granskad inifrån, revisionsutredning, revisorer och Riks- revisionsverket, PM revisorer (1995) revisorers verksamhets- berättelse för /95. [Redogörelse till 1995/96:RR1] (1993) Reformera riksdagsarbetet! [Ingår även i riksdagstrycket som 1993/94:TK1, Reformera riksdagsarbetet 1] (1989) RRV informerar: Vad vill RRV? Frågor att diskutera, intern-PM Fördjupad anslagsframställning för budget- åren 1997–99, , dnr 10-95–0249 Omvärldsanalys och nuläget vid RRV, , intern-PM från verksledningen, Reformerad stabsorganisation 1997:80, yttrande över Stabsmyndighetsöversynens delbetänkande, , dnr 22-97–2114 Riksrevisionsverket.Riksdagens revisorer och RRV, yttrande över förslag, , dnr 22-97–2126 Yttrande över betänk- ande, , dnr 22-93–1159 (1993) Den statliga förvaltningsrevisionen vid . F informerar 1993:15, : Riksrevi- sionsverket (1994a) Resultat av effektivitetsrevision 1990/91–1992/93. REVISIONENS ROLL I DEN PARLAMENTARISKA DEMOKRATIN (1994b) Årsredovisning 1993/94, . (1995) Uppföljning av effektivitetsrevision 1991/92 –1993/94, RRV 1995:51. , Bo (red.) (1997) Politik som organisation – Förvaltnings- politikens grundproblem. Andra upplagan, : , (1968) Representation: II. Representational Sys- tems i . Sills (red.) : the Free Press Skadeståndslagen (1972:207) & Hague, . (red.) (1971) The Dilem- ma of Accountability in Modern Government – Independence ver- sus Control. SOU 1963:16, . Del 1, lagförslag. SOU 1963:17, . Del 2, Motiv – förslag till regeringsform. SOU 1972:15, Ny regeringsform, ny riksdagsordning. Betänkande avgivet av Grundlagberedningen. SOU 1996:34, Aktiv arbetsmarknadspolitik. Betänkande av Arbets- marknadspolitiska kommittén. SOU 1997:18, Granskning av granskning – Den statliga revisionen i och . Av Mundebo, , , rapport till Förvaltningspolitiska kommissionen, : (1969) Responsibility in Government – Theory and Practice. Statsliggaren, 1990/91, XIII, Civil, : Allmänna förlaget , 1993/94, VII, Fi, : Allmänna förlaget , 1994/95, VII, Fi, : Allmänna förlaget , 1995/96, VII, Fi, : Statsliggaren, 1997, Utgiftsområde 2, : , 1998, Utgiftsområde 2, : . utlåtande (1967:82) Utlåtande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående organisationen av den statliga redovis- nings- och revisionsverksamheten. (Svenskt riksdagstryck) Statsvetenskaplig tidskrift (1976) Temanummer: Statsvetenskaplig och statsrättslig forskning kring den nya grundlagens tillkomst Sterzel, (1988) Kontrollmakten svenska författ- ning. I nr 10, s. Sterzel, (1998) Författning i utveckling – konstitutionella studier. Strøm, (1997) Democracy, Accountability, and Coalition Bargaining: The 1996 . I , nr 31, s. , (1993) Maktspel synat. (1893) . , (1983) Bureaucracy and Democracy i Dun- can, (red. ), Democratic Theory and Practice. Tryckfrihetsförordningen (1949:105) , (1922) 1987, Ekonomi och samhälle – Förståendeso- ciologins grunder, del 3. , (1994) En kommentar. I Statsvetenskaplig tid- skrift, årg. 97, nr 2, s. , (1994) Bureaucratic Dyna- mics – The Role of Bureaucracy in a Democracy. : West- view Press Demokratiska aspekter på den kommunala revisionen I bakvattnet av de skandaler med kommunala förtecken som uppda- gats under den sista , kom viss del av den offent- liga diskussionen att handla om den kommunala revisionens funk- tion och effektivitet. Eftersom det huvudsakligen var media som upptäckt oegentligheterna restes frågan om den kommunala revisio- nen verkligen utförde sin uppgift. Man tillsatte nu Kommunrevi- sionsutredningen som hade till uppgift att föreslå förbättringar av systemet. Resultatet presenterades i SOU 1998:71. Betänkandet innehåller bl.a. förslag om att ge revisorerna initiativrätt i fullmäk- tige. Någon omfattande reformering av kommunrevisionen föreslås dock inte. Det faktum att revisionen sattes i fokus och diskuterades får sägas vara positivt. Någon mer djupgående analys av den kommunala revisionen utfördes emellertid aldrig. Inte heller denna uppsats har ambitioner att vara en totalanalys av ämnet.1 Syftet är snarare att översiktligt beskriva revisionen och redovisa ett antal problemområ- den. Den centrala frågeställningen är revisionens funktion som ett demokratiskt instrument, dvs. vilken roll den har i det demokratiska systemet. Diskussionen innehåller jämförelser med andra områden och även andra nationella system, framför allt de nordiska länderna. Inledningsvis ska systemet helt kort beskrivas. Därefter följer en översikt av kommunrevisionens historiska utvecklingen, med början fram till . DEMOKRATISKA ASPEKTER PÅ DEN KOMMUNALA REVISIONEN Den kommunala revisionen, kort introduktion Den kommunala verksamheten granskas av förtroendevalda revi- sorer. Den kommunala revisionen är kommunfullmäktiges instru- ment för att granska den kommunala verksamheten. Det stadgas i kommunallagen att varje kommun måste ha minst tre revisorer. Re- visionens funktion är att för fullmäktiges räkning granska nämnder- nas verksamhet så att den bl.a. bedrivs på ett ekonomiskt effektivt sätt och i överensstämmelse med fullmäktiges mål och riktlinjer. Revisorernas arbete resulterar i en revisionsberättelse som avges till fullmäktige . I berättelsen anger revisorerna om ansvarsfrihet för de granskade av- eller tillstyrks. Fullmäktige fattar sedan det slutliga beslutet i frågan om ansvarsfrihet. Revisorerna utgör inte en del av den kommunala förvaltningen. Varje revisor är ett självständigt organ med en unik plats i organisa- tionen. I egenskap av fullmäktiges granskningsorgan är det väsent- ligt att revisorerna är oberoende i förhållande till nämnder och ut- skott. Kommunrevisorernas roll är i princip som granskare och utvär- derare av den kommunala verksamheten. Revisorn utgör det enda organet med en övergripande kontrollfunktion i organisationen. Detta gör att revisionens betydelse ökar i tider av ekonomisk knapphet. torde revisorerna ha utvecklats till ett organ av särskild betydelse eller i vart fall borde det vara så. Den kommunala revisionen kan spåras tillbaka och förbi reformer, då det kommunala system som vi känner det tillska- pades. I nästa avsnitt ska den historiska utvecklingen både hos kom- mun och dess revisionsorgan översiktligt beskrivas. Det lokala självstyret i står på en stadig historisk grund. Socknen, som är föregångaren till kommun och landsting, kan spå- ras så långt som till medeltiden och den kan även ha förkristna röt- ter. Samhällsutvecklingen tvingade fram en ny form av lokalt självstyre som kunde hantera de krav på en utvidgning av socknens verksamhet som ställdes. 1817 och förordningar om lokalt självstyre är en del i den process, som leder års förordningar som lägger grunden för den organisation som finns . I takt med att kommunernas uppgifter ökade växte den ekono- miska förvaltningen. Den alltmer komplexa förvaltningen krävde ett kontrollinstrument, den kommunala revisionen utvecklades och uppgifterna förändrades. Lagregleringen av revisionen var från bör- jan mycket blygsam. översyn av kommunallagarna medför- de bl.a. att revisorerna valdes för granskning av nästföljande års verksamhet. Det var en viktig förändring eftersom de då kunde granska den fortlöpande verksamheten och ge goda råd till nämn- derna. Revisionen blev både ett kontroll- och rationaliseringsinstru- ment. kommunallag innebar att lands- och stadskommuner kom att lyda under samma kommunallag. Kommuntyperna ansågs dock fortfarande vara så olika att revisionsreglerna inte kunde göras för detaljerade. Kommunernas skiftande revisionsbehov gjorde att denna reglering fick karaktären av ramlag. De nya revisionsreglerna gjorde ett förtydligande i fråga om revisorernas verksamhetsområde. De statliga medel som kommunala organ förvaltade skulle granskas av kommunrevisorerna. Vidare gavs tydligare regler angående revisionsberättelsen. Den skulle numera innehålla specifika uttalan- den om anmärkningar och ansvarsfrihet. På så vis ökade revisions- berättelsens kvalitet som fullmäktiges beslutsunderlag. kommunallag medförde att kommun och landsting kom att regleras av samma lag. Avsikten var att ge dessa båda organ en möjlighet att anpassa sig till de snabba förändringar som man ansåg präglade samhället. Det skulle ske med en lag som i stor utsträck- ning hade karaktär av ramlag. De allmänt hållna bestämmelserna skulle ge en flexibilitet i både organisation och verksamhet. Revisio- nen gavs en ökad betydelse. Revisionsreglerna samlades i ett eget kapitel för att markera dess självständighet och oberoende. Kom- munens revisorer utförde till största delen förvaltningsrevision i stället för som tidigare räkenskapsgranskning. Denna utveckling ansågs vara positiv av lagstiftaren och därför skrevs lagrummet som reglerade revisorernas uppgifter om. Den nya regeln var allmänt hål- len så att revisorerna inte skulle begränsas av lagen som tidigare hade gett intryck av att den revisionella uppgiften var räkenskaps- granskning. Kommunsammanslagningsreformerna där antalet kommuner, , minskar från ca 2 600 till 274 förändrar revi- sionens förutsättningar. Den kommunala verksamheten blir mer komplex och växer i omfattning. Den ökade kommunstorleken är en väsentlig förändringsfaktor då revisionens utveckling beaktas. Sammanfattningsvis kan sägas att den kommunalrättsliga regle- ringens utveckling präglas av en övergång från detaljregleringar, med skilda författningar för olika typer av organ för lokalt själv- DEMOKRATISKA ASPEKTER PÅ DEN KOMMUNALA REVISIONEN styre, till en gemensam lag med ramlagskaraktär. Även om många förändringar ägt rum är det ändå tydligt att dagens kommunallag är fast förankrad förordningar om lokalt självstyre. En stor del av bestämmelserna ser ut som de gjorde . Debatten kring reform är aktuell också . Argumenten för ett ökat kommunalt självstyre eller för ökad statlig kontroll är desamma nu som då. Särskilt tydlig blir det historiska arvet då revisionsinstitutet granskas närmare. De grundläggande bestämmelserna om revision har förändrats mycket lite sedan början på detta sekel. Revisionsreglernas karaktär av ramlag har bestått , då det endast stadgades att revisorer skulle finnas. Trots detta har den kommunala revisionen utvecklats från den rena siffergranskningen till en mer sakinriktad granskning, förvaltningsrevision. Kommunernas alltmer komplexa ekonomiska förvaltning samt revisionens förändrade inriktning har lett till en ökad betydelse av den kommunala revisionen. Den anses numera vara ett viktigt kom- munaldemokratiskt instrument, vilket bl.a. framgår av titeln på betänkande.2 Den historiska bak- grunden visar en utveckling, där ursprungligen kommunrevisorn har till uppgift att förebygga oegentligheter, bedrägerier, förskingringar och liknande, till dagens kommunrevisor som har en funktion att fylla i det demokratiska systemet. Den rättshistoriska bakgrunden leder fram till den nu gällande kom- munallagen. kommunallag medförde en rad förändringar som innebär att andra förutsättningar gäller för dagens kommunre- vision. Här ska pekas på de väsentligaste förändringarna som påver- kar kommunrevisionen. -Friare organisation, kommunen får större frihet att bestämma organisationens utseende. -Införande av högre grad av målstyrning. -Individuellt ansvar för nämndledamöter. Dessa tre faktorer är de som tydligast åstadkommer en ökad bety- delse av revisionen. Organisationsfriheten och målstyrningen ställer krav på en effektiv kontroll och granskning. Det individuella ansva- ret är en skärpning av ansvarsbilden och visar lagstiftarens vilja att ge ökade möjligheter till ansvarsutkrävande. Revisionen har där en Andra förändringar har också betydelse för ett ökat in- tresse av en effektiv revision. Exempelvis det stora antalet kommu- nala företag, som ger den kommunala organisationen ett splittrat utseende. Nämndernas insyn i och kontroll över dessa företag är be- gränsad och revisorerna har då en viktig roll att spela. Skärpta krav på god ekonomisk hushållning spelar även en roll. Revisorernas upp- drag blir, med det som bakgrund, än viktigare. Även övergången från specialdestinerade till generella statsbidrag ställer nya krav på kontroll och granskning av den kommunala verksamheten. Avslutningsvis kan därför sägas att den kommunala revisionens betydelse har ökat och den senaste kommunallagsreformen visar vikten av förekomsten av ett effektivt och välfungerande revisions- organ i den kommunala organisationen. revision, några särdrag Den kommunala revisionen uppvisar en rad särdrag. I detta avsnitt ska själva revisorsuppdraget diskuteras. Dessutom kommer revisio- nens uppgifter och förhållandet till organisationen och verksamhe- ten att diskuteras. Avsnittet syftar till att framhålla de särdrag som gör själva revisorsuppdraget till ett demokratiskt instrument. Kommunrevisorerna är förtroendevalda lekmän. Uppdraget som revisor är speciellt och regleras särskilt i kommunallagen. Varje re- visor är självständig i utövandet av sitt uppdrag. Det innebär bl.a. att revisorerna har rätt att avge individuella revisionsberättelser, en för varje revisor. De förtroendevalda revisorerna anlitar vanligen fack- revisorer som ska bistå vid granskningen.3 Det är dock de förtroen- devalda revisorerna som fattar slutligt beslut i fråga om uttalanden från revisionen. Fackrevisorerna är att betrakta som osjälvständiga medhjälpare. Endast den som är kommunmedlem kan väljas till revisor. Tidi- gare kunde personer som inte var kommunmedlemmar väljas till re- visor. kommunallag ändrade det och medlemskap uppsattes som vallbarhetskrav. Det gamla motivet till att inte endast med- lemmar kunde inneha revisorsuppdrag var att fullmäktige skulle ha möjlighet att tillföra kompetens utifrån. kommunallagsut- redning konstaterade ansåg att detta inte var nödvändigt eftersom de flesta av fullmäktige utsedda revisorer numera biträddes av sak- DEMOKRATISKA ASPEKTER PÅ DEN KOMMUNALA REVISIONEN Dessutom hade kommunsammanslagningarna medfört att kommunmedlemmarna numera utgjorde en så stor skara att det rimligen borde finnas sakkunniga att utse till uppdraget där. Val- barhetskretsen begränsades därför till de egna medlemmarna. Revisorerna utses för en mandatperiod . års kommunallag utsågs revisorerna i taget, s.k. årsrevisorer. Reformeringen av revisorsuppdragets längd innebar att det för revi- sorernas del infördes en mandatperiod som var lika lång som full- mäktiges. Motivet anges vara att förstärka revisionens effektivitet som kontrollinstrument och ge möjlighet till granskning av flerårs- projekt. Revisionens förändrade uppgifter, där redovisningsrevisi- onen får träda tillbaka till förmån för förvaltningsrevisionen, ställde krav på utökad längd på uppdraget. Antalet revisorer ska minst vara tre. Med kommunallag infördes detta krav. var det tillräckligt att utse en revisor. Ett av skälen till denna utökning av antalet var att den politiska mi- noriteten skulle få möjlighet att vara representerad bland revisorer- na. Valen av revisorer skulle därför nu också ske proportionellt. I princip tillskapades ett system motsvarande minoritetsrevisorn i bo- lagsrätten.4 I vissa kommuner besitter den politiska minoriteten posten som revisorsordförande. Detta för att understryka revisio- nens oberoende. Dessa förändringar, valbarhet, mandatperiodens längd, det ut- ökade antalet samt proportionella val av revisorsuppdraget visar på en förändrad syn på revisionens roll i organisationen. Den kommu- nala revisorn har genomgått en omfattande förändring, från att vara en granskare av räkenskaperna med tjänstemannaliknande ställning, till en förtroendevald med komplexa granskningsuppgifter som går långt utöver den ursprungliga, räkenskapsgranskande funktionen. Även om det i förarbetena inte uttryckligen argumenteras, i dis- kussion kring dessa förändringar i termer av demokratiskt instru- ment är det tydligt att denna utveckling understryker revisionens roll som ett demokratiskt instrument. Kommunrevisionens uppgifter framgår av kommunallagen. Där stadgas att revisorerna granskar, i den omfattning som följer av god revisionssed, all verksamhet som bedrivs inom nämndernas verk- samhetsområden. Även fullmäktigeberedningar, utskott samt en- skilda förtroendevalda eller anställda ingår i granskningsområdet. Kommunallagen ger fullmäktige möjlighet att närmare reglera re- visionen via ett reglemente. Kommunrevisionen kan därför i viss mån anpassas till den egna kommunen. Enligt kommunallagen ska revisionen utföras enligt god revisionssed. Till skillnad från vad som gäller för bolagsrevisionen finns inget särskilt organ som utfärdar rekommendationer om vad god revisionssed i kommu- nala sammanhang innebär. Viss ledning finns i form av kommunför- bundens utfärdade rekommendationer. Den rättsliga betydelsen av dessa är emellertid oklar. Kommunallagens ramlagskaraktär sammantaget med det faktum att dokumenterad god revisionssed i princip saknas, gör att den kommunala revisionen framstår som relativt oreglerad. Vidare stadgas att revisorerna prövar om verksamheten sköts på ett ändamålsenligt, och från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt, om räkenskaperna är rättvisande och om den kontroll som görs inom nämnderna är tillräcklig. Det implicerar att revisorernas upp- gifter kan delas upp i flera delar, vilket ofta görs i litteraturen och av praktiskt verksamma kommunrevisorer. Den vanliga indelningen består av två delar: redovisningsrevision och förvaltningsrevision. Redovisningsrevisionen kan kort beskrivas som granskning av rä- kenskaper och intern kontroll. Förvaltningsrevisionen innebär att verksamhetens effektivitet och ändamålsenlighet granskas. Även förvaltningens överensstämmelse med fullmäktiges beslut är en del av förvaltningsrevisionen. Terminologin har skiftat , men indelningen av uppgifterna har varit likartad. Förvaltningsrevisionens och redovisningsrevisionens existens är lagfäst. I förarbetena till kommunallagen uttalades att förvaltnings- revisionens ökade betydelse skulle främjas. Lagrummet ger därför en beskrivning av revisorernas arbetsuppgifter som skall förmedla en föreställning om förvaltningsrevisionens ökade betydelse vid sidan av den mer traditionella räkenskapskontrollen. I takt med att allt fler kommuner övergår till målstyrning av verksamheten ökar naturligtvis förvaltningsrevisionen på bekostnad av den rena siffer- granskningen. Revisorerna blir då, enligt propositionen, ett instru- ment som ska bevaka att den folkvalda majoritetens direktiv följs inom de olika verksamheterna och att det görs på ekonomiskt effektivt och rationellt sätt. Då det ansågs omöjligt att ge en uttöm- mande beskrivning av revisorernas uppgifter anger stadgandet en- dast de viktigaste delarna av arbetet. En annan anledning till den all- männa skrivningen är kommunernas skiftande storlek och utseende som ger upphov till olika revisionsbehov. DEMOKRATISKA ASPEKTER PÅ DEN KOMMUNALA REVISIONEN Förvaltningsrevisionen har med de två sista kommunallagsrefor- merna fått alltmer ökat utrymme. har också frågan om revisorernas granskning av lagligheten i förvaltningen uppmärksam- mats.5 Det är ett centralt spörsmål och lagtexten ger mycket lite upplysningar om detta är en revisionell uppgift. En annan uppgift som inte lagfästs är den så kallade positiva revi- sionen, det vill säga att revisorerna under arbetets gång gör påpe- kanden och ger goda råd till nämnderna. Att den positiva revisionen existerar har ansetts som självklart. Denna uppgift har ökat i bety- delse och utgör numera ett viktigt inslag i revi- sionsarbetet. I litteraturen har revisionens uppgifter diskuterats. Enligt Kaijser/Riberdahl ska en väl utvecklad förvaltningsrevision se till att den kommunala verksamhetens organisation med däri inbyggda kontroller är ändamålsenlig och funktionsduglig och att verksamheten bedrivs i former som garanterar ett riktigt beslutsunderlag och även eljest är effektiva och rationella.6 I denna uppgift ingår, som ovan nämnts, även att bevaka förvaltningsåtgärdernas lagenlighet om detta har betydelse för att tillvarata kommunens rätt. En generell plikt för revisorerna att granska lagligheten i nämndernas och ut- skottens verksamhet torde emellertid inte följa av kommunallagen. Utgångspunkten för revisorernas uppgifter är kommunens orga- nisation. En väsentlig faktor för granskningen är därför den kom- munala organisationens utseende. I fråga om nämndorganisationen medger kommunallagen ett stort utrymme för fullmäktige. Vissa av nämnderna kan ha omfattande ansvarsområden, medan andra har mindre områden att svara för. Exempelvis torde en valnämnd endast i undantagsfall vara av större intresse för revisorerna. Även före- komsten av en beställar- och utförarorganisation påverkar innehållet i revisionsgranskningen. Kommunallagen innehåller ett undantag från revisorernas granskning. Undantaget avser ärenden som innebär myndighets- utövning från enskild. Detta är emellertid inget absolut undantag. Om kommunen orsakats ekonomisk förlust p.g.a. handläggningen eller då granskningen sker från allmänna synpunkter är den till- låten. Kommunrevisionens förhållande till de kommunala företagen är inte helt klarlagd.