sou · GNB31 · 2000-01-01 00:00:00 — Eftersom vi föreslår att en företagsinteckning alltid skall beviljas i sökandens hela förmögenhet är en föreskrift om att ansökningar som strider mot föreskrifter om omfattningen av verksamhet som får intecknas obehövlig. En företagsinteckning som re- dan är begränsad till viss verksamhet eller visst område när lagen om före- tagsinteckning träder i kraft, skall emellertid fortfarande gälla med den giv- na begränsningen. Förekomsten av sådana begränsade inteckningar hindrar emellertid nyinteckning enligt den nya lagen, 2 kap. 11 § 3 p. Skälet är att kongruens bör upprätthållas. En gäldenär som vill ta ut nya företagsinteck- ningar och vars verksamhet belastas av inteckningar som begränsats till viss verksamhet eller visst område måste därför antingen döda de begränsade inteckningarna eller utsträcka dessa till att omfatta hela hans förmögenhet. Eftersom den föreslagna lagen inte innehåller någon motsvarighet till föreskrifterna i 3 kap. 1 och 2 §§ FHL angående omfattningen av verksam- het som får intecknas, omfattar förslaget inte heller någon motsvarighet till 4 kap. 14 § FHL om utsträckning av begränsade inteckningar. Bestämmel- serna i 4 kap. 15- 25 §§ motsvaras därför i förslaget av 2 kap. 14- 24 §§. Vad gäller begränsade inteckningar som beviljats med stöd av FHL finns en möjlighet till utsträckning i förslaget till övergångsbestämmelser, punkt 5. På ansökan av den vars egendom intecknats och efter medgivande av fö- retagsinteckningsbrevets innehavare får en företagsinteckning dödas (dödning). Bestämmelser om dödning av inteckning när företagsinteckningsbre- vet har förkommit finns i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling. Paragrafen motsvarar 4 kap. 18 § FHL med undantag för den nu gällande möjligheten att döda en inteckning i viss verksamhet, liksom den härmed sammanhängande föreskriften i det nuvarande andra stycket att en sådan begränsad dödning inte får leda till att inteckningsförhållandena blir ofören- liga med föreskrifterna i 3 kap. 1 och 2 §§. I företagsinteckningsregistret skall antecknas när det har anmälts till in- skrivningsmyndigheten att betalning vid konkurs har utfallit på ett före- tagsinteckningsbrevs belopp. Det kan även i andra fall följa av lag eller annan författning att ett visst förhållande skall antecknas i registret. En anteckning i registret skall avföras, om den uppenbarligen kan vara av betydelse. Paragrafen motsvarar 4 kap. 21 § FHL med undantag för föreskriften i punkten 1 om anteckning till följd av att en borgenär har anmält att han sökt betalning ur egendom som omfatta av företagshypotek med stöd av förföljelserätten i 2 kap. 3 § andra stycket FHL. Rätt till ersättning i vissa fall Kapitlet motsvarar 5 kap. FHL. Denna lag träder i kraft . Genom lagen om före- tagsinteckning upphävs, med de begränsningar som följer av denna lag, lagen (1984:649) om företagshypotek. Om det i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har er- satts genom en bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya be- stämmelsen. Efter sedvanlig beredning kan den nya lagen träda i kraft tidigast . Denna lag gäller även i fråga om företagsinteckningar som har meddelats eller sökts före ikraftträdandet av lagen om företagsinteckning. Vad som föreskrivs i denna lag i fråga om företagsinteckningar gäller även förlag- sinteckningar och inteckningar i jordbruksinventarier. Den nya lagen skall tillämpas även på företagsinteckningar som har med- delats eller sökts före ikraftträdandet. Företagshypotek som upplåtits på grund av företagsinteckning enligt FHL kommer således enligt huvudregeln att gälla i gäldenärens hela förmögenhet. I enlighet med den föreslagna nya 11 § FRL kommer förmånsrätten emellertid endast att gälla i hälften av den egendom som återstår sedan fordringar med bättre förmånsrätt fått fullt betalt. Av övergångsbestämmelserna till ändringarna i FRL följer dock att företagshypotekshavararen har rätt att om åtnjuta förmånsrätt i konkurs enligt de gamla reglerna. I fråga om företagshypotek vid utmätning eller konkurs som har beslutats på grund av en ansökan som har gjorts före ikraftträdandet av denna lag, gäller äldre bestämmelser. Om en utmätning eller konkurs har beslutats före ikraftträdandet, skall äldre bestämmelser om företagshypotek fortfarande gälla. En inteckning, som har beviljats före ikraftträdandet av denna lag och som begränsats till näringsverksamhet av viss art, verksamheten på en eller flera fastigheter eller verksamhet som hänför sig till ett eller flera koncessionsområden, får på ansökan av näringsidkaren och efter medgi- vande av företagshypoteksbrevets innehavare utsträckas att gälla i hela gäldenärens förmögenhet. Om en sådan ansökan gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna lag angående ansökan om inteckning. Utsträck- ning får inte ske så att inteckningen i fråga om omfattningen avviker från en annan inteckning som är beviljad i samma gäldenärs förmögenhet eller verksamhet. En väsentlig förändring i den nya lagen om företagsinteckning är att en fö- retagsinteckning alltid skall gälla i gäldenärens hela förmögenhet. När lagen träder i kraft kan den emellertid komma att tillämpas på inteckningar som före ikraftträdandet beviljats eller sökts i näringsverksamhet av viss art, verksamhet på en eller flera fastigheter eller verksamhet som hänför sig till en eller flera fastigheter eller verksamhet som hänför sig till ett eller flera koncessionsområden. Det kan inte komma i fråga vare sig att låta sådana inteckningar automatiskt flyta ut i hela gäldenärens förmögenhet eller att låta dem automatiskt upphöra. I stället föreslår vi att inteckningar som be- gränsats med stöd av 3 kap. 1 eller 2 §§ skall fortsätta att gälla. ningen förändras på det sätt att alla egendomsslag, t.ex. även kassa- och bankmedel ingår, men begränsningen till verksamhet av viss art eller verk- samhet inom visst område består. Någon yttersta tidsgräns för de begränsa- de inteckningarnas giltighet föreslås inte. Förekomsten av sådana inteck- ningar hindrar dock nyinteckning, se förslaget till 2 kap. 11 §. En gäldenär som, efter den nya lagens ikraftträdande vill ta ut nya företagsinteckningar, måste därför antingen döda alla gamla begränsade inteckningar eller, med stöd av förevarande punkt i övergångsbestämmelserna, utsträcka dem till att gälla i hela hans förmögenhet. Utsträckning får inte ske så att inteckningen i fråga om omfattningen avviker från en annan inteckning som är beviljad eller sökt i samma gäldenärs förmögenhet eller verksamhet. 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva 3 a § föreslås upphävd som en följd av att lösöreköp föreslås gå före före- tagsinteckning, se avsnitt 7.5.5. 10.5Förslaget till lag om ändring i lagen om företagsrekonstruktion 2 kap. 3 § En ansökan av gäldenären skall innehålla 1.en kortfattad redogörelse för gäldenärens ekonomi och orsakerna till betalningssvårigheterna, 3.en redogörelse för hur gäldenären avser att verksamheten skall bedri- vas i fortsättningen och en uppgörelse nås med borgenärerna, 4.en uppgift om huruvida gäldenären anser att lönegaranti bör utgå under företagsrekonstruktionen, och 5.ett förslag till rekonstruktör samt behövliga uppgifter om dennes lämplighet för uppdraget. Ändringen innebär att en gäldenär som ansöker om företagsrekonstruktion i sin ansökan skall ange om han anser att lönegaranti bör utgå under rekon- struktionsförfarandet. Skall lönegaranti utgå kan detta nämligen påverka valet av rekonstruktör. Enligt 11 § FRekL skall en rekonstruktör ha den särskilda insikt och erfarenhet som uppdraget kräver, ha borgenärernas för- troende samt även i övrigt vara lämplig för uppdraget. Om lönegaranti skall utgå under företagsrekonstruktionen är det en omständighet som bör vägas in vid förordnandet av rekonstruktör i det enskilda fallet. I förarbetena till FRekL (prop. 1995/96:5 s. 100 ff och s. 184 ff) framhålls att till rekon- struktör normalt bör utses en advokat ur konkursförvaltarkretsen eller en högre tjänsteman vid ackordscentral. En sådan ordning bör, uttalas det i propositionen, i normalfallet garantera att rekonstruktören har viss erfaren- het av företagsledning, gedigna kunskaper i obeståndsjuridik liksom inom andra relevanta rättsområden samt vana vid att hantera situationer i vilka motstående intressen kan göra sig gällande. Enligt regeringens mening bör det dock på grund av företagsrekonstruktionens karaktär vara möjligt att vara friare i valet av rekonstruktör än vad som exempelvis gällt vid utseende av konkursförvaltare. I det sammanhanget påpekas också att det bör vara möjligt att utse fler än en rekonstruktör. Den möjligheten, som bör utnyttjas endast i omfattande och komplicerade ärenden, ger utrymme för att utse två rekonstruktörer med olika kompetens. Det framhålls också att den eller de som utses till rekonstruktör givetvis kan anlita annan expertis för att fullgöra sitt uppdrag. Om lönegaranti skall utgå under en företagsrekonstruktion minskar enligt kommitténs uppfattning utrymmet för att välja en rekonstruktör som inte tillhör kretsen av konkursförvaltare. Andra bör dock kunna komma i fråga om de på förhand anger att de kommer att anlita särskild expertis för löne- garantifrågorna eller om rekonstruktionen bedöms vara så omfattande att mer än en rekonstruktör utses. I så fall är det naturligtvis tillräckligt att endast en av rekonstruktörerna väljs bland dem som brukar fullgöra kon- kursförvaltaruppdrag. - Har en rekonstruktör utan erfarenhet av lönegaran- tiärenden utsetts, och uppkommer därefter fråga om lönegaranti bör utgå, t.ex. för uppsägningslöner, kan detta vara ett tillräckligt skäl för att entledi- ga rekonstruktören och utse en ny rekonstruktör med vana att hantera löne- garantiärenden. En alternativ lösning kan vara att rekonstruktören anlitar expertis för hantering av lönegarantifrågorna. Vad som är den lämpligaste åtgärden får avgöras från fall till fall. 3 kap. 3 § I ackordsförhandling deltar endast borgenärer vilkas fordringar upp- kommit före ansökan om företagsrekonstruktion. En borgenär som kan få täckning för sin fordran genom kvittning eller vars fordran är förenad med förmånsrätt deltar inte i förhandlingen. En borgenär som vid kon- kurs skulle ha rätt till betalning först efter övriga borgenärer, deltar inte heller i förhandlingen om inte övriga borgenärer som deltar i förhand- lingen medger det. Om en borgenär helt eller delvis avstår från kvittningsrätt eller för- månsrätt, deltar han i förhandlingen i motsvarande mån. Kan en borge- närs fordran endast till viss del täckas genom kvittning, eller understiger värdet av den egendom i vilken en borgenär har särskild förmånsrätt el- ler förmånsrätt på grund av företagsinteckning hans fordran, deltar han med återstående del av fordringen. Innehåller ackordsförslaget en bestämmelse att borgenärer som inte har förmånsrätt skall få full betalning intill ett visst belopp, skall deras fordringar i ackordsförfarandet anses som förmånsberättigade i motsva- rande mån. En borgenär får delta i förhandlingen, även om hans fordran inte är förfallen till betalning eller den är beroende av särskilt villkor. Med borgenärer som har förmånsrätt likställs en borgenär som till säkerhet för sin fordran har gjort förbehåll om återtaganderätt. I paragrafen regleras vilka borgenärer som deltar vid offentligt ackord. En borgenär som har förmånsrätt för sin fordran deltar inte i ackordet. Vårt förslag i fråga om lönefordringar innebär bl.a. att en arbetstagares fordran på uppsägningslön i princip blir oprioriterad. Vi föreslår emellertid också att lönegaranti skall utgå för fordringen vilket innebär att staten kommer att överta fordran till den del den ersätts genom lönegaranti och delta i ackords- förhandlingen, 28 § LGL. I princip deltar den enskilde arbetstagaren också i ackordsförhandlingen för det fall att någon del av uppsägningslönen inte täcks av lönegaranti. I praktiken torde dock arbetstagaren normalt avbryta sin anställning när lönegarantin upphör för att övergå till annan anställning eller uppbära arbetslöshetsersättning. Ändringen i första stycket är en följd av att böter, viten och fordran på grund av förverkande eller annan särskild rättsverkan blir efterställda ge- nom bestämmelse i lag, jfr 19 § förslaget till lag om ändring i förmåns- rättslagen. Ändringen i andra stycket är en följd av att den särskilda förmånsrätt som följer med företagshypotek ersätts med en allmän förmånsrätt som föl- jer med företagsinteckning. 3 kap. 8 § Ett fastställt ackord är bindande för alla borgenärer, såväl kända som okända, som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen. En borgenär som vid konkurs skulle ha rätt till betalning först efter övriga borgenärer förlorar sin rätt till betalning av gäldenären, om inte alla borgenärer som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen tillgodoses fullt ut genom ackordet. En borgenär med förmånsrätt i viss egendom eller förmånsrätt på grund av företagsinteckning är bunden av ackordet i fråga om belopp som enligt 16 § tredje stycket bedömts överstiga värdet av den egen- dom som omfattas av förmånsrätten. I första stycket slås den viktiga principen fast att alla borgenärer - såväl kända som okända - som enligt 3 kap. 3 § hade rätt att delta i ackordsför- handlingen, är bundna av det offentliga ackordet. Fordringarna kan inte längre göras gällande enligt det ursprungliga fordringsavtalet utan borgenä- rerna får hålla sig till vad de har rätt till enligt det offentliga ackordet. Ändringen i andra stycket är en följd av att vissa fordringar blir efter- ställda genom lag, jfr 19 § förslaget till ändring i förmånsrättslagen. Enligt den nuvarande lydelsen av tredje stycket är en borgenär med för- månsrätt i viss egendom bunden av ackordet i fråga om belopp som inte kan tas ut ur egendomen. När det gäller företagshypotek är regeln emellertid ofta utan verkan. Företagshypotekshavaren kan i praktiken ställa sig utanför ackordsförhandlingen trots att företagshypotekets värde inte täcker hela fordringen. Lyckas rekonstruktionen så att gäldenären blir solvent kan han börja amortera på företagshypotekshavarens fordran. När företagshypo- tekshavarens fordran minskat till följd av amorteringarna täcker säkerheten en större del av fordran än vid rekonstruktionstillfället. Om konkurs ändå inträffar kan företagshypotekshavaren därför få högre utdelning än om kon- kursen inträffat för företagsrekonstruktionen. En lyckosam rekonstruktion kan också innebära att gäldenären kan höja det egna kapita- let och därigenom öka underlaget för företagshypoteket. För att komma tillrätta med dessa problem föreslår vi en ny bestämmelse i 16 § tredje stycket enligt vilket rätten inför ackordsförhandlingen på begäran av rekon- struktören eller annan borgenär skall bestämma hur stor del av en säker- hetshavares fordran som skall anses överstiga säkerhetens värde. Den före- slagna lydelsen av förevarande stycke innebär att borgenären blir bunden av ackordet till den del rätten bedömt att fordran överstiger säkerhetens värde. I den bouppteckning som avses i 10 § andra stycket skall tillgångarna tas upp till noggrant uppskattade värden. Om möjligt skall även lämnas spe- cificerad uppgift om de värden som i bokföringshandlingarna har åsatts tillgångarna eller, när sådan värdering inte har gjorts, om anskaffnings- kostnaden. Bouppteckningen skall vidare innehålla uppgift om varje borgenärs namn och postadress. Ränta på en borgenärs fordran skall inte beräknas längre än till dagen för ansökan om företagsrekonstruktion. Fordran i utländskt myntslag skall beräknas efter den kurs som gällde nämnda dag. Har en borgenär förmånsrätt skall det anges jämte grunden till det. Förekommer anmärkning mot fordran eller bedöms värdet av egen- dom, vari en borgenär har särskild förmånsrätt eller förmånsrätt på grund av företagsinteckning, understiga hans fordran, skall det anges. Ändringen i sista stycket är en följd av att den särskilda förmånsrätt som följer med företagshypotek ersätts med en allmän förmånsrätt som gäller i en viss kvotdel av gäldenärens egendom på grund av den nya säkerhetsrät- ten företagsinteckning, jfr avsnitt 7.5.5. Om gäldenären eller en borgenär vill framställa anmärkning mot en ford- ran som skulle omfattas av ackordet, skall han göra det skriftligen hos rekonstruktören i så god tid som möjligt och i vart fall före omröstningen vid borgenärssammanträdet under ackordsförhandlingen. Finner rekonstruktören anledning till anmärkning mot en fordran som skulle omfattas av ackordet eller framställer gäldenären eller en borgenär sådan anmärkning hos rekonstruktören, skall denne skyndsamt under- rätta den borgenär vars fordran avses med anmärkningen. Detsamma gäller, när värdet av egendom vari borgenär har särskild förmånsrätt el- ler förmånsrätt på grund av företagsinteckning bedöms understiga ford- ringen. I sådant fall skall rätten, på begäran av rekonstruktören, gäl- denären eller annan borgenär, fastställa hur stor del av borgenärens fordran som skall anses överstiga egendomens värde. Paragrafen behandlar anmärkningar mot fordringar som omfattas av det offentliga ackordet. Ändringen i andra meningen andra stycket är en följd av att den särskil- da förmånsrätt som följer med företagshypotek ersätts med en allmän för- månsrätt som gäller i en viss kvotdel av gäldenärens egendom på grund av den nya säkerhetsrätten företagsinteckning, jfr avsnitt 7.5.5. Den sista me- ningen är ny och innebär att rätten, om rekonstruktören, gäldenären eller en borgenär begär det, skall fastställa hur stor del av en borgenärs fordran som skall anses överstiga säkerhetens värde. Bestämmelsen syftar främst på den situationen att en borgenär med säkerhet på grund av företagshypotek - enligt förslaget företagsinteckning - gör gällande att han har säkerhet för hela sin fordran trots att rekonstruktören, gäldenären eller en annan borge- när anser att företagsinteckningshavarens fordran överstiger säkerheten. Enligt gällande regler kan en företagshypotekshavare hoppas på att före- tagsrekonstruktionen skall förbättra gäldenärens situation, se vad som an- förts ovan i kommentaren till 8 §. Om företagshypoteket understiger före- tagshypotekshavarens fordran vid ackordstillfället kan företagshypoteksha- varen göra en vinst på övriga borgenärers bekostnad. För att förhindra detta föreslår vi att rätten, på begäran av rekonstruktören, gäldenären eller en annan borgenär, skall fastställa hur stor del av en borgenärs fordran som skall anses överstiga säkerhetens värde. Även om bestämmelsen främst syftar på borgenärer med säkerhet i före- tagshypotek är den tillämplig även på andra säkerheter, t.ex. panträtt. Det är naturligt att rätten bör iaktta en viss försiktighet när det gäller att fast- ställa hur stor del av fordringen som skall anses överstiga säkerheten. Av 4 kap. 11 § följer att rättens beslut enligt 3 kap. 16 § får överklagas särskilt. Rättens beslut att ackordsförhandling skall äga rum skall emellertid tillämpas trots överklagande, 4 kap. 10 §. Det innebär att ackordsförhand- lingen skall fortskrida trots att det kan finnas olika uppfattningar angående företagshypotekets eller någon annan säkerhets värde. När frågan om sä- kerhetens värde blivit slutligt avgjord är borgenären enligt 3 kap. 8 § bun- den av ackordet till den del hans fordran bedömts överstiga säkerhetens värde. Med hänsyn till att ett överklagande inte påverkar möjligheten att hålla ackordsförhandling gör vi bedömningen att risken för att regeln miss- brukas är liten. Vi tror att den föreslagna regeln främst kommer att fylla en funktion genom att möjligheten till domstolsprövning ger ett ökat incitament för parterna att göra en korrekt bedömning av säkerhetens värde. 10.6Förslaget till lag om ändring i lönegarantilagen För betalning av arbetstagares fordran hos en arbetsgivare som har för- satts i konkurs i eller i ett annat nordiskt land eller beträffande vilken beslut fattats om företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion, svarar staten enligt denna lag (statlig löne- garanti). Ändringen innebär att lönegaranti skall kunna utgå också under företagsre- konstruktion. Förslaget syftar till att motverka lönegarantins konkursdri- vande effekt. Frågan har behandlats i avsnitt 6.5.8. Till skillnad från vad som gäller vid konkurs kan rekonstruktören när det gäller lön som belöper före beslutet om företagsrekonstruktion välja om han vill utnyttja möjligheten att låta lönegaranti utgå eller inte. Det blir således fråga om rekonstruktören anser det vara lämpligt att låta lönegaran- tin betala de lönefordringar som intjänats närmast före beslutet om företags- rekonstruktion för att härigenom snabbt få tillgång till en kortfristig kredit. Blir det däremot fråga om att säga upp personal utgår lönegaranti för upp- sägningslön på samma villkor som vid konkurs trots att statens regressford- ran kan komma att sättas ned genom ackord. Om arbetsgivaren har varit försatt i konkurs, betalas inte ford- ringar som har gjorts eller hade kunnat göras gällande i konkursen. Om arbetsgivarens verksamhet var föremål för företagsrekonstruk- tion enligt lagen om företagsrekonstruktion när arbetsgivaren försattes i konkurs, skall lönegaranti som uppburits på grund av företagsrekon- struktionen avräknas från arbetstagarens rätt till betalning enligt ga- rantin på grund av konkursen. Syftet med det nya andra stycket är att förhindra att kostnaderna för lönega- rantin ökar till följd av förslaget att lönegaranti skall kunna utgå även vid före- tagsrekonstruktion enligt FRekL. Om lönegaranti skall utgå under en företagsre- konstruktion ersätts lönefordringar som intjänats före ansökan om företagsrekonstruktion, lönefordringar för tiden mellan ansökan och beslut, lönefordringar efter beslutet samt uppsägningslön för tid under vilken arbetstagaren inte utför arbete åt rekonstruktionsgäldenären. För att löne- garanti under företagsrekonstruktion inte skall innebära ett permanent likvidi- tetstillskott skall företagsrekonstruktionsgäldenären betala eller ställa säkerhet för statens regressfordran innan företagsrekonstruktionen avslutas. Gör han inte detta, skall han försättas i konkurs, jfr förslaget till ändringen i 2 kap. 10 a § KL. Om arbetstagaren i en sådan situation haft rätt till lönegaranti också från tidpunkten för konkursansökan, skulle det leda till ökade kostnader för lönega- rantin. I det nya andra stycket föreslås därför att lönegaranti som uppburits på grund av företagsrekonstruktion skall avräknas från arbetstagarens rätt till löne- garanti på grund av konkurs som beslutas när arbetsgivarens verksamhet var föremål för företagsrekonstruktion. En arbetstagare som uppburit lönegaranti för lön som intjänats före beslutet om företagsrekonstruktion kan således vara helt eller delvis förhindrad att uppbära lönegaranti på grund av konkursen. Han bör därför reagera om löneutbetalning för arbete som utförs åt re- konstruktionsgäldenären dröjer. Det måste emellertid också vara rekonstruktö- rens ansvar att tillse att rekonstruktionsförfarandet avbryts om det saknas medel till löneutbetalningar åt de arbetstagare som utför arbete åt rekon- struktionsgäldenären. Om arbetstagaren inte utför arbete åt företagsrekonstruktionsgäldenären har han rätt till lönegaranti för lagstadgad uppsägningstid inom de gällande maximi- gränserna för belopp och tid. Den rätten påverkas inte av att företagsrekon- struktionen övergår i konkurs. Om arbetstagaren fortsatt att arbeta åt rekon- struktionsgäldenären men blir uppsagd av konkursförvaltaren i en efterföljande konkurs, har han rätt till lönegaranti för uppsägningstid i konkursen så långt lönegarantin räcker. En arbetstagares rätt till lönegaranti i konkurs påverkas däremot inte av att arbetsgivarens verksamhet varit föremål för företagsrekonstruktion under vilken lönegaranti tagits i anspråk, om företagsrekonstruktionen avslutats före kon- kursbeslutet.