sou · GNB311 · 2000-01-01 00:00:00 — Det finns en både intressant och märklig dubbelhet i diskussio- nerna om styrning. Politiken är i praktiken mestadels reaktiv. Politikerna måste göra något, hoppa på alla (metaforiska) tåg, svara på krav utifrån etc. är det mesta av sättet att tänka kring politik så tydligt proaktivt. De flesta – inklusive alla politiker – skulle gärna vilja att politiken var visionär, långsiktigt målinriktad osv. Men så är det sällan. Dessa besvikelser beror dock kanske mera på att vi har bristfälliga modeller och teorier om världen än att det finns brister hos politikerna. POLITIK OCH STYRNING I DEN MODERNA VÄRLDEN Det verkar heller inte vara en särskilt klok idé att bygga och an- vända sig av modeller som i onödan begränsar politikers möjlig- heter. De senaste decenniernas försök att formalisera styrningen mellan riksdag, regering och förvaltning har nog mera bidragit till att försvåra för politiker som vill styra än att underlätta (jag menar dessutom att de har skapat en mindre effektiv förvaltning, men den diskussionen ligger utanför den här uppsatsen). Att styra för politiker är svårt nog, utan att det egna reformerandet förstärker en teknokratisk och snäv inriktning. För att återvända till , ger de brukade styrmodellerna varken perspektiv eller väcker några lustar. Vem talar passionerat för mål- och resultatstyrning? Politisk styrning och demokrati Integrationen i världen och i sker i hög grad genom mark- nader, framförallt genom integrationen av de finansiella markna- derna. Därutöver förskjuts idéskapandet alltmer till privata regle- rare, experter på olika områden som geografiskt kan befinna sig långt borta. Stater som inte för en sund politik i enlighet med kriterier definierade inom nya skrån av experter drabbas av kapital- flykt, med konsekvenser i den reella ekonomin. Vi riskerar att få en allt större klyfta mellan vad dessa kan styra och vad de får ta ansvar för. Är vi på väg mot en situation med en icke-offentlig reglering som sker utan ansvar, kombinerad med en ansvarig men i hög grad maktlös politik? Jag har inte här diskuterat de normativa implikationerna av resonemangen, dvs. vad man bör göra. Att begripa vad som händer är i sig en stor utmaning för samhällsvetenskapen. Jag hävdar att diagnoserna över demokratins problem bör kunna rymma en del funderingar kring utrymmet för att styra. Det är också viktigt att inte i onödan teknifiera politiken, genom att använda sig av styr- instrument som ytterligare begränsar för de politiker som ändå vill åstadkomma förändringar. Som framgått finns det ändå tillräckligt med problem förenade med att kunna styra. När det gäller de grundläggande problemen med ansvar och makt kan lösningarna sökas i olika riktningar. En första lösning skulle kunna vara att lokalisera politiken, dvs. att föra ner så mycket som möjligt av avgöranden så nära med- borgarna som möjligt. En andra lösning är att försöka behålla och/ eller föra tillbaka makt till den nationella nivån, t.ex. genom att strategiskt översätta EU-regler så att de passar det vi själva vill. En tredje lösning skulle kunna vara att försöka skapa demokratiskt ansvariga politiker på en europeisk nivå. En fjärde lösning är att försöka skapa demokratiska motkrafter till marknaden och till expertstyre på global nivå. På olika sätt kan man således resonera kring hur klyftan mellan makt och ansvar skulle kunna över- bryggas. Lösningarna balanserar på olika sätt mellan det möjliga och det önskvärda, och de kan förstås komplettera varandra. Jag menar att vi varken kan hämta särskilt mycket stöd i eller kan återgå till klassiska modeller för styrning (dvs. de modeller som kritiserades tidigare i uppsatsen). Politikerna verkar inte fritt från andra intressen. Varken politikerna eller staterna är autonoma. Politiken verkar i en värld där det också finns andra som reglerar och andra som organiserar. Marknader är alltid reglerade, och frågan är väl i vilken utsträckning den regleringen sker (och bör ske) vid sidan av politiken och i vilken utsträckning den sker (och bör ske) genom politik. Eller, rättare sagt, hur blandningen av stat och marknad, offentligt och privat, expert- och lekmannastyre ser ut , och bör se ut . Det tycks dock som om den här typen av diskussioner kring politik och styrning inte riktigt passar dagens demokratidebatt. Som mest handlar om medborgarna, om folkets relation till sina företrädare och om den påstådda klyftan mellan medborgare och förtroendevalda. Medborgarnas förtroende för sina politiker sägs ha minskat; det civila engagemanget ses som en bristvara. Männi- skor tittar på fotboll, går på gym, surfar på nätet och mekar med bilen i stället för att se på Aktuellt, besöka fullmäktigemöten, ordna studiecirklar och uppsöka torget för att diskutera. Och den som ändå tar sig till torget märker att folksamlingarna där utgörs av bingolottoförsäljare, köande kunder vid systembolaget och medborgare som köper lösgodis för fem och nittio hektot. Och inte – som vi så gärna skulle vilja – medborgare som dryftar gemensamma angelägenheter. POLITIK OCH STYRNING I DEN MODERNA VÄRLDEN Det finns också en föreställning om en växande klyfta mellan medborgare och politiker. Politikerna framställs som mäktiga men lite opålitliga. De har lågt förtroende hos medborgarna som väntar sig mera av politikerna. Jag menar – mot bakgrund av diskussio- nerna ovan – att detta nog både överskattar politikernas makt och underskattar deras pålitlighet. Är det några som framförallt väntar sig mer av politikerna, så är det nog politikerna själva. Klyftan finns kanske inte i första hand mellan politikerna och medborgar- na. De flesta politiker är nog lika pålitliga som de flesta av oss andra. Och ungefär lika vilsna. Det vore naturligtvis värre om ingen längre hade några förvänt- ningar på politikerna. Misstron kan ses som en smula hoppfull. Det kan förstås vara bekymmersamt att politiker hålls ansvariga för sådant som de i praktiken inte har så stora möjligheter att påverka. Klyftan mellan ansvar och möjligheter att styra bör nog inte bli alltför stor. Problemet kan hanteras genom att ansvaret minskar, men också genom att man inte ger upp utan försöker förbättra förmågan att styra. Det förutsätter dock att vi begriper såväl politikens möjligheter som dess begränsningar i den nya värld där det nationella, det europeiska och det globala i allt högre grad vävs samman. Häri ligger en stor utmaning för samhällsvetenskapen. är professor i förvaltningsekonomi. Han är verk- sam som forskningsledare vid ; ett mångdisciplinärt forsk- ningscentrum som är ett samarbete mellan i och . Han har forskat om poli- tisk styrning och komplexa beslutsprocesser, bl.a. redovisat i böckerna Hur styrs förvaltningen? (), (Doxa 1987) och Konsten att reagera (1989). Han har studerat europeiseringen av statsförvalt- ningen, bl.a. i (SOU 1997:30). Han leder f.n. tillsammans med ett forsknings- program om Transnationell reglering och statens omvandling, med stöd av . (red), 1998, Stater som organisationer. : Nerenius & Santérus. , B. och G. Easton (red), 1992, : A New View of Reality. , C., 1994, Beställar-utförarmodellen möter politiken. Ur , B. (red), Organisationsexperiment i kommuner och landsting. Nerenius & Santérus. , N., 1989, : Talk, Decision and Action in Organizations. , N., 1998, Standardisering som social form. Ur Brunsson, N. och , B., Standardisering. : Nerenius & Santérus. , N. och , B. (red), 1998, Standardisering. : Nerenius & Santérus. , N. och , S., 1979, Beslut och handling. Om politikers inflytande över politiken. , T., 1997, The Europeanisation of Standardisation. Technical Standards and Multi Level Governance in Europe. Cyert, R. M. och J. G. , 1963, A Behavioral Theory of the Firm. Englewood , N J: . , B. och Sevòn, G., (red), 1996, Translating Organizational Change. : de Gruyter. Erlingsdóttir, G, 1999, Kvalitetssäkringars översättning. Ur Zeuthen , E., Borum, F., Erlingsdóttir, G. och Sahlin- , K., 1999, Når styringsambitioner møder praxis. , P., 1995, Embedded Autonomy. States and Industrial Transformation. S. och , J. G., 1981, Information in Organizations as Signal and Symbol. Administrative Science Quarterly, vol. 26, s. 171-186. Gaventa, J., 1987. POLITIK OCH STYRNING I DEN MODERNA VÄRLDEN Furusten, S., 1998, Kunskap och standard. Ur Brunsson, N. och , B., Standardisering. : Nerenius & Santérus. Gaventa, J., 1987, Makt och deltagande. Ur , O. (red), Maktbegreppet. Giddens, A., 1990, The Consequences of Modernity. B., 1990, When Knowledge is . Three Models of Change in . , J., 1995, På dagordningen? Svensk politisk stil i föränd- ring. : Nerenius & Santérus. , B., 1984, Hur styrs förvaltningen? Myt och verklighet kring departementens styrning av ämbetsverken, : . , B., 1987, Kraftsamlingen. Politik och företagande i parallella processer. , B., 1989, Konsten att reagera. Intressen, institutioner och näringspolitik, : . , B., 1997, och staten. Europeiseringens betydel- se för svensk statsförvaltning. , B., 1999, Europeiseringen och statens omvandling. Ur , K. (red), Politikens internationalisering. , K., 1997, Så gott som demokrati. Om demokratifrågan i EU-debatten. G., 1981, Footnotes to Organizational Change. Administrative Science Quarterly, vol. 26, s. 563-577. G. och , J. P., 1989, Rediscovering Institutions: The Organizational Basis of Politics. G. och , H., 1958, Organizations. , J. W., 1997, Cultural Conditions of Standardization. Arbetspapper presenterat på SCANCOR/SCORE standardi- seringskonferens, , . och , B., 1977, : Formal Structure as Myth and Ceremony. , volym 83, s. 340-363. Perrow, C.B., 1986, . A Critical Essay. – DiMaggio, P.J. (red), 1991, The New Institutionalism in Organizational Analysis. , ., 1997, . Rituals of Verification. I., 1996, Expert in : and a Theoretical Synthesis. Organization Studies, vol. 17, s. 573-597. , K, 1989, Oklarhetens strategi. Sassen, S., 1999, Det globala förankrat i det nationella. Konsekvenser för statens roll. I denna volym. , W. R., 1992, Organizations: Rational, Natural and . Englewood , NJ: (ursprungligen publicerad 1981). Selznick, P., 1949, TVA and the Grass Roots. A Study of Politics and Organization. Skocpol, T., 1985, Bringing the State in, Ur (ed), Bringing the State in. Strange, S., 1998, . When Markets Outgrow Governments. Tamm , K., 1998, Att organisera standardisering. Ur Brunsson, N. och , B., Standardisering. : Nerenius & Santérus. POLITIK OCH STYRNING I DEN MODERNA VÄRLDEN Weick, K, 1976, as . Administrative Science Quarterly, vol. 21, s. 1-19. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:55) En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63) Att rösta med händerna. Om stormöten, folkom- röstningar och direktdemokrati i (SOU 1998:85) 4.Gör barn till medborgare! Om barn och demokrati (SOU 1998:97) 5.Det unga medborgarskapet. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:101) 6.Lekmannastyre i experternas tid. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:102) 7.Demokrati på europeisk nivå? (SOU 1998:124) 8.Läsarna och demokratin . Ett brev till det läsande (SOU 1998:134) Exempel och analyser (SOU 1998:155) En intervjubok från Socialtjänst- utredningen (SOU 1998:161) Demokratin möter marknaden. Tre ronder (SOU 1998:164) 12.EU – ett demokratiprojekt? Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:145) 13.Invandrarskap och medborgarskap . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:8) 14.Att slakta ett får i . Om religionsfrihet och demokrati (SOU 1999:9) 15.Etik och demokratisk statskonst . (SOU 1999:13) (SOU 1999:12) 17.Den skyddade provinsen . En essä om demokratins värde och värdighet (SOU1999:22) 18.Lobbning (SOU 1998:146) 19.Demokratin i den offentliga sektorns förändring . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:40) Om domstolarna, lagen och de individuella rättigheterna i (SOU1998:103) 21.Bör demokratin avnationaliseras? (SOU 1999:11) SOU och Ds som ingår nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6430, 113 82 Tel: , Fax: Översättare: , aukt översättare, , Omslag, foto: , Grafisk formgivning: ,