sou · GNB3125 · 2000-01-01 00:00:00 — Förslag till Östersjörelaterade insatser i de tillväxtavtal som länsstyrelserna har fått i uppdrag att presentera bör särskilt uppmärksammas i detta sammanhang. Samordning och avstämning bör ske med Exportråd. Möjligheten till stöd till kompletterande aktiviteter som syftar till ökat utnyttjande av Phare- och Tacismedel bör särskilt uppmärksammas. 14(24) verksamhet har traditionellt varit inriktad på direktinvesteringar i form av aktieinnehav i små och medelstora företag. Motiven för satsningarna har varit biståndspolitiska och kapital har tillskjutits från biståndsanslaget. Investeringarna sker i samarbete med svenska företag. Värdet på de investeringar som har gjorts i uppskattas till . bidrar därmed både till näringslivsutveckling och till en förstärkt svensk näringslivsnärvaro. Som ett led i det svenska stödet till den ekonomiska omvandlingen i beslutade regeringen att anslå medel till stabiliseringsfonder för de baltiska ländernas valutor. När det visade sig att sådana fonder inte var behövliga, överfördes huvuddelen av medlen ifråga () till en satsning på uppbyggnad av fungerande finansiella sektorer i . En liknande överföring (men i betydligt mindre skala) hade tidigare gjorts vad gäller stöd till . Regeringens beslut innebar att det baltiska bankstödet skulle skötas av ett dotterbolag till , Financial Markets (SFM). Det nya bolaget skulle dels lämna kapitaltillskott i form av ägar- eller ägarliknande kapital, dels förmedla tekniskt bistånd. Bolaget har på ett framgångsrikt sätt - och i nära samarbete med och - investerat i ett antal utvecklingsbara banker i (totalt ett 25-tal transaktioner). SFM har därmed också aktivt medverkat till en nödvändig omstrukturering av de finansiella sektorerna i ordnade former. SFMs verksamhet har bidragit till att stabilisera ett antal livskraftiga finansinstitutioner i , och den har banat vägen för en starkt ökad närvaro i från de svenska affärsbankernas sida, med åtföljande positiva konsekvenser för näringslivssamarbetet mellan och . Beslut har fattats att avveckla SFM:s engagemang successivt under det närmaste året. Bedömningen har gjorts att tillgångar som minst motsvarar den ursprungliga insatsen därmed kommer att realiseras. Beredningen har erfarit att frågan om kapitaltillskott till för att möjliggöra ytterligare riskkapitalsatsningar f.n. är föremål för överväganden inom . Beredningen noterar att frågan om användningen av det återflöde som uppstår när SFM:s engagemang realiseras kommer att komma upp i detta sammanhang. Beredningen är inte beredd att lämna något färdigt förslag i frågan om ytterligare medel för riskkapitalsatsningar via . Inom näringslivet finns delade meningar om vilken prioritet som denna typ av åtgärder bör ha. Beredningen vill dock göra följande reflektioner som stöd för regeringens överväganden. 15(24) Utgångspunkten i marknadsekonomier är att det måste finnas särskilda skäl för staten att engagera sig i företagens riskkapitalförsörjning. Inom EU finns en tydlig tendens att offentliga medel i ökad utsträckning används för att medverka till att små och medelstora företag får tillgång till riskkapital. Ett huvudskäl till dessa satsningar är att företagen i fråga anses ha särskild betydelse i ansträngningarna att öka sysselsättningen. På EU-nivå finansieras åtgärderna såväl från den gemensamma budgeten som via EU:s finansieringsinstitutioner. Behovet av att främja framväxten av privata småföretag är naturligtvis avsevärt mycket större i de baltiska länderna, och än inom EU. Det kan till och med hävdas att den svagt utvecklade privatsektorn i dessa länder är ett avgörande hinder för snabbare tillväxt och högre sysselsättning. Även om viktiga strukturförändringar som på- verkar näringslivets villkor redan har genomförts i och återstår mycket att göra, t.ex. för att få till stånd en fungerande riskkapitalförsörjning. På detta område kommer man i betydande grad att vara beroende av stöd utifrån, från såväl näringsliv som bilaterala och multilaterala finansiärer. Till bilden hör också att svenska investeringar ökat kraftigt både till de baltiska länderna och till och att i synnerhet framstår som ett klart attraktivt land för utländska företag. De insatser som gjort på detta område via har vägletts av ett allmänt biståndspolitiskt motiv. Detta motiv väger enligt beredningens mening mindre tungt. En eventuell avsättning av medel för detta ändamål bör i stället grundas på att riskkapitalstöd är en strategiskt särskilt värdefull insats för ett förstärkt samarbete mellan stat och näringsliv med speciell betydelse för de små och medelstora företagen. Det kan dessutom ge en s.k. win-win-effekt genom att främja både svenska näringslivsintressen och en angelägen utveckling av företagssektorn i samarbetsländerna. Som tidigare nämnts är beredningen inte beredd att lämna ett färdigt förslag på denna punkt. Ett antal frågor måste bli föremål för fortsatta överväganden, bl.a det faktum att EKN:s investeringsgarantisystem f.n. är föremål för översyn. Skall ytterligare riskkapitalsatsningar göras är det också viktigt att konstatera att det måste röra sig om betydande belopp, som har alternativa användningar. Erfarenheterna från andra nordiska länder, kanske särskilt , bör beaktas. I beredningens diskussion har tankar framförts om att dela upp i två bolag, ett med inriktning på och ett med inriktning på . En utredning skulle kunna titta på möjligheten att ett Öst skulle kunna få ett bredare mandat för att främja gemensamma utvecklingsprojekt och demonstrationsprojekt mellan svenska och ryska/polska/baltiska företag. Beredningen föreslår att dessa frågor blir föremål för fortsatta överväganden inom , ev. i form av en särskild utredning, samt att även riskkapitalförslaget i utredningen om mindre företags marknadssatsningar beaktas i sammanhanget. 16(24) I enlighet med sina direktiv har beredningen analyserat behovet av stöd inför deltagande i och tillskapande av projekt och samordning av resurser och kompetens i detta sammanhang. Under beredningens diskussioner har framkommit ett starkt intresse för utökad kapacitet och utökade möjligheter till samarbete mellan statliga organ och svenska företag för att tillsammans utveckla projekt i av intresse för svenskt näringsliv. Uppgiften kan definieras som att tillsammans utveckla affärsmöjligheter bl.a. genom att på ett systematiskt sätt fånga upp och utvärdera projektidéer, att förbättra samverkan mellan svenska aktörer, att svara för koordinerade kontakter med svenska och internationella finansieringsorgan och med EU, att svara för samlad och uthållig bearbetning, och att svara för kontakter med myndigheter i samarbetsländer och med EU-organ. En viktig uppgift vore att bereda vägen för och etablera erforderliga kontakter på regeringsnivå. Det faktum att många av de projekt som finansieras av EU och internationella finansieringsorgan i praktiken beslutas i de berörda länderna understryker vikten av prioritet åt lokal projektbevakning av handelskontor och ambassader. Beredningen förordar att verksamheten i första hand inriktas mot specifika projekt som väljs ut i samråd. Vägledning vid projekturval bör sökas framför allt hos berörda företag och i kontakter med samarbetsländerna men även t.ex. i existerande program på vattenområdet, inom Baltic på energiområdet och inom det s.k. Northern Dimension-initiativet. Projekt som kan underlätta för att uppfylla åtaganden i Kyoto-protokollet bör ägnas särskild uppmärksamhet. Kontakter med samarbetsländer, EU- organ och internationella finansieringsorgan (i synnerhet och ) kan också ge projektidéer värda att bearbeta. Även bearbetning av mindre projekt som levereras av stora företag kan givetvis komma i fråga. Vid urval av projekt för bearbetning bör möjligheterna till stöd för vissa projektförberedande och projektunderstödjande aktiviteter uppmärksammas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt insatser till yrkesinriktad utbildning via Sida eller på annat sätt. Möjligheterna till samverkan med organ inom den kommunala sektorn där det finns goda möjligheter att kombinera driftserfarenhet och driftkunnande med leveranser från svenska företag bör 17(24) Beredningen noterar att EIB särskild pekat på möjligheten till finansieringar där lån från banken kombineras med svensk gåva Vad gäller finansieringsaspekter understryker beredningen att det är företagens behov och företagens önskemål om agerande från statens sida som är avgörande, inom ramen för internationella åtaganden och statsfinansiella överväganden. EKN och SEK spelar en central roll härvidlag som organ för statsstödd exportfinansiering med tillgång till erforderlig expertis. Både EKN och SEK har dessutom stor erfarenhet av verksamhet inom , bl.a. inom den särskilda exportkreditgarantiramen. understryker beredningen vikten av att utveckla samarbete/samfinansiering med internationella finansieringsorgan. Dylikt samarbete, som redan pågår med speciellt och , utvidgar antalet kombinationsmöjligheter och ger underlag för finansiering av större projekt. Enligt beredningens mening finns skäl att ägna mer uppmärksamhet åt möjligheten till gemensamma projekt med Europeiska investeringsbanken, som har mycket stora finansiella resurser och som dessutom gör särskilda satsningar i kandidatländerna. En annan institution som särskilt markerat intresse av att samarbeta med är Internationella finansieringsbolaget (IFC), som är privatsektorarm. IFC har lång och kvalificerad erfarenhet av riskkapitalsatsningar i svåra investeringsmiljöer. Enligt beredningens mening är det också särskilt viktigt att öka kunskapen om de nordiska finansinstitutionerna och deras verksamheter hos det svenska näringslivet. Institutionerna är välkända bland storföretagen och vissa specialinriktade företag, t.ex. på miljöområdet, men knappast tillräckligt bland medelstora och mindre företag. Eftersom NIB normalt tillämpar förenklade upphandlingsförfaranden är samarbete med NIB en bra inkörsport för låntagare som inte har stor erfarenhet av internationella projekt. Ytterligare en möjlig åtgärd är att upprätta svenska s k trustfonder i de nordiska institutionerna för svenska företag och konsulter. Andra nordiska länder (och ) har redan gjort detta. har också liknande fonder i t.ex. och . Medel från sådana fonder kan användas för förstudier och affärsplaner, stöd för närvaro av svensk expertis i första driftsfasen etc. Generellt sett kan sådana fonder även vara ett effektivt stöd för den svenska konsultnäringen. Beredningen föreslår att regeringen överväger inrättandet av en dylik trustfond i första hand inom Nopef. Beredningen vill erinra om den finansiella sektorns betydelse för utvecklingen av handel och investeringar i och om att och har en stark ställning på detta område. Projektet m.m. har behandlats i rapport från i m. fl. med förslag till tillväxtavtal för . 18(24) Beredningen föreslår att regeringen etablerar en plattform för samarbete mellan stat och näringsliv om projektutveckling i , och att UD:s projektexportsekretariat ges i uppgift att svara för verksamheten. Medel ur anslaget bör avsättas för att möjliggöra erforderlig resursförstärkningar vid sekretariatet. Beredningen föreslår att ges i uppdrag att svara för en projektsamverkansgrupp med deltagande av bl.a. EKN , SEK, och Sida och av berörda företag ad hoc. Beredningen föreslår också att medel ur anslaget reserveras för finansiering av vissa projektförberedande och projektunderstödjande aktiviteter. Beslut om dylika insatser fattas av regeringen på basis av förslag från projektexportsekretariatet efter diskussion i samverkansgruppen. Beredningen anser att många skäl talar för närmare kontakter mellan och i arbetet med att utveckla projekt av gemensamt intresse inom . Detta gäller t.ex. projektförslag som diskuterats inom ramen för den s.k. Nordliga dimensionen och som kan drivas under de finska och svenska ordförandeskapen inom EU. Beredningen vill särskilt peka på möjligheten av ett gemensamt svensk-finskt agerande i dessa frågor gentemot EU-organen i . har ett starkt intresse av att miljöförbättrande investeringar kommer till stånd i länderna på andra sidan . Dels har vi ett egenintresse av rent vatten och ren luft i . Dels finns ekonomiska, sociala, allmänpolitiska och hälsopolitiska intressen att bistå samarbetsländerna på detta område. Dels finns klimatpolitiska skäl att bidra till utvecklingen av effektivare energisystem. Dels måste de länder som kandiderar till EU- medlemskap göra omfattande investeringar i miljöförbättrande åtgärder för att klara medlemskapets krav, vilket är ett svenskt intresse i sig att man gör. Goda möjligheter finns för svenska företag att medverka i dessa investeringar, som har bedömts bli mycket omfattande. Beredningen erinrar om att omfattande svenska insatser har gjorts och görs på detta område, särskilt på grundval av det s.k. Åtgärdsprogrammet för . Flera större projekt genomfördes tidigt i av BITS/Sida. Sida har därutöver delfinansierat sju större vatten- och avloppsreningsprojekt och ett avfallsprojekt i 19(24) de baltiska länderna. Beredning av en rad ytterligare insatser av detta slag pågår. Även insatser relaterade till jordbruk och fartygsavfall ingår. Större fjärrvärmerelaterade investeringar via Sida och har genomförts i och förbereds i och . ansvarar för det särskilda klimatrelaterade samarbetsprogrammet. Programmet omfattar ett 70-tal projekt inriktade bl.a. på energieffektivisering och förnybara bränslen. I budgetpropositionen anges att kommunala och statliga infrastrukturinvesteringar liksom i första hand bör hanteras av Sida. Beredningen noterar att Sida på regeringens uppdrag ger hög prioritet åt miljörelaterade projekt i utvecklingssamarbetet och utnyttjar den svenska resursbasen i genomförande av projekten. Beredningen understryker vikten av att så sker även framöver. Existerande svenska program och instrument skapar således intressanta möjligheter för delar av det svenska näringslivet. Den ökning av EU:s investeringsmedel på området som sker ger andra möjligheter med en ännu större potential. Det är angeläget att svenska insatser ses i ett sådant internationellt sammanhang där IFI:s och EU är centrala aktörer. Den inriktning på projektbearbetning som beredningen tidigare förordat har här en given plats, liksom förnyade ansträngningar att stimulera svenska företag att prioritera medverkan i Phare- och Tacis-finansierade projekt.. En viktig utveckling i vår omvärld som beredningen särskilt vill lyfta fram är genomförandet av det s.k. Kyotoprotokollet. De mekanismer som där anvisas är av ett betydande intresse i ett östersjöperspektiv. En första förutsättning är att regeringen tecknar avtal med berörda länder. har ett särskilt ansvar på detta område. Klimataspekter är även aktuella i utvecklingssamarbetet via Sida. Beredningen vill framför allt betona vikten av att följer detta arbete noga och så långt möjligt tar vara på de möjligheter som här öppnar sig till strategiska och banbrytande insatser. ambition att se energisituationen i i ett helhetsperspektiv är av särskild betydelse i detta sammanhang. Under beredningens diskussioner har två problem på miljö- och energiområdet – sett från främjandesynpunkt - särskilt lyfts fram. För det första har det framhållits att svensk industri besitter en spetskompetens på vissa miljö- och 20(24) energirelaterade områden som inte fullt ut tas till vara i . Det handlar alltså om att vissa insatsområden, inte minst med anknytning till luftmiljöproblem, inte ingått i öst- och klimatsamarbetet. Referenser har bl.a. gjorts till de omfattande miljöinvesteringarna i östra som skulle kunna vara av intresse att studera även i ett vidare Östersjöperspektiv. För det andra har det också – liksom tidigare - noterats att svenska företag i alltför liten utsträckning har fått order i internationell upphandling via IFI:s och EU. Detta utgör ett betydande orosmoment i ett läge när avsevärda investeringsmedel kommer att ställas till förfogande av EU för utnyttjande i kandidatländerna. Beredningen vill erinra om en grundläggande tanke bakom det nu aktuella anslaget för näringslivsutveckling – att det skall bygga på additionalitet. Användningen bör tillföra något kvalitativt nytt som inte skulle kommit till stånd utan tillgång till just dessa medel. Mot den bakgrunden ter det sig naturligt att anslaget på miljö- och energiområdet i första hand används till att ämnesmässigt vidga fältet för möjliga svenska insatser snarare än att göra mer av det som redan görs. En kompletterande möjlighet vore att utifrån efterfrågan i samarbetsländerna och konkurrensneutral upphandling i finansiera mindre demonstrationsprojekt av utvecklingskaraktär enligt det mönster som etablerats bl.a. i det via östersjömiljard 1 initierade fjärrvärmeprogrammet i . Beredningen föreslår att följande principer tjänar som vägledning för det fortsatta arbetet. -Åtgärderna bör utifrån ett Agenda 21-perspektiv bidra till en förbättrad miljösituation i och/eller bidra till utveckling av ett effektivare energisystem i regionen; -Anslaget bör främst utnyttjas för att de delar av det svenska näringslivets kompetens- och resursprofil tas till vara som är relevanta utifrån problembilden i regionen men inte varit aktuella i öst- och klimatsamarbetet. -Åtgärderna skall vara väl förberedda, kostnadseffektiva och präglas av miljömässig och finansiell uthållighet. -Åtgärderna skall främja, inte försvaga eller komplicera, omvandlingsprocessen i samarbetsländerna. 21(24) -Åtgärderna skall samordnas med andra finansiärers verksamhet, särskilt IFI:s och EU, samt så långt möjligt främja det svenska näringslivets möjligheter i internationell upphandling. -Åtgärderna skall inte snedvrida konkurrensen i . Stöd till investeringar skall inte ges som bidrag till ett enskilt företag i utan till myndighet i samarbetsland för utnyttjande av svenskt näringsliv i projektet. -Översubvention skall undvikas. Ekonomiskt lönsamma och finansiellt bärkraftiga projekt bör således normalt inte finansieras på gåvobasis utan med kommersiella krediter. -Parallella kanaler för finansiering av likartade projekt men på olika villkor skall undvikas. Anslaget skall komplettera, inte konkurrera med, de verksamheter som Sida respektive redan arbetar med. Beredningen föreslår således att medel ur anslaget reserveras för miljö- och energirelaterade projekt enligt de principer som redovisats ovan. Beredningen har erfarit att frågan om ytterligare bidrag till den polska ekofonden övervägs inom Sida. Beredningen ser positivt på ett sådant bidrag. Beredningen konstaterar att samrådet mellan olika svenska aktörer när det gäller insatser inom miljö- och energiområdet inte alltid fungerat tillfredsställande. Beredningen föreslår därför att en permanent samrådsgrupp tillkallas under UD:s ledning med representanter för berörda departement, Sida, , , , AB SEK och Exportråd samt med möjlighet till deltagande av berörda företag. Arbetet i denna grupp måste samordnas med arbetet i den ovan föreslagna projektsamverkansgruppen och med andra befintliga samrådsgrupper. Ny informationsteknologi skapar mycket stora möjligheter att underlätta informationstillgång för näringslivet i hela , och kan bidra till en snabb utveckling av relationer och samarbetsprojekt. Beredningen har redan erinrat om det vid handelssministermötet i initierade projektet om en gemensam webb-sida. Beredningen vill härutöver erinra särskild om det s.k. SME-link projektet som syftar till att förse små 22(24) och medelstora företag med kvalificerad information inom ett antal fackområden. Projektet har realiserats med omfattande stöd från . Vidare erinrar beredningen om IT-projekt som bedrivs av i , och om de IT-projekt som initierats med finansiering ur anslaget för samarbete och utveckling . Beredningen anser att regeringen bör ta initiativ till en sammanställning av pågående IT-projekt med Östersjöinriktning. En dylik sammanställnning bör ligga till grund för överväganden om nya initiativ på området. Beredningen noterar allmänt sett att det är ett svenskt intresse att IT- utvecklingen i fortskrider och påskyndas. IT-branschen kännetecknas av stark tillväxt. (elektronikindustri och ) omsatta 325 mrd kr . ligger dessutom i världstopp när det gäller telefoni, Internet-trafik, mobiltelefoni och innehav av persondatorer. Beredningen anser att regeringen bör se positivt på fortatta samarbetsprojekt som stöder IT-utvecklingen i regionen. Erfarenheterna från projektet bör därvid beaktas. Beredningen erinrar i sammanhanget om vikten av utbyggnad av IT- infrastrukturen för data- och teletrafik mellan och andra . Beredningen utgår från att dessa frågor behandlas i utredningen om informations- och kommunikationsteknisk infrastruktur som kommer att avlämna sitt betänkande . Sida bedriver en omfattande verksamhet med internationella kurser, i enlighet med det koncept som tillämpades av Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS). Kurserna har till en del en inriktning på sektorer som är av klart intresse för svenskt näringsliv och de är uppskattade av företagen i och med att de skapar kunskap om och intresse för svenska lösningar hos personer som är eller kommer att bli viktiga beslutsfattare i sina hemländer. Beredningen anser att det är ett långsiktigt näringslivsintresse att den internationella kursverksamheten genom Sida utvidgas och förstärks. 23(24) Beredningen föreslår att Sida får i uppdrag att i samråd med svenska näringslivsorganisationer och företag ta fram och svara för ett offensivt kursprogram inom sektorer av särskilt intresse för svenska företag. Svenska Insitutet fick i uppdrag av regeringen att administrera det s.k. Visby-programmet. Programmet avser forskning, forskarutbildning och utbildning på masternivå. Stöd kan utgå dels till forskningsprojekt och nätverk, dels som individuella stipendier. I princip riktar sig programmet till universitet och högskolor, men efter ett beslut av regeringen kan också samarbete eller utbyte mellan å ena sidan läroanstalter, å andra sidan näringsliv, offentlig förvaltning och kultur- och informationssektorn innefattas. Visby-programmet finansieras ur anslaget för samarbete och utveckling med för tre-årsperioden - . I kontakt med Svenska Insitutet har beredningen erfarit att finansiering av Visby-programmet kan anses tryggad , med medel som redan har anslagits. Svenska Insitutet administrerar också de s.k. Östersjöstipendierna. Detta program riktar sig till studerande, lärare och administrativ personal inom områden akademisk grund och påbyggnadsutbildning samt vuxenutbildning, inkl. folkbildning och arbetsmarknadsutbildning. Programmet omfattar enbart individuella stipendier. Medlen skall till gå till svenskar för studier i . Östersjöstipendierna finansieras med medel från dåvarande Arbetsmarknads- , Utrikes- och i proportionerna 80/10/10. Svenska Insitutet har understrukit den stora betydelsen av att få beslut som säkrar finansiering av de två programmens fortsättning . Beredningen anser att Visby-stipendierna och Östersjöstipendierna är av stort värde för att utveckla långsiktiga relationer mellan och länderna på andra sidan . 24(24) Mot bakgrund av den allmänna inriktning för anslaget som regeringen har fastställt är det emellertid beredningens slutsats att frågan om fortsatt finansiering av stipendieverksamheten i första hand bör lösas på annat sätt. Anslaget för samarbete och utveckling i har utnyttjats till flera insatser som syftat till att förstärka kulturella förbindelser och den allmänna svenska närvaron på andra sidan , trots att insatserna inte haft en direkt näringslivsanknytning. Av de riktlinjer som regeringen har lagt fast för anslaget följer enligt beredningens mening att finansiering av dylika insatser bör undvikas. Beredningen förordar att den grupp inom UD:s enhet för som har ansvaret för bl.a. utvecklingssamarbetet med också får ansvaret för ärenden rörande anslaget för samarbete och utveckling och anslaget för näringslivsutveckling i .