sou · GNB3132d3 · 2000-01-01 00:00:00 — En kontrollmätning medborgarundersök- ning visar att frågan i praktiken inte fångar upp några andra politiska samman- slutningar än de partipolitiska. Måttet på partiaktivitet är ett additivt index base- rat på tre indikatorer: deltagande i politiskt möte (se m.fl. 1998, tabell 3.2), arbete i politiskt parti (se m.fl. 1998, figur 3.2), samt innehav av förtroendeuppdrag i politiskt parti för intervjun. De båda förstnämnda frågorna ställdes till samtliga intervjuade medan den sistnämnda bara ställdes till partimedlemmar. 60För dem som är väl förtrogna med forskningen om politiskt deltagande kan det vid första påseende synas märkligt att lyfta fram de två sistnämnda fakto- rerna som tänkbara förklaringar till valdeltagandets variationer. Alltsedan Verba & Nies (1972) banbrytande verk om olika deltagandeformer har valdeltagande å ena sidan och partimedlemskap/partiaktivitet (eller dess närmaste amerikanska motsvarighet, campaigning) å den andra betraktats som distinkt åtskilda sätt att uttrycka sitt samhällsengagemang. Vi har själva, tillsammans med våra förfat- tarkolleger, anslutit oss till detta betraktelsesätt (, 1989, 97 ff.; m.fl. 1998, 71 ff.). Men vi har påpekat att det främsta skälet för att i analysen av politiskt deltagande hålla isär valdeltagande och medlemskap/aktivitet i politiska partier ingalunda är att det saknas samband dem emellan (se m.fl. 1998, 73, fotnot 2). Det faktum att de faller ut som separata dimensioner vid många typer av skalnings- analys (t.ex. principalkomponent- eller faktoranalys) beror främst på att nivå- erna skiljer sig så kraftigt åt. Det stora flertalet deltar i valen men bara ett fåtal i partierna. En närmare analys ger vid handen att valdeltagande, partimedlemskap och partiaktivitet i själva verket bildar en i det närmaste perfekt kumulativ skala. Medlemskap och aktivitet i de politiska partierna utgör i de flesta fall en tillräck- lig men inte nödvändig betingelse för valdeltagande. Så gott som samtliga parti- medlemmar och partiaktiva röstar. Men bara en liten del av de röstande är anslutna till, eller aktiva i, något politiskt parti. 61För en redovisning av hela frågebatteriet, se m.fl. 1998, 129 ff. Den inledande formuleringen lyder: Det finns ju olika uppfattningar om vad som är viktigt för att vara en god medborgare. Jag vill därför be Dig titta på de egen- skaper som räknas upp på kortet. Om man ser till vad Du själv anser, hur viktigt är det .... Svaren avgavs längs en skala från 0 (inte alls viktigt) till 10 (mycket viktigt). Det mått vi här använder baseras endast på den delfråga vars lydelse anges i texten. 62Här, liksom tidigare, uttrycker koefficienterna för flerdelade kategoriseringar (t.ex. ålder) skillnaden i förhållande till den första kategorin, vilken fungerar som referensgrupp. Noteras bör att uppgifterna avser den intervjuades egenska- per vid intervjutillfället snarare än valtillfället. I många fall kan förändringen där- emellan antas vara liten. Ett undantag är dock uppdelningen förvärvsarbetande/ arbetslös där den intervjuades situationen mycket väl kan tänkas ha förändrats mellan tidpunkten för valet och tidpunkten för intervjun. 00west.fm 198 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA på denna punkt främst tolkas som en indikation på att personer som löper hög risk att bli arbetslösa har lägre valdeltagande än dem som inte gör det. 63När den beroende variabeln är sannolikheten för att delta snarare än den logaritmerade kvoten mellan sannolikheten för att delta och sannolikheten för att avstå krävs att den statistiska modellen innefattar interaktion mellan undersökningsår och var och en av de oberoende variablerna. 64De resultat som redovisas har erhållits genom stegvis eliminering. De fakto- rer som återfinns i den högra delen av tabell 9 och 10 har avlägsnats en efter en tills bara de som tillgodoser kravet på statistisk signifikans kvarstår. Den sociala grundmodellen har däremot behållits oförändrad oberoende av om effekterna är statistiskt säkerställda eller inte. Vi har i varje steg eliminerat den av de återstå- ende faktorerna som uppvisar det lägsta x2-värdet, dvs. är längst ifrån att till- godose kravet på statistisk signifikans. För att i största möjliga utsträckning för- vissa oss om att den ordningsföljd i vilken variablerna avlägsnats inte påverkar resultatet har vi avslutningsvis prövat att åter föra in var och en av de faktorer som eliminerats i syfte att undersöka om de nu uppfyller signifikanskriteriet. Så har aldrig befunnits vara fallet. Gränsen för statistisk signifikans har satts vid en säkerhetsnivå på , ensidig test. Med tanke på undersökningsurvalens storlek och styrkan i de inbördes sambanden mellan de oberoende variablerna är denna gräns sådan att någon större motsättning mellan statistisk och substanti- ell signifikans inte råder. De effekter som avlägsnats är således inte bara statis- tiskt osäkra utan också sakligt sett av liten betydelse. 65I analysen av data har systemtilltro en effekt i fel riktning (negativ snarare än positiv) som med knapp nöd tillgodoser kravet på statistisk signifi- kans. Eftersom vi varken har teoretiska eller empiriska skäl att tro att detta fak- tum är uttryck för någon systematisk tendens har effekten utelämnats i den modell som redovisas i tabell 11. 66Noteras bör att detta inte utesluter att det också finns en kausal effekt i mot- satt riktning. 67Vid multivariat logitanalys blir procentdifferensen för varje oberoende varia- bel, inklusive tidsfaktorn, beroende av vid vilka värden de resterande konstant- hålls. Den i tabellen och texten angivna procentdifferensen för tidpunkt, dvs. – , erhålls då övriga variabler konstanthålls vid de värden de har i det sammanslagna viktade urvalet års medborgarundersökningar. Om övriga variabler i stället konstanthålls vid de värden de har 1987 respektive 1997 blir procentdifferensen för tid något mindre (–3,) respektive något större (–4,). Att tidsfaktorns effekt på detta sätt kan variera beroende på om man blickar framåt eller bakåt i tiden kan i förstone synas ytterst motsägelsefullt. Man bör då ha i åtanke att tidsfaktorn i själva verket motsvarar de förklaringar till förändringen i valdeltagande som inte inryms i vår modell. Dessa utelämnade förklaringsfaktorer har, i likhet med dem som ingår, mindre effekt när betingelserna för valdeltagande generellt sett är mycket gynn- samma än när de är något mindre gynnsamma. 68Samma huvudresultat, dvs. att inte bara den egna röstningsnormen utan också makens/makans har betydelse för den egna benägenheten att delta, kan 00west.fm 199 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM beläggas även på grundval av det mått på röstningsnorm som analyserats i denna del. 00west.fm 200 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA , ., . Greenwald (1992) Attempts to Improve the Accuracy of Self-Reports of Voting. I . Tanur, red., Questions about Questions: Inqui- ries into the Cognitive Bases of Surveys. (1976) Some Problems in Testing Two Rational Models of Participation. 20(2):713–733 (1993) Rational Choice and Turnout. 37(1):246–278 & (1984) Linear Probability, Logit, and Probit Models. (1963) Social Choice and Individual Values. Brennan, (1984) Voter Choice: Evalua- ting Political Alternatives. American Behavioral Scientist 28(2):185–201 Brennan, (1985) The Impartial Spec- tator goes to : Toward a Smithian Theory of Electoral Behavior. Economics and Philosophy 1:189–211 , , (1954) The Voter Decides. Westport, : Greenwood Press (1990) Foundations of Social Theory. : The Belknap Press of , (1991) Theories of Turnout: An Empirical Compa- rison of Alienationist and Rationalist . I , red., Political Participation and American Democracy. Westport: Greenwood Press Downs, (1957) An Economic Theory of Democracy. & . (1974) The Paradox of Not Voting: A Decision Theoretic Analysis. American Political Sci- ence Review 68:525–536 & . (1975) Closeness Counts Only in Horseshoes and Dancing. 00west.fm 201 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM Muller & (1989) Per- sonal Influence, Collective Rationality and . (1976) The Voting Decision: Instrumental and Expressive Aspects. (1996) Electoral Participation. I , . , red., Comparing Democracies: Elections and Voting in Global Perspective, 216–235. Thousand Oaks, & : , (1995) Väljarnas val. , (1998) första Europa- parlamentsval. & (1994) Pathologies of Rational Choice Theory: A Critique of Applications in Political Science. (1997) Econometric Analysis. Grofman, (1995) Is Turnout the Paradox That Theory? I , red., Information, Participa- tion and Choice: An Economic Theory of Democracy in Perspective. & , II (1992) Goodness-of-Fit Measures for Probit and Logit. ence 36:762–784 , (1990) Att rösta eller inte rösta. I , Rött Blått Grönt: En bok om 1988 års riks- dagsval. Hovi, (1987) The Contradictions of Rational Abstention: Counterfinality, Voting, and Games without a Solution. Scandi- navian Political Studies 10:125–150 , (1999) Ökad polarisering i valdeltagandet 1998. Välfärdsbulletinen 3:17–19 Knack, (1992) Civic Norms, Social Sanctions, and Voter Turnout. 4(2):133–56 Kornhauser, (1959) The Politics of . , (1988) Det gemensamma bästa. Om egenintresset och all- 00west.fm 202 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA mänintresset i västerländsk politik. Lijphart, (1997) Unequal Participation: Democracy's Unre- solved Dilemma. , (1995) Regression Analysis. Thousand Oaks, : (1987) A Group Majority Voting Model of Public Good Provision. Social Choice and Welfare 4:117–131 (1991) Groups in Rational Turnout Models. & (1986) Rational Choice and Rebellious Collective Action. , (1998) Politikerförakt eller mogen misstro? En över- sikt. Nagel, (1987) Participation. (1976) Costs of Voting and Nonvoting. Public Choice 27:115–119 , Mancur (1965) The Logic of Collective Action: Public Goods and the Theory of Groups. , (1977) Väljarna och valet . Valundersökningar, rapport 2. , (1978) Valundersökning 1976. Valun- dersökningar, rapport 3. , , (1989) Med- borgarnas makt. , , , , . (1998) Demokrati och medborgarskap. (1995) Tuning In, Tuning Out: The Strange Dis- appearance of Social Capital in . PS: Political Science & Politics 28:664–683 (1996) Den fungerande demokratin. (1997) Democracy in at Centurys End. I Axel , red., Democracys and Crisis. 00west.fm 203 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM & . Ordeshook (1968) A Theory of the Calculus of Voting. , (1957) Occupations and Values. & (1993) Mobilization, Participation, and Democracy in . , Bo (1997) Sociala fällor och tillitens problem. I , red., Ett missnöjt folk? SCB (1988) Statistisk årsbok för 1988. SCB (1992) Föreningslivet i – en statistisk belysning. SCB (1997) Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975– 1995. : Statistiska centralby- rån SCB (1998) Statistisk årsbok för 1998. (1987) Why Americans : Turnout Decline in the , 1960– 1984. (1992) The Disappearing American Voter. , (1999) Var det bättre förr? Politisk jämlikhet i under . I Medborgarnas erfarenheter: forskarvolym V, SOU 1999:113 Tullock, (1971) The Paradox of Revolution, Public Choice 11:89–99 Uhlaner, (1989a) Relational Goods and Participation: Incorporating Sociability into a Theory of Rational Action, Public Choice 62:253–285 Uhlaner, (1989b) Rational Turnout: The Neglected Role of Groups. Nie (1972) Participation in . Verba, , . Nie & Jae-on (1978) Participation and Political Equality: A Seven-Nation Comparison. Verba, , & (1995) 00west.fm 204 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA Voice and Equality: Civic Voluntarism in American Politics. , (1991) The Political Heritage: Testing Theories of Political Socialization and Generational Change. , (1992) Votes for : . Scandinavian Political Studies 15:193– 215 , . (1986) Youth Unemploy- ment and Political Alientation. Whiteley, (1995) Rational Choice and Political Participation – Evaluating the Debate. Quarterly 48:211–233 & Rosenstone, . (1980) Who Votes?