sou · GNB3127 · 2000-01-01 00:00:00 — Att som enskild konsument eller företag, när så är möjligt, välja t.ex. närodlad frukt och mat, producerad utan be- kämpningsmedel och konstgödsel, el- ler mindre miljöbelastande rengörings- medel, är av betydelse för att vi ska uppnå beslutade miljömål. Det är vis- serligen inte likhetstecken mellan miljö- märkt och miljövänligt men miljö- märkningen är ett system som stän- digt utvecklas i strävan att minska miljöbelastningen. tet som mäter efterfrågan av miljö- märkta produkter, ger en god uppfatt- ning om konsumentens bidrag via sina inköp till det hållbara samhället. Försäljningen av miljömärkta produkter i kronor dvs. i ett absolut ekonomiskt värde, visar tydligt för pro- ducenter vilken utvecklingspotential dessa produkter har. En positiv utveck- ling av nyckeltalet ger signaler till fö- retag och branschorgan om att efter- frågan ökar, vilket bl.a. kan leda till snabbare produktutveckling av miljö- märkta produkter. Med ett ekonomiskt värde underlättas även internationella jämförelser. Genom utvecklingen av nyckeltalet kan den enskilde konsu- menten följa sitt och andras miljö- medvetna köpbeteende. kan talet behöva justeras bl.a. bero- ende på inflation, vilket görs med hjälp av konsumentprisindex. Vi har övervägt att konstruera måttet som andelen försålda miljö- märkta produkter i förhållande till den totala försäljningsvolymen eller den totala privata konsumtionen. Eftersom det saknas miljömärkta alternativ för många produkter och tjänster skulle ett sådant mått bli missvisande. Vid behov av sådan analys finns den in- formationen att tillgå. Enligt årets fi- nansplan uppgick den privata konsum- tionen till ca . Vi har även övervägt att välja ett tal som följer inköp av en produkt eller produktgrupp men detta har be- dömts vara alltför smalt. Utbudet av miljömärkta pro- dukter är avgörande för nyckeltalets utveckling. Skillnader mellan åren kommer att uppträda i nyckeltalet till följd av att licenser utfärdas för nya stora produktgrupper. ter om antalet produkter kan denna faktor beaktas när utvecklingen ana- lyseras. I antalet licenser kan en uppåtgående trend klart urskiljas. $ Q WD O 1 9 9 5 1 8 5 2 1 9 9 6 2 4 2 7 1 9 9 7 3 3 9 3 1 9 9 8 4 0 3 9 Något som skulle kunna medföra ett ojämnt utbud och en förmodad miss- visande försäljningsmängd är att kriterierna för Svanen och Bra Miljö- val ändras ungefär var tredje år. Då ändringarna inte sker för alla produktgrupper har enskilda kriterie- skärpningar en försumbar effekt på det totala utbudet av miljömärkta va- ror. Dessutom aviseras skärpningarna av kriterierna och många fö- retag anpassar sig snabbt för att inte förlora sina produktlicenser. Därmed förblir utbudet relativt intakt över ti- den. En ökad konkurrens bör kunna ge pressade priser. Ekonomiskt domi- nanta produktgrupper som kemtek- niska produkter, trycksaker, papper, byggskivor, elleverans och person- transporter har stort inflytande på nyckeltalet. För vidare analys av nyck- eltalets utveckling kommer informa- tion om produktgrupper och prisbilden att finnas att tillgå hos Konsumentver- ket. Nyckeltalet föreslås baseras på miljömärkningsorganisationernas be- fintliga uppgifter. Underlaget är inte helt komplett. Från SIS Miljömärk- ning finns inget underlag för , varför nyckeltalet grundar sig på KRAV och Bra Miljöval. Från KRAV saknas upp- gifter om miljömärkta textilier . I tjänster ingår inte KRAV-auktoriserade restauranger och affärer eftersom det inte finns upp- gifter om butikernas försäljning av en- dast KRAV-varor. Vissa produkter i Bra Miljöval finns inte medräknade . T.ex. finns uppgifter om miljömärkta maskindiskmedel medräk- nade . Underlaget från Bra Miljöval är framtaget av en konsult med tillgång till handelns försäljningsvärden. För att omvandla övriga uppgifter, till det pris som konsumenten betalar, har ett om- räkningstal framtaget av använts. Att påslaget i handeln varierar har därmed inte kun- nat beaktas. I ett inledningsskede be- hövs en bearbetning av data och ut- formning av en standard för lagring av information. har, inom ramen för sitt sektorsansvar, av- satt medel för den bearbetning av data som behövs inledningsvis för att ta fram måttet. En engångskostnad på uppskattningsvis per orga- nisation behövs för att lägga upp sys- tem och för bearbetning av materia- let. Därefter behövs en årlig lägre er- sättning som varierar beroende på or- ganisation. Det är värt att observera att som nyckeltalet är utformat mäter nyckeltalet både konsumenters och företags inköp av miljömärkta varor och tjänster. För att i möjligaste mån avgränsa nyckeltalet har Konsument- verket inte tagit med produkter som uppenbarligen inte säljs till privat- konsumenter som t.ex. godstranspor- Ett alternativ att endast mäta en- skilda konsumenters inköp förutsätter bl.a. datakassor, fullständiga och upp- daterade register över miljömärkta produkter samt att ett system för sam- manställning av försäljningsstatistik utvecklas. Beredningen ser detta al- ternativ som en möjlig framtida ut- veckling för att mer direkt följa den enskilda konsumenten. finns inte det underlag som behövs varför vi mot denna bakgrund inte har valt denna utformning av nyckeltalet. Beredningens utgångspunkt har varit att hitta ett mått som kan spegla kon- sumenternas miljömedvetenhet och produktval. Måttet miljömärkta pro- dukter har den begränsningen att det kanske inte speglar hela marknads- potentialen för miljöval. Konsumenter kan göra eller vilja göra miljömedvetna val också för produkter och tjänster som saknar miljömärkningskriterier. Beredningen har därför övervägt an- dra sätt att mäta konsumenternas be- nägenhet att köpa miljöanpassat, t.ex. genom enkätundersökningar. Konsu- mentverket genomför regelbundet enkätundersökningar där konsumen- ternas attityder mäts. En svaghet med sådana undersökningar är att den ut- talade viljan inte alltid motsvaras av faktiska miljöval i verkligheten. Där- med fås inget mått på konsumenter- nas verkliga omställningsarbete. 5.4.4 för- slag och remissinstansernas synpunkter förslag har tagits fram i samråd med och . Det finns enligt bedömning inget alternativ som ger ett mer an- vändbart nyckeltal eller som har bättre tillgång till grunddata. Miljövårds- beredningens förslag överensstämmer med förslag. Flertalet remissinstanser tycker att nyckeltalet är bra. SIS miljömärk- ning anser att antal etablerade varu- grupper med miljömärkning bör redo- visas för att ge en mer komplett bild. efter- lyser fler mått på förändring av viljeinrikting i samhället. efterlyser att talet relateras till den totala konsumtionen i samhäl- let. påpekar att talet inte speglar produk- ter som förbättras ur miljösynpunkt, men som aldrig blir certifierade. påpekar att talets redovisning i ekonomiska värden kan ge resultatet att om priset på miljö- märkta produkter sjunker, vilket är bra, så sjunker även nyckeltalet, vilket inte är bra. Väg- och transportforsknings- institutet poängterar att om detta lyfts fram som ett nyckeltal måste det vara trovärdigt att just köpa miljömärkt be- tyder bra för miljön. Vidare påpekar man att närodling som är viktigt ur miljösynpunkt inte syns i talet. Det finns inga direkta mål från riks- dagen och regeringen för detta nyckel- tal. Ett mål för konsumentpolitiken är att sådana konsumtions- och produk- tionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling, (Konsumenterna och miljön, skr. 1997/ 98:67). Regeringen har i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (1997/98:13) framhållit utvecklingen av ändrade beteendemönster hos konsumenter och ökad kunskapsnivå som viktiga delar av konsumentpolitik för ekolo- gisk hållbarhet. FN överväger som en framtida indi- kator att mäta handeln med miljö- märkta varor. 5.5 Nyckeltal för miljö- anpassade inköp - offentliga sektorn Miljövårdsberedningen föreslår föl- jande som mått på den offentliga sek- torns inköp av miljöanpassade varor och tjänster: Det ekonomiska värdet av offentliga upphandlingar i vilka det tas miljö- hänsyn, redovisat i kronor Det finns inget underlag för att visa på utvecklingen av ande- len offentliga upphandlingar i vilka det tas miljöhänsyn. Regeringen har till- satt en delegation för ekologiskt håll- bar offentlig upphandling (EKU-dele- gationen M1998:01) som till utgången av ska driva på en ekologiskt hållbar upphandling inom stat, kommun EKU-delegationen av- ser att ta fram ett förslag till hur data- insamlingen kan ske . Data för att presentera de för- sta siffrorna för nyckeltalet beräknas finnas tillgängliga hösten . 5.5.3 Miljövårdsberedningens överväganden. Genom att påverka utbudet på mark- naden kan beståndet av produkter snabbare anpassas till kraven på eko- logisk hållbarhet. Stat, kommun och landsting upphandlar för ca 500 mil- jarder kronor . Detta innebär att offentliga organisationer har stora möjligheter att påverka leverantörerna att ta fram varor och tjänster som är mer miljöanpassade och mer natur- resurseffektiva. Det föreslagna nyckeltalet för ekologiskt hållbar upphandling ger möjlighet att följa hur den offentliga upphandlingen inriktas mot ekologiskt hållbara varor och tjänster. Försälj- ningsvärdet av offentliga upphand- lingar inom stat, kommun och lands- ting, i vilka det tas miljöhänsyn mäts i kronor . Det går om man så öns- kar, att redovisa stat, kommun och landsting för sig. Vidare går det att göra en uppdelning på upphandlingar över och under tröskelvärdet, dvs. min- dre och större upphandlingar. Det bör vara möjligt att föra in några nivåer på tagen miljöhänsyn i nyckeltalet. En inledande kartläggning av EKU-dele- gationen visar att de varor som den offentliga sektorn främst ställer miljökrav på är kontorsmaterial, IT-ut- rustning, städmaterial och livsmedel. En avgörande förutsättning för nyck- eltalet är att EKU-delegationen i sitt fortsatta arbete kan utveckla en tyd- lig definition på miljöhänsyn och fast- ställa kriterier för när miljöhänsyn ska anses ha tagits vid upphandlingen. Miljöhänsynen ska avse varan, tjäns- ten, entreprenaden eller leverantören. EKU-delegationen har i sitt underlag till Miljövårdsberedningen angett att ett tydligt mått går att få genom att låta miljöhänsyn i nyckeltalet vara lika med om den offentlige aktören i upphand- lingen specificerar vilken prioritets- ordning och vikt miljökraven ges jäm- fört med andra typer av krav. Detta skulle kunna kombineras med uppgif- ter om vilken typ av miljöhänsyn som tagits avseende t.ex. innehåll av miljö- farliga kemikalier, energi- och bräns- leförbrukning eller leverantörens ge- nerella miljöarbete i form av miljö- ledningssystem eller mätt på annat sätt. Ett annat sätt skulle kunna vara att bestämma att miljöhänsyn är det samma som att använda sig av det gemensamma verktyget eller manua- len för att ta miljöhänsyn inom offent- lig verksamhet som EKU-delegationen avser att presentera . Miljövårdsberedningen har noga övervägt den tydliga svaghet det innebär att vad som menas med mil- jöhänsyn inte är etablerat. Mot bakgrund av att det är ett ekono- miskt stort och strategiskt viktigt om- råde att följa i det pågående arbetet mot ekologiskt hållbart samhälle och att EKU-delegationen gör den bedöm- ningen att kriterier på miljöhänsyn går att få fram , fö- reslår vi nyckeltalet i denna utform- ning. Det finns ett etablerat system för att få fram informationsunderlag rörande den offentliga upphandlingen. All offentlig upphandling över tröskel- värdena ska rapporteras till den inter- nationella upphandlingsdatabasen, kal- lad TED-databasen (). Det gäller såväl annon- sering som pågående och avslutad upphandling. , , ansvarar för den svenska delen av . gör till- baka utdrag och sammanställningar om de svenska upphandlingarna ur denna databas på uppdrag av NOU. Sammanställningarna görs för alla av- slutade upphandlingar över tröskel- värdena och alla enheter som omfat- tas av Lagen om offentlig upphand- ling. För att även täcka in upphand- lingar under tröskelvärdena, på för statliga myndighe- ter, görs en kompletterande enkätun- dersökning. Det finns däremot ingen sam- lad information om miljöhänsynen vid dessa upphandlingar. Ett sätt att få fram statistik till nyckeltalet är att kom- plettera de blanketter som används för rapporten till TED-databasen med några frågor om vilka miljökrav som ställs vid upphandlingen och enligt vilka kriterier. Likaså behöver den komplet- terande enkätundersökningen för upp- handlingar under tröskelvärdena utö- kas med frågor rörande miljökrav vid upphandlingen. De frågor som bör ingå vid en komplettering håller EKU- delegationen på att undersöka. Data- underlag för nyckeltalet beräknas att finnas . Kostnaderna borde, med denna utformning, inte bli särskilt omfattande eftersom det för varje gjord upphand- ling krävs en inrapportering till upphandlingsdatabasen. behov av justeringar i databasen be- döms också vara av mindre omfatt- ning. Inte heller bör de frågor som får läggas till nuvarande enkätundersök- ning för upphandling under tröskel- värdena leda till några större merkost- nader. ling, som har ansvaret för TED-data- basen, bör i samarbete med och ha ansvaret för att statistiken tas fram. En annan utformning av nyckel- talet som har övervägts är att följa andelen av de offentliga upphandlingar där miljöhänsyn tas. Genom att följa andelen upphandlingar kan man få ef- fekten att många små upphandlingar av t.ex. tryckpapper och rengörings- medel döljer värdemässigt stora upp- handlingar t.ex. av ett brobygge. Måt- tet anger inte om man fångar in de miljömässigt viktigaste upphandlinga- rna. Att istället ange försäljningsvär- det innebär å andra sidan att mindre upphandlingar kan döljas helt av eko- nomiskt stora upphandlingar. Enligt EKU-delegationen är det för upphand- lingar under tröskelvärdet svårare att ta fram andelen än värdet. För upp- handlingar över tröskelvärdet är det mer komplicerat att få fram värdet än andelen. Vi har efter överväganden av detta nyckeltals utformning valt ett tal som följer det ekonomiska värdet av gjorda offentliga upphandlingar där det tagits miljöhänsyn. När mer arbete gjorts på området kan det finnas an- ledning att ompröva utformningen av nyckeltalet. Miljöutbildningen hos upphand- lare är av betydelse för vilken miljö- hänsyn som tas. Mått på miljöutbild- ning riskerar dock att, liksom för konsu- menters attityd till miljömärkta produk- ter, mer visa på kunskap om miljön och viljan till miljöhänsyn än faktiskt tagen miljöhänsyn. 5.5.4 Förslag från EKU-delega- tionen och remissinstansernas synpunkter Delegationen för ekologiskt hållbar upphandlings, (EKU-delegationen M1998:01), förslag till nyckeltal för ekologiskt hållbar upphandling, över- ensstämmer med Miljövårdsbered- ningens förslag. Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig om talet. tycker att definitionen av miljöhänsyn är otydlig. stäl- ler sig avvisande till förslaget. Sund- svalls kommun påpekar att det behövs stöd till upphandlare i form av krite- rier för vad miljöhänsyn är. Det finns inga beslutade mål från riks- dagen eller regeringen för detta nyckeltal, men arbete pågår för att lägga fram förslag till regeringen på detta område. Regeringen har i skri- velsen Hållbara (skr. 1998/ 99:5) tagit upp att statens, landsting- ens och kommunernas upphandlingar med stora kvantiteter och långsiktiga leveranser kan skapa förutsättningar för teknikutveckling i företagen. Den offentliga sektorn bör således kunna utgöra en pådrivande kraft i utveck- lingen av miljövänliga och resurssnåla produkter. I skrivelsen påtalas tillsät- tandet av ovan nämnda delegation, vars syfte är att främja miljöhänsyn i Delegationen ska bl.a. driva på en ekologiskt hållbar upphandling inom stat, kommuner och landsting, initiera och utveckla väg- ledningar och metoder, sprida kunska- per, erfarenheter och goda exempel. Även Miljöteknikdelegationen, som inrättades , har till uppgift att stimulera till utveckling och under- lätta upphandling och introduktion av miljöanpassade produkter, processer och teknik som syftar till en ekologiskt hållbar utveckling. har ett förslag i sitt mer omfattande indikatorsystem vilket lik- nar vårt förslag avseende offentlig upphandling. Indikatorn benämns som in Governm- ent. I finns det inskrivet i miljölagstiftningen att offentliga orga- nisationer ska ta hänsyn till miljön vid sina inköp. En särskild arbetsgrupp har tillsatts av den danska regeringen som ska ta fram ett antal indikatorer för att göra det möjligt att på ett likartat sätt dokumentera och föra statistik över miljö- och energi- medvetna inköp. I har de federala myn- digheterna en intern arbetsgrupp som bl.a. prövar att ta fram ett antal indikatorer för grön upphandling. De indikatorer som diskuteras är antal upphandlingar där miljökrav ställs, inköpsvolymen mätt i dollar som det ställs miljökrav på, antal upphandlade produkter som klassats som gröna, samt antal och procent av inköparna som utbildats i miljökrav vid upphand- ling. 5.6 Nyckeltal för miljöanpass- ade arbetssätt Miljövårdsberedningen föreslår föl- jande mått på skolornas och företa- gens omställning till ett ekologiskt håll- bart samhälle: Antal skolor med utmärkelsen . med miljölednings- system. Det är angeläget att utveckla verktyg för att integrera miljöfrågor i verksam- heten hos olika aktörer i samhället. För att utvecklingen ska bli ekologiskt håll- bar är det avgörande att företagen ut- vecklar miljöanpassade produkter och att skolorna ger kunskap om ekolo- giska sammanhang. Måttet som följer antalet företag med miljölednings- system har tidigare redovisats i SOU 1998:170. Texten i detta avsnitt avser måttet skolor med utmärkelsen miljö- skola. Underlag till redovisning av utveck- lingen avseende antalet miljöskolor kommer inte att finnas förrän om nå- got eller . be- räknas de första utmärkelserna till Miljöskola kunna utdelas. 5.6.3 Miljövårdsberedningens överväganden. Insikt är den viktigaste drivkraften för förändring. Utbildning ger kunskaper som är avgörande för att främja håll- bar utveckling och förbättra männis- kors förmåga att lösa miljö- och utvecklingsfrågor. Kunskap om miljö- frågor måste därför in tidigt i skolor- nas undervisning. Miljö är inget eget ämne i även om många skolor har bra program för att integrera miljö- frågorna i undervisningen. Miljö- utmärkelsen syftar främst till att ge skolorna ett handfast verktyg för att bedriva detta arbete. Det har blivit alltmer klart att för att få ekologiskt hållbara och lång- siktiga lösningar på miljöproblemen så måste de kopplas till övriga samhälls- frågor. Genom ett gränsöverskridande arbetssätt kan miljöfrågorna komma in i alla skolans ämnen. och har tagit fram kri- terier för miljömärkning av skolor som väl uppfyller dessa krav. Miljöfrågorna ska enligt dessa kriterier ingå i under- visningen och miljötänkandet finnas med i skolans hela övriga arbete. För att en skola ska få utmär- kelsen Miljöskola krävs att miljöfråg- orna ingår i undervisningen och att teori integreras med praktisk verksam- het. Syftet med utmärkelsen är att sti- mulera ett brett genomförande av bra miljöundervisning i skolan.Arbetet för att få och behålla utmärkelsen skola är dessutom avsett att vara en kontinuerligt pågående process där miljöarbetet ständigt förbättras. Skolorna ska först göra en kart- läggning av sin verksamhet ur miljö- synpunkt och sedan skriva ett hand- lingsprogram med uppsatta mål enligt utformade kriterier för Miljöskolor. Då målen är uppnådda kan de till Skol- verket ansöka om utmärkelsen skola. De får vid utmärkelsen ett dip- lom och rätten att använda en särskild Sedan måste de redovisa resultat i sitt miljöarbete för att få behålla utmärkelsen. Utmär- kande för en Miljöskola är att alla i skolan ska vara aktiva deltagare i ut- vecklingen mot ett hållbart samhälle. Genom att utmärkelsen omvärderas finns en inbyggd möjlig- het till översyn av de skolor som har fått utmärkelsen och deras fortsatta status och arbete. Syftet med ett nyckeltal som mäter antalet skolor med utmärkelsen är enligt beredningen att försöka spegla det viktiga omställning- sarbete för ekologisk hållbarhet som pågår inom skolornas undervisning, från förskoleklasser till och med gym- nasienivån och KOMVUX. Bered- ningen noterar att högskolan inte ingår i arbetet med Miljöskolor. Vi vill därför framhålla att det även är ange- läget att undervisning om de ekologiska grundvillkoren integreras i un- dervisningen på högskolenivå framfö- rallt i ekonom- och ingenjörsutbild- ningar samt mediautbildningar. 5.6.4 förslag och remissinstansernas synpunkter har i föreskrifter fastlagt de miljökriterier som ska vara upp- fyllda för att kunna få utmärkelsen . Kriterierna har utarbetats i samråd med och baseras på den syn på miljöproblemen som utvecklats under de senaste årti- ondena. Det finns miljökriterier upp- ställda för undervisningen och hela verksamheten såsom skolans arbets- miljö, hälso- och friskvård samt för den fysiska miljön. Detta system över- ensstämmer med Miljövårdsberedning- ens förslag. genomför en granskning av inkomna handlings- program och en pilotverksamhet där ca 100 pilotskolor har valts ut. Dessa representerar skolor för olika ålders- grupper och i skilda delar av . stödjer skolornas arbete med kontakter och seminarier. Mer information om Miljöskolor inklusive de fastställda kriterierna finns på Skol- verkets webbsida på adressen: . Endast ett fåtal remissinstanser har uttalat sig om att följa antalet miljö- märkta skolor varav de flesta tillstyrkt förslaget. ansåg att det inte finns något klart samband mellan miljöskolor och förhållandena i miljön varför de avvisade förslaget. Det finns inga mål från riksdag och regering för detta nyckeltal. Regeringen har i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (1997/1998:13) lagt fram ett åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom ut- bildningen. Som en väg att synliggöra och konkretisera miljöfrågorna fram- hålls införandet av en miljömärkning av skolor. I skollagen, läroplaner och i studieplaner för och gym- nasieskolan står att undervisningen ska ge kunskaper om ekologiska samman- hang. Enligt läroplanerna för det obli- gatoriska skolväsendet, sägs att under- visningen bör belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa en hållbar utveckling. I större uppsättning indikatorer finns medvetenhet om håll- bar utveckling i skolor upptaget. I är det , och den tyska del- staten som arbetar med att utveckla Miljöskolor i form av ett na- tionellt initiativ. 6 Nyckeltalens fortsatta användning Avsikten med de Gröna nyckeltalen är att ge uppmärksamhet och kunskap om miljöförändringar och behovet av omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle. För att uppnå acceptans lik- nande den som vi har för t.ex. brutto- nationalprodukten och konsumentpris- index anser vi att talen behöver an- vändas och analyseras under en serie av år. Det är vår förhoppning att de Gröna nyckeltalen som vi föreslår ska vara tillräckligt robusta och intressanta för att stå sig som översiktliga mått- stockar under en så att vi får jämförbarhet . Först efter praktisk användning kan nyckeltalen etableras till att bli de uppstickande indikatorer vi anser att de är. Dess- utom behövs praktisk användning för att kunna utvärdera om det finns be- hov av att i något avseende revidera De Gröna nyckeltalen kan användas som vägledning för po- litiska beslut och som underlag för samhällsdebatt på samma sätt som de ekonomiska nyckeltalen. Gröna nyck- eltal bör därför redovisas för riksdag och allmänhet i samband med budgetpropositionerna. Det är natur- ligt att, i de texter som i budgetprop- ositionerna belyser de Gröna nyckel- talen, successivt utveckla förklaringar och analyser. Analyserna kan omfatta samband mellan de Gröna nyckel- talens utveckling, den ekonomiska ut- vecklingen och politiska beslut. Ett sätt att ytterligare förbättra möjlighe- ten att använda de Gröna nyckeltalen som underlag för politiska beslut, är att om möjligt presentera prognoser något eller .