sou · GNB330 · 2000-01-01 00:00:00 — I praktiken hade dock familjen i egen - skap av majoritetsägare och med stark representation i styrelserna för både moder- och dotterbolagen redan tidigare en mycket stark ägarpo - sition, även om den då till skillnad mot nu tvingades ta hänsyn till minoritetsägarnas intressen. var arbetet i Dagens Nyheters och styrelser helt integrerat i . I den nya organisationen kommer de två tidningsbolagen att ledas av själv - ständiga styrelser. Både före och efter Mariebergsaffären har det förts diskussioner om lämpligheten av att tidningsföretag är börsnoterade. I det aktuella fallet menar vissa bedömare att det kan vara en fördel för tidningarna att kunna arbeta långsiktigt och inte behöva ta hänsyn till aktiemarknadens ofta kortsiktiga krav, andra pekar på risken för att tidningarna inte kommer att vidta nödvändiga förändringar, när ledningen är utsatt för marknadens granskning. , ett dotterbolag till , som tidigare ägde av aktierna i Syd, som ger ut och , förvärvade resterande av (ägt av famil - jerna , och ). hade tidigare genom en stark ställning på morgontidningsmarknaden i med kranskommuner med en hushållstäckning på mellan och en marknadsandel på mellan (tabell 2.1). Genom köpet av och Alle - handa har blivit helt dominerande tidningsutgivare i /Simrishamnsområdet liksom i . Endast i förekommer en reell konkurrenssituation mellan två av , medan fungerar främst som komplementtidning i Ystads Allehandas kärnområden. Morgontidningsmarknaden i sydvästra 1997. Anm: 1 Avser andel av den totala morgontidningsmarknaden i procent. AB, dotterbolag till , sålde hös - ten 1998 sitt dotterbolag AB till systerbolaget - tidningen . motiverade försäljningen med att bolaget inte var rätt ägare utan att för att kunna utvecklas och överleva behövde samarbeta med de andra kvälls - tidningarna i koncernen. Efter förvärvet har ett omfattande samarbete inletts mellan och (se 2.3.1). förvärvade aktiemajoriteten i genom att köpa av aktierna av en grupp aktieägare som företräddes av Investor och lade ett bud på de aktier som inte ägs av . avsikt är att behålla av aktierna och erbjuda andra tidningsföretag att gå in som minoritetsägare som behåller sina av aktiekapitalet och kvarstår i sin hittillsvarande roll som garant för kontinuiteten i tidningens journalistiska och opi - nionsbildande inriktning (SvD ). är största mediekoncern med en omsättning på 5,4 miljarder norska kro - nor. Koncernen som är hälftenägare i och operationellt ansvarig för , kom genom köpet att bli en av de allra största aktörerna på den svenska dagspressmarknaden. Trots att och står för vitt skilda politiska linjer har det funnits ett visst samarbete mellan de två tidning - arna långt innan de fick samma huvudägare. De har ett gemensamt tryckeri i och driver tillsammans med textdatabasen . Något ytterligare samarbete har inte avise - rats som följd av köp av . Orkla Dagspresse köpte /98 av aktier - na i av (ägd av arbetar - rörelsen i ). Partidistriktet behåller kontrollen över ledar - sidan och får tre av fem styrelseplatser. Orkla Dagspresse ingår i , som är en norsk industrikoncern med en omsättning - jarder kronor, varav medierna svarar för . förvärvade 1996 och 1998 . Alla tre tidningarna ägdes av tidningsföreningar förank - rade i den lokala centerrörelsen. En samordning av tryckningen av de två förvärvade tidningarna planeras. har en dominerande marknadsställning på sin utgivningsort , medan , som är minsta sexdagarstidning, möter i sitt sprid - ningsområde hård konkurrens från . , med som huvudägare, förvärvade Alle - handa av . De övriga tidningarna i koncernen, , Ljusnan, och Alle - handa, har en liberal profil. behåller sin moderata beteckning, men har infört två liberala halvsideskrönikor på Tryckningen flyttades till 1998. konkurrerar inte med någon av de övriga tidningarna i koncernen. , ägd av familjen , köpte Häl - singe-Kuriren av Bo Präntare. Tidningen kommer att fortsätta som lokaltidning i med socialdemokratisk ledarsida. En viss redaktionell och administrativ samverkan mellan de två tidningarna planeras. Tidningarna konkurrerar inte med varandra utan har helt skilda utgivningsområden. Den tidigare minoritetsägaren förvärvade aktiemajoriteten i och uppnådde därigenom av aktiekapitalet. Bolaget ger ut , en riksspridd affärstidning med en upplaga på 10 800 exemplar. förvärvade /98 Nerikes Allehandas aktiepost i och ökade därmed sin ägarandel till . sålde Herenco sin andel på i det bolag som ger ut till , som i sin tur hembjöd posten till de övriga elva delägarna. kommer att överlåtas till ett nybildat bolag som ägs av den tidigare ägaren Dagengruppen, det norska tidningsbolaget , Alliansmissionen och Nybygget. kommer endagstidningen att inkorporeras med Dagen. En tidning har lagts ner , nämligen Östgöten som ut - gavs som en edition i till . Östgöten kom ut med sitt sista nummer . av nyhetskaraktär har förändrat sin utgivning. som ger ut gratistidningen i startade en edition i . - ter , utgiven av det amerikanska datapressförlaget , över - gick 1996 till tvådagarsutgivning och 1998 till tredagarsutgivning. och övergick 1997 till sjudagarsutgiv - ning. Kring aviserades en rad samarbetsprojekt och/eller olika former av ägaröverlåtelser mellan tidningsföretag. Överlägg - ningar rapporterades pågå mellan tidningar i , - land, , , och . Tendenser i förändringar av ägandet Flera relativt entydiga tendenser kan urskiljas i tidningsaffärerna . Det är genomgående större företag som köpt mindre, sällan fusioner mellan jämnstora tidningar. Ett undantag utgörs av Ljusdals- Postens förvärv av den något större . nästan uteslutande varit redan etablerade tidningsföretag som köpt andra tidningsföretag. De nybildade och lokalt förankrade bolag och stiftelser som tagit över är visserligen nya som ägare, men fortsätter i princip den centrala arbetarrörelsens tidnings - verksamhet. Den enda helt nya tidningsägare n är MTG som dock inte kom in på marknaden genom förvärv utan genom start av en gratis - tidning av nyhetskaraktär för att sedan köpa en affärstidning. Ett par tidningsägare som haft sin huvudverksamhet utanför medierna, ägar - gruppen bakom samt finansmannen , har lämnat branschen. Den svenska dagspressen har alltid varit inhemskt äg d, men har de norska medieföretagen etablerat sig som betydande tidningsägare. var tidningsägarna i stor utsträckning verksamma enbart inom dagspressen, nu har flera flermedieföretag som , MTG och Orkla gått in på dagspress - marknaden, som flera dagspressföretag etablerat sig på andra medieområden (se 2. I nästan alla företag ligger aktiemajoriteten hos en enhetlig grupp, en familj, släkt, organisation eller stiftelse. Den typ av splittrat ägande som är vanligt i den norska dagspressen förekommer knappast alls. Tendensen går tvärtom mot en renodling av ägande, något som - niers köp av är ett exempel på, liksom tidigare koncentration av ägande inom samt Stampen med . Även i de börsnoterade dagspressutgivarna kontrolleras aktiemajoriteten av en ägargrupp, släkten respektive . De norska börsnoterade och Orkla har däremot ett mer spritt ägande. dominerande ägare är från den tidigare ägarfamiljen med en ägarandel på 26 pro - cent, den näst största ägaren, Folketryg defondet når . Bland övriga större ägare finns Orkla , medlemmar ur den tidigare ägarfamiljen samt ett antal utländska och inhemska fonder och försäkringsbolag. De tio största ägarna i Orkla utgörs av fonder och försäkringsbolag med ägarandelar på 2,5 - . De svenska tidningskedjorna har i de flesta fall byggts upp regio - nalt, genom att en tidningsägare successivt förvärvat närliggande tid - ningar. Även i flera av de senaste årens tidningsaffärer har det rört sig om denna typ av geografisk expansion. har genom köpet av tidningar i alla utgivnings - områden efter från till med undantag för norra . , Sydsvenska Dag - bladets och förvärv utgör andra exempel - ningsägare flyttat fram sina positioner i närliggande regioner. Flera av de nationella politiska och fackliga organisationerna var tidigare starkt engagerade i tidningsutgivning. Arbetarrörelsens cen - trala organ har i praktiken dragit sig tillbaka som tidningsägare. LO äger visserligen aktiemajoriteten i , men har överlåtit det operationella ansvaret till . Även , med anknytning till , har avvecklat större delen av sitt tidningsengagemang. Om den planerade försäljningen av genomförs återstår endast en minoritetspost i . har gått emot decentraliserings - tendensen inom den partiägda pressen genom att samla sitt tidnings - ägande i två bolag, det av partiet ägda Centertidningar med sex tid - ningar och det lokalt ägda med tre tidningar. Privata intressenter har i flera fall gått in som del - ägare i socialdemokratiska tidningar. I den största och tredje socialde - mokratiska tidningen, och , har arbetarrörelsen behållit aktiemajoriteten men överlåtit nära hälften av aktierna till medieföretag utan anknytning till rörelsen, respektive Orkla. , som vid rekonstruktionen av A- pressens konkurs såldes till en socialdemokratisk tidningsman, har tagits över av ett tidningsföretag med borgerlig anknytning. I alla tre fallen har avtal slutits om att tidningarna skall behålla sin socialdemo - kratiska inriktning. Troligen kommer flera av de ovan skisserade trenderna att fortsätta . Ett ökat utländskt ägande är inte osannolikt, ett par utländska medieföretag har uttalat sitt intresse för den svenska dags - pressmarknaden. Likaså kan det förväntas att ägarkoncentrationen på regional nivå kommer att fortsätta. Det kan vidare inte uteslutas att arbetarrörelsen kommer att söka nya ägarkonstellationer för sina tid - ningar. Den svenska dagspressen har länge haft en mycket stabil ägarstruktur. De familjer som fortfarande utgör en viktig grupp ägare har genom - gående varit engagerade i sina tidningar , som släkten (), släkten (intressen 1888 ak - tiemajoritet 1924), släkten (1898), familjen (ca 1910), familjen (1926), familjen () och familjen (1931). Arbetarrörelsen byggde upp en landsomfattande press decennierna . Merparten av dagens största tid - ningsägare har således funnits på mark naden en mycket (Tabell 2.2). De 20 största ägarna inom flerdagarspress ( 3/v) 1998. Källa: Bearbetning efter TS upplageuppgifter . Anm: 1 Ägande av uppdelat på LO Media och . 2 Inkl av och Tidnings upplaga . Rekonstruktionen efter A-pressens konkurs 1992 innebar att antalet tidningsägare ökade genom att koncernens tidningar överfördes till ägare förankrade i den lokala arbetarrörelsen. Ägarkoncentrationen mätt i marknadsandelar kom på grund av denna omstrukturering av arbetarrörelsens press att minska något , medan den har ökat något (tabell 2.3). Ägarkoncentration inom flerdagarspress ( 3/v). De två största ägarna De fyra största ägarna De åtta största ägarna De sexton största ägarna Källa: Bearbetning efter TS-Boken 1979, 1994 och 1998. Anm: 1 Om hela upplaga förs till uppgår de två största ägarnas andel till . Om arbetarrörelsens och centerrörelsens liksom de liberala tid - ningskonsortierna sammanförs till var sin grupp underlättas jämförelser mellan olika ägargrupper. Av de sexton största ägargrupperna 1998 återfanns alla utom en bland de tjugo största ägarna tidi - gare (tabell 2.4). Två ägare har lämnat branschen, släkten och 1992 respektive 1998. Endast en ägare, , är helt ny som tidningsägare i . Den största förändringen är att genom förvär - ven av och blivit en av lan - dets största tidningsägare. har ökat sin andel av dagspressmarknaden . Trots flera tidningsför - värv har dock gruppen inte ökat sin andel beroende på upplageförluster. Arbetarrörelsen har förlorat marknads - andelar, främst på grund av den partiella försäljningen av , men även gruppens landsortstidningar har minskat både i antal och i upplaga. Familjen har minskat sin marknadsandel genom försälj - ningen av GT, som inte helt kunnat kompenseras genom förvärvet av halva . har några ägargrupper, Dag - blad, , och , ökat sina andelar främst genom köp av tidningar. Med undantag för förvärv har inte de ovan relate - rade transaktionerna mer än marginellt påverkat styrkeförhållandena på dagspressmarknaden. Koncentrationsgraden inom branschen har varit mycket stabil ( tabell 2.5). De 12 största ägargrupperna inom flerdagarspress ( 3/v) 1998. -0,1 -7,1 -4,0 -2,7 -1,3 -1,8 -1,1 -0,1 -0,1 -0,3 -0,7 -5,1 -5,1 -4,4 -4,7 Källa: Bearbetning efter TS upplageuppgifter . Anm: 1 Ägande av uppdelat på Arbetarrörelsen och 2 Tidningar ägda av organisationer i arbetarrörelsen och centerrörelsen samt av två liberala konsortier har sammanförts till var sin grupp oberoende av juridiskt ägande. 3 Inkl. av och Tidnings upplaga. Ägarkoncentration inom flerdagarspress ( 3/v). Arbetar- rörelsens och centerrörelsens samt de liberala konsortiernas tidningar sammanförda till var sin grupp. De två största ägarna De fyra största ägarna De åtta största ägarna De sexton största ägarna En jämförelse mellan olika ägarformer visar vissa förskjutningar (tabell 2.6). De privatägda liksom de stiftelseägda tidning - arna har ökat sin andel något på bekostnad av de organisationsägda. En stor del av förändringarna är en följd av omstruktureringen av arbetar - rörelsens press, framför allt försäljningen av halva till och överlåtelser av vissa tidningar till stiftelser med anknyt - ning till arbetarrörelsen. Svenska Dagbladets övergång från stiftelseägd till privatägd tidning är en annan viktig förändring. Ägarformer inom flerdagarspress ( 3/v) 1978 och 1997. Källa: Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1998. Landsortstidningarna har av tradition haft en stark ställning på den svenska dagspressmarknaden, med ungefär hälften av den totala dags - pressupplagan. De lokalt förankrade familjerna som alltid spelat en viktig roll som ägare i landsortspressen är fortfarande en av de stora ägargrupperna (tabell 2.7 och tabell 2.8). Flera av de familjeägda företagen har utvecklats till tidningskedjor. En rad familjeägda tid - ningar har övertagits av i regel partipolitiskt och lokalt förankrade stiftelser. Efter A-presskoncernens upplösning har stif - telseformen i flera fall använts för de lokala bolag som övertagit de tidigare A-presstidningarna. Till skillnad från många andra länder har den svenska storstadspressen aldrig haft några betydande ägarintressen i landsortspressen. Ägargrupper på landsortspressmarknaden . Upplaga och marknadsandel. Tio helägda och fyra hälftenägda Centertidningar, m fl Källa: Bearbetning av TS-Boken 1998. Olika ägartypers andel av landsortspressens ( 3 nr/vecka) upplaga 1997. varav familjer i landsorten Källa: Bearbetning av uppgifter i Nordicoms Databas över svenska medie - företag. Anm: Ägarförändringar 1998 inbegripna. Skånska Dagbladets ägande av ingår i kategorin centerpartistiska organisationer ej i storstadspress Släkten och familjen är starkare på intäkts- än på upplagemarknaden på grund höga annonsintäkter och hög periodicitet (Tabell 2.9). Det motsatta förhållandet råder för de flesta av övriga ägarna. Arbetarrörelsen med sina höga andel av lågtäckningstidningar är ett exempel på en sådan ägargrupp. Tidningsföretagens resultat kan variera kraftigt år . Enligt Presstödsnämndens undersökningar har Bonniersfären under åren 1995- 97 svarat för en betydande andel av den svenska dagspressen s totala resultat med 56, , mycket tack vare att av totalupplagan stått för av totalresultatet. redovisar visserligen en mindre nettovinst, men gruppens samtliga tidningar, för - utom tre, skulle utan presstödet ha gått med förlust. redovisade den nyförvärvade en förlust efter presstödet , medan gick med vinst. Alla de större ägarna av landsortspress redovisade positiva resultat, även om några av dem hade låg nettomarginal. Ekonomiskt resultat för ägargrupper på den svenska dagspress- marknaden . -4,6 -2,1 Källa: Bearbetning av årsredovisningar 1997 för företag ägda av respektive ägargrupp samt av Dagspressens ekonomi 1997. Anm 1 Pro forma inkl . . 2 Avser rörelseresultat respektive rörelse - marginal. 2.2Dagspressägarnas position på marknaden Dagspressmarknaden i utgör inte en enhetlig nationell marknad i samma utsträckning som TV-, bok-, skiv-, tidskrifts- och filmmarkna - derna. Det utmärkande draget för dagspressen är i stället de lokala marknadernas centrala ställning. Marknader där de nationella aktörerna får underordna sig de lokala. Avgränsningarna av de lokala marknaderna faller sig i regel natur - liga men kan i vissa fall vara problematiska. TS-Boken använder A- regionerna som grund för sin uppdelning i olika delmarknader. En ytterligare uppdelning på kommunnivå görs också. Samtliga tidningars upplaga och hushållstäckningstal redovisas på båda nivåerna. I föreliggande undersökning har A-regionnivån använts. I regel ger den en god bild av marknaderna. Några A-regioner består dock av två distinkta dagstidningsmarknader. Det gäller t.ex. /och /, där två lokaltidningar har en dominerande ställning i var sin del av regionen. Täckningstal har länge varit ett centralt begrepp vid analys av tid - ningarnas styrka på marknaden. Här kommer täckningstalen att använ - das dels för att studera ägargruppernas totala täckning av delmarkna - derna, dels för att undersöka ägargruppernas marknadsandelar på tre typer av marknader, nämligen för lokala morgontidningar, för kvälls - tidningar samt för nationellt spridda morgontidningar. Vid marknadsanalyser av dagspress utgår man i regel från de enskilda tidningarnas täckningstal. Här skall i stället ägarnivå använ das, för att försöka skapa en bild av i vilken utsträckning en ägargrupp lyckas täcka en delmarknad. Ett problem med denna typ av mätning är de hushåll som läser två eller flera av en ägargrupps tidningar. Den vanligaste formen av dubbeltäckning är kombinationerna morgontid - ning/kvällstidning och sexdagarstidning/tredagarstidning. I det förra fallet förekommer dubbelläsning framför allt på utgivningsorterna. Den andra typen existerar inom på ett par marknader. Två ägargrupper, och arbetarrörelsen/, har tid - ningar som är spridda över hela landet (tabell 2.10). nådde 1997 dock inte i hushållstäckning i fler än tre områden, , och . Genom köpet av GT ökade sin täckning i från . Arbetarrörelsen dominerade i några områden, , och , men i över hälften av re - gionerna låg täckningen . De övriga tidningsägarna hade i stor utsträckning koncentrerat sig till en landsdel, där de i regel hade en hög täckning. flera A-regioner 1997. Totalt 70 A-regioner. Källa: Bearbetning efter TS-Boken 1998 . Dagspressen behandlas ofta som en marknad. Den kan dock delas in i tre typer av marknader, nämligen den lokala morgontidningsmarkna - den, kvällstidningsmarknaden samt marknaden för nationellt spridda morgontidningar. De lokala morgontidningarna sprids på ett stort antal, i regel väl av - gränsade marknader. Det kan dock vara problematiskt att avgöra inom vilka områden storstadstidningarna bör betraktas som lokaltidningar. I regionerna närmast utgivningsorten kan de nationella morgontidning - arna nämligen även fylla funktionen som lokaltidning, kanske framför allt för pendlare. I undersökningen har dessa tidningars utgivning i an - gränsande utgivningsområden räknats in i lokaltidningsmarknaden. Den typiska svenska lokala tidningsmarknaden domineras av en ägargrupp. I 45 av 70 A-regioner hade den störste ägaren 1997 en marknadsandel (tabell 2.11). I endast nio regioner 1 fanns en någorlunda jämn konkurrens, varav endast i en av de femton största kommunerna nämligen . En viss konkurrenssituation fanns i ytterligare ett tjugotal områden, där den mindre tidningen hade en marknadsandel på mellan . Av de större regionerna återfanns endast och /i den sistnämnda katego - rin. I fyra av landets största kommuner, , , och , behärskade den största tidningen av marknaden, i ytterligare fem mellan . 1 , , , , , , , och . I /, /och /är konkurrensen jämn på A-regionnivå, men områdena består av två marknader med var sin dominerande tidning. Marknadsandelar på lokaltidningsmarknaden för de större ägargrupperna i svensk dagspress 1997. Källa: Bearbetning efter 1998 . Många regioner domineras helt av var sin ägargrupp. och är ensamma utgivare av flerdagarstidningar i respek - tive . Båda grupperna har dessutom en stark ställning i var sin del av . I och angränsande områden dominerar Andergruppen. I tre län i sydöstra är Stiftelsen ledande tidningsutgivare genom Sydostpress. Nya Stiftel - sen äger ledande tidningar efter . I dominerar Bengtsson-gruppen. Några grupper har ett geografiskt spritt ägande. Centerrörelsen är starka i några områden i och runt . De liberala konsortierna dominerar i och . Släkten når en marknadsandel i , och . Arbe - tarrörelsen nådde över 20 procents marknadsandel på 22 delmarknader, men endast i tre områden, , och . I 33 regioner ligger den socialdemokratiska pressens andel under 5 pro - cent. har antalet marknader där den dominerande ägaren har en marknadsandel mer än fördubblats. Flera möjliga orsaker till den ökade ägarkoncentrationen på de enskilda delmarkna - derna kan urskiljas. I några fall beror förändringen på att konkurre - rande tidningar lagts ner, som i , , , och . Det finns en klar tendens mot att tidningarna koncentrerar sig allt - mer på sina kärnområden och medvetet drar tillbaka sin olönsamma bevakning av orter i spridningsområdets periferi. Arbetarrörelsens press byggdes en gång upp med ambitionen att bevaka ett län, som i regel innefattade flera delmarknader. Många socialdemokratiska tid - ningar har alltmer börjat att koncentrera sina resurser till utgivnings - regionen. Exempel på områden som övergivits är , och /. I har Arbetet lagt ner flera lokalredaktioner för att i stället satsa mer på . Även flera större landsortstidningar som , och har lämnat vissa perifera områden. har dock ett par förstatidningar satsat på att öka sin täckning utanför sitt egna utgivningsområde, nämligen i och Ljusnan i . utkom fler än en tidning på sjutton orter i (tabell 2.12). I en stad, , utgavs tre tidningar, där dock Skånska Dag - bladet hade huvuddelen av sin spridning utanför utgivningsområdet. I de sexton tvåtidningsstäderna fanns socialdemokratiska tidningar i fjorton. På endast en plats förutom , konkurrerade två bor - gerliga tidningar med varandra, nämligen i där familjen och var inbe - gripna i en hård strid. Utgivningsort och upplaga 1997 för dagstidningar på konkurrensorter. täckning utgiv upplaga % Källa: Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1994 samt 5/1997 . Anm: 1 Relation = /andratidning 2 edition i 3 . I tre utgivningsområden, , och , är konkur - rensläget jämnt. I har visserligen och Dala-Demo - kraten relativt likvärdiga upplagor, men den senare har ett större sprid - ningsområde där den möter konkurrens från andra tidningar i - son-gruppen, som totalt har en mer än dubbelt så stor upplaga som den socialdemokratiska tidningen. I är större än i utgivningsområdet, medan förhållandet är omvänt för hela spridningsområdet. På några orter, , , , där relationen mellan tidningarna är mindre än två föreligger en reell konkurrenssituation, medan i och är styrkeförhållandena så ojämlika att det är svårt att tala om verklig konkurrens. I har upplagegapet vuxit från 2 800 exemplar 1978 till 23 300 1997, till en viss del beroende på att Folket begränsat sitt spridningsområde . I och har förlorat marknadsandelar. Det finns ingen entydig tendens att de stora tidningarna ökar på de mindres bekostnad. Det mest kända exemplet på en andratidnings upp - gång är som under ett tiotal år kring ökade sin marknadsandel från 25 till något , men är något mindre än . I har kraftigt ökat sin upplaga på sin lokala konkurrents bekost - nad. I har ökat sin marknadsandel både i förhållande till och hela Bengtsson-gruppen. Andratid - ningarna har noterat mindre andelsökningar även i och på - land. I de tre städer, , som förlorat en tidning har den kvarvarande tidningen endast marginellt ökat eller i ett fall minskat sin upplaga. Lokaltidningarnas sammanlagda täckning i de tre regionerna har minskat med 20, .