sou · GNB3110 · 2000-01-01 00:00:00 — 66 Utvecklingstendenser av betydelse Denna process resulterar i tre formella styrdokument för För- svarsmaktens FoT-verksamhet; ·en FoT-Strategi, som ger övergripande inriktning på 10–och som förnyas . ·ett FoT-Program, som ger en inriktning och som överarbetas . ·årliga kontrakt mellan Försvarsmakten och den myndighet, t.ex. FOA, som skall genomföra uppdragen. Här definieras projektens målsättning, milstolpar, budget och det sätt på vilket resultat och kunskap skall återrapporteras. Fakturering och betalning sker sedan mot överenskomna milstolpar. Dessa kontrakt summeras till ett årligt samlat styrdokument Forskningsprogram för Försvarsmakten. Den organisation som driver denna process har i stort följande fyra nivåer; 1.Ett 20 tal Forsknings- och Teknologi grupper (FoT-grupper), som var och en har ansvar för inriktning och uppföljning av ett definierat forskningsområde, t.ex. vapen och skydd eller sensorer över ytan. Varje FoT-grupp leds av en officer från För- svarsmakten och har deltagare från såväl kunder inom För- svarsmakten som från FMV och berörda försvarsforsknings- organisationer. 2.En FoT-ProjektGrupp, som samordnar och prioriterar verk- samheten mellan de olika forskningsområdena och lämnar för- slag till ett avvägt forskningsprogram för Försvarsmakten. 3.En FoT-Konferens, där representanter på senior nivå från För- svarsmakten, FMV, FOA, FFA och FHS granskar forsknings- program och förslag till långsiktig inriktning och diskuterar principiella FoU-frågor. 4.Militärledningen, som överlägger innan överbefälhavaren beslutar om forskningsstrategin, forskningsplanen samt det årliga forskningsprogrammet för Försvarsmakten. Utvecklingstendenser av betydelse 67 Av uppenbara skäl är koordineringsproblemen störst inom civilt försvar. ÖCB skall enligt sin instruktion samordna frågor om gemensam försvarsforskning för det civila försvaret. ÖCB skall också verka för övergripande samverkan mellan militärt och civilt försvar samt utveckla kunskaper om de ömsesidiga kraven inför och under höjd beredskap. ÖCB disponerar ett särskilt anslagsbelopp om för gemensam forskning inom civilt försvar. De enskilda myndigheterna avdelar därutöver sammanlagt avsevärt större belopp för forskning och teknologiförsörjning inom sina respek tive myndighetsanslag. är det emellertid svårt att dra en tydlig gräns mellan vad som är verksamhet riktad mot en myndighets fredstida uppgifter och vad som är föranlett av de särskilda totalförsvarsuppgifterna. Beträffande ÖCB:s forskningssamordning sker den för närva- rande på två sätt. Det ena är att söka upp lämpliga forskare eller forskarmiljöer för att initiera forskning inom områden där det dels finns kunskapsluckor, dels behövs forskarstöd för att utveckla delar av de civila delarna av totalförsvaret. Det andra sättet är att ÖCB regelbundet inbjuder universitet, högskolor, FOA och andra forskningsinstitutioner att inkomma med förslag till projekt för kunskapsuppbyggnad rörande utveck lingen av de civila delarna av totalförsvaret. Till sin hjälp för att bedöma den vetenskapliga kvaliteten i projektförslagen har ÖCB ett vetenskapligt råd. Detta består av åtta erfarna forskare, vilka representerar olika lärosäten och discipliner. Det vetenskapliga rådet sammanträder under generaldirektörens ordförandeskap. Beslut om att genomföra forsknings projekt fattas av generaldirektören. 68 Utvecklingstendenser av betydelse Exempel på forskningsprojekt som har initierats av ÖCB är: ·det civila försvarets ledningssystem ·nationell krishantering i ett internationellt perspektiv ·Säkerhets- och miljöproblem i ÖCB har ett program för att sprida forskningsresultat. Det omfattar bl.a. forskardagar, seminarier, skriftliga rapporter, artiklar i veten- skapliga tidskrifter och informationsspridning via Internet och myndighetens tidskrift eller särskilda temaskrifter. avser ÖCB ge ut en årlig sammanställning av slutförd forskning med en kort sammanfattning av samtliga projekt. Regeringen har i de senaste regleringsbreven begärt en redo- visning av forskningsuppdragens omfattning och resultat. Systemet med utökad uppdragsfinansiering för forskning och utveckling rörande totalförsvaret har tillämpats . Regeringen avser att utvärdera effekterna av uppdragsfinansieringen. 3.5.1Jämförelse med vissa andra länder NATO-länderna har en ett välutvecklat samarbete rörande forskning och teknologi. Samarbetet är främst inriktat på informationsutbyte men det finns också en viss projekt- verksamhet. Partnerskapsländerna (NATO/PfP) ges nu i viss utsträckning möjlighet att ta del av information inom FoT-områ det. Ett annat internationellt forum för forskningssamverkan är WEAG (), där har ett samverkansavtal om att få delta i projektverksamheten. Denna är emellertid av ringa omfattning och kommer att påverkas av det samarbetsmönster som är under diskussion mellan de sex ledande försvarsindustriella nationerna i , nämligen , , , , och , det s.k. sexnationersinitiativet. Inom ramen för detta samarbete Utvecklingstendenser av betydelse 69 finns det förslag om att utveckla en relativt omfattande samverkan på FoT-området mellan de berörda nationerna och mellan dessa och den europeiska försvarsindustrin. På grund av den nära relationen mellan civil och militär flygteknik är samarbetsformerna på flygområdet något annorlunda än för övrig försvarsforskning. Svensk flygteknik har en lång tradition av tekniksamverkan med utländska forskningsorga- nisationer och företag i såväl som i . Utvecklingen i har inneburit multinationella forskningsprogram för såväl civil som militär flygteknik samt inom olika rymdprogram. FFA deltar, tillsammans med och Aero (VAC), i många projekt såväl inom EU:s ramprogram som inom GARTEUR (se avsnitt 3.5.2) och . Samarbetet mellan flygforskningsinstituten har formaliserats inom ramen för EREA (se avsnitt 3.5.2) Ett genomgående drag i det internationella samarbetet på mul- tilateral nivå är att det ofta råder stora skillnader mellan de mindre nationerna och de ledande nationerna, i synnerhet , Storbri- tannien och . Denna skillnad accentueras vad gäller om- fattning av finansiella engagemang och kompetensbredd mellan de stora och de mindre länderna inom det försvarsorienterade FoT- området. Tendensen är således den att , , och i viss mån har allt större motivation att samverka bilateralt eller i mindre grupperingar dem emellan. Andra nationer kan endast i mindre omfattning rättfärdiga en plats i ett sådant samarbete. Det ovan nämnda sex nationernas samarbete visar att genom sin hittillsvarande satsning och kompetens inom FoT- området och sin försvarsindustriella verksamhet faktiskt bedömts så intressant att vi inbjudits att deltaga i den inre cirkeln av de ledande västeuropeiska nationerna. I och med att möjligheterna öppnats för ett sådant svenskt, internationellt samarbete inom FoT-området har samarbetspropåer kommit till del, inte bara på det multilaterala området utan också bila teralt, där t.ex. och kraftigt ökat kontakterna med och där ett flertal viktiga projektsamarbetsavtal kunnat slutas. 70 Utvecklingstendenser av betydelse 3.5.2Aktuella internationella samarbetsformer och avtal Som forskningsorganisation har FOA ett mycket brett internatio- nellt kontaktnät. Forskarna är en del av det internationella veten- skapliga samfundet. Man publicerar artiklar, avhandlingar och deltar i symposier och konferenser. Som en organisation med inriktning på tillämpad forskning har FOA också mycket omfat- tande kontakter med internationella experter inom teknologiområden av betydelse för det svenska försvaret. Även om möjligheten redan tidigare funnits att ingå FoT-inrik- tade avtal, så har inneburit en stark expansion av projektsamverkan med andra länders statliga forskningsorganisa- tioner. Den formella grunden för samverkan är för svensk del ett tjugotal samverkansavtal, MoU (Memorandum of Understanding), på regeringsnivå. De ger direkt eller indirekt möjlighet till FoT- samverkan mellan FOA och dess utländska motsvarigheter. har därmed också FOA:s internationella engage- mang ökat. Tendensen är att den mellanstatliga samverkan rörande försvarsrelaterad forskning och teknologiförsörjning växer snabbt I allt väsentligt är den projektsamverkan som sker inom MoU- verksamheten inriktade på de ledande försvarsindustriella länderna dvs. , , , , . av projektsamarbetet och diskussioner om sam- verkan ligger i denna grupp. Utvecklingstendenser av betydelse 71 Samarbetsavtalen är av olika karaktär och kan omfatta: ·uppdelning av arbetsuppgifter inom forskningsprojekt ·jämförande provning och analys I det internationella samarbetet har FOA också en väl utvecklad relation med främst inom ramen för avtal, för vilka FMV varit avtalsslutande part. Flygtekniska försöksanstalten (FFA) Målet för FFA:s internationella samverkan är att effektivisera forskningsinsatser och kunskapsuppbyggnad samt att bygga upp ett kontaktnät för framtida fördjupad samverkan med europeiska forskningsinstitut och industrier. FFA deltar i ett stort antal sam- arbetsprojekt med utländska forskningsinstitut och industrier, vilka genomförs inom ramen för flera olika fora, såsom EU:s rampro- gram, GARTEUR och . Samarbetet mellan flygforsknings- instituten har formaliserats inom ramen för . FFA samt och har /90 deltagit i flera sam- arbetsprojekt under olika faser av EU:s flygtekniska program (/EURAM). har FFA deltagit i arton projekt inom EU:s 4:e ramprogram. Sex av dessa avser vindkraftprojekt inom JOULE-programmet. Ett antal nya projekt inom fjärde ram- programmet har påbörjats och kommer att pågå . För femte ramprogrammet (1999-2002) har ett flygtekniskt program med väsentligt större omfattning – – beslutats. Första ansökningsomgången till detta har för FFA:s del resulterat i tolv nya projekt. 72 Utvecklingstendenser av betydelse GARTEUR (Group for in EURope) GARTEUR innebär ett samarbete på regeringsnivå mellan Frank- rike, , , , och Tysk- land. Målet är att stärka samarbetet inom flygteknisk forskning. Avtalet som reglerar GARTEUR-samarbetet omfattar såväl civil som militär flygteknik. Det praktiska samarbetet sker i forskningsprojekt, där såväl forskningsorganisationer som flygindustrin deltar. medverkade FFA i åtta GARTEUR-projekt, i flera fall tillsammans med . Några av dessa avslutas och några nya är klara att påbörjas. GARTEUR har , i en dialog med flyg- industrins och flyginstitutens organisationer, initierat utveckling av en gemensam policy med prioriteringar för flygteknisk forskning och teknikutveckling. Denna skall utgöra grund för såväl natio nella satsningar som för EU-program inom området. Som en start för ett bredare samarbete genomförs en defini tionsfas för gemensamma forskningsprogram inom ett antal teknikområden. AEREA-samarbetet (lishments in Aeronautics) etablerades genom undertecknade av ett associationsavtal tillsammans med italienska CIRA, tyska DLR, engelska , spanska , holländska NLR samt franska ONERA. Ett namnbyte från AEREA till EREA har seder- mera blivit nödvändig på grund av namnkollision med ett italienskt företag. FFA:s samarbete och nätverksbyggande med övriga euro- peiska flygforskningsinstitut inom EREA är en viktig satsning . Målet för samarbetet är att stärka teknologibasen för den euro- peiska flygindustrin och att på ett effektivt sätt förse flygindustrin och andra intressenter med teknologi. Utvecklingstendenser av betydelse 73 innebär ett utvecklat forskningssamarbete, som bl.a. innehåller integrerade forskargrupper. Samverkan för ett rationellt utnytt jande av olika provningsanläggningar (t.ex. vindtunnlar) och därtill hörande mät- och försöksteknik är en annan viktig inriktning. undertecknades ett nytt avtal som innebär en utvidgning och formalisering av samarbetet. Det nya avtalet innebär att samarbetet utvidgas till att omfatta hela det flygtekniska området – civil, militär och rymdrelaterad flygteknik. Det ursprungliga avtalet var begränsat till civil och dual-use teknik. Det nya avtalet innebär också att EREA får en legal status, vilket bl a möjliggör att EREA kan träffa gemensamma överenskommel ser med andra organisationer, t ex och . Några resultat och erfarenheter från EREA-samarbetet sam- manfattas i följande punkter: ·Samarbetet inom EREA har lett till att en mängd nätverk har etablerats på såväl teknisk nivå som på managementnivå. EREA har status som flygforskningsinstitutens samverkansorgan gentemot EU, flygindustrin (AECMA och Airbus), etc. ·För samarbete med Airbus har etablerats EREA-grupper inom fyra definierade områden (safety, human factors, new configu- rations, environment) med en kontaktperson för varje område. ·Instituten samverkar i många olika forskningsprojekt, vilka genomförs inom GARTEUR, inom EUs ramprogram, inom EREA samt bilateralt. ·Beträffande provningsanläggningar har kartläggningsarbeten genomförts inom flera områden, nämligen vindtunnlar, simu- latorer, superdatorer och provflygplan. Samarbetsprojekt har etablerats vad gäller samkörning mellan simulatoranläggningar, utveckling av ny mätteknik m.m. Bi- och trilaterala konstella- tioner har etablerats för samverkan kring vindtunnlar – exem- pelvis har tyska DLR och holländska NLR fört samman alla sina vindtunnlar i ett gemensamt bolag. 74 Utvecklingstendenser av betydelse Inom ramen för bilaterala samverkansavtal utvecklas FFA:s sam- arbete främst med engelska men också med forsknings- organisationer i såsom och . Som ett led i ansträngningarna för svensk JAS-export har FFA knutit kontakter med flygforskningsorganisationer i några poten- tiella kundländer främst , och . Med tjeckiska VZLU har ett samarbetsprojekt genomförts och ett par nya projekt initierats tillsammans med CSIR/Aerotek i . FMV har avseende materielförsörjning bilaterala informations- utbytesavtal med t.ex. , , , samt med de nordiska länderna. Härutöver verkar FMV inom ramen för NATO/ PfP i olika materielorienterade grupper för att bidra till ökad internationell interoperabilitet. FMV deltar också inom WEAG och OCCAR i materielrelaterade frågor. Försvarshögskolan (FHS) FHS har internationellt samarbete såväl inom forskning som undervisning. Sålunda sker t.ex. utbildning inom telekrigsområdet vid i Monterey, . Utbyte av lärare och elever sker med de nordiska ländernas försvarshögskolor. De internationella kurserna ökar i omfattning. Vid den senaste Exercise Georgeland, en övning i konflikthantering och freds- främjande operationer, fanns deltagare från ett tiotal länder. Ett samarbetsavtal vad gäller forskning och utbildning diskute- ras med finska försvarshögskolan. FHS samarbetar med . Utvecklingstendenser av betydelse 75 Inom Partnership for Peace deltar FHS aktivt i etablerandet av ett konsortium för försvarshögskolor och säkerhetspolitiska insti tut. Inom ramen för detta bedrivs kurser med internationellt deltagande. FHS har koordineringsansvaret för svenskt deltagande – både civilt och militärt – i folkrättsutbildningar. Inom forskningen sker samarbete med försvarshögskolorna i och , verksamhet i Jor- danien, och . Inom det ledningsvetenskapliga området diskuteras olika former av internationellt samarbete, bl.a. med . utsågs FHS till for the Study of Transformational Leadership, ett samarbete mellan bl.a. , , , , och . uppdrag omfattar inte att bedriva forskning med egen personal och inom sin egen organisation. SoS har emellertid en viktig roll i totalförsvaret som samordnare och beställare av forskning och utveckling relaterad till totalförsvarssrollen. I detta sammanhang är det utomordentligt viktigt att relevanta vetenskap- liga data utnyttjas i myndighetens arbete. Beredskapsenheten vid är engagerad i ett EU- projekt inom området katastrofmedicin. Projektet leds av Neder- länderna. I projektets nuvarande första fas (som avslutas ) behandlas inte forskning eller NBC-frågor. I en andra fas planeras dessa frågor komma att få en framträdande plats. Totalförsvarets skyddsskola (SkyddS) SkyddS har inga egna internationella samarbetsavtal inom för- svarsforskningsområdet. För sådana avtal svarar FOA, FFA och FHS. 76 Utvecklingstendenser av betydelse Det framtida internationella FoT-samarbetet kan förväntas bli alltmer viktigt för och få allt större omfattning. Samarbetet kommer sannolikt att utvecklas i två tydliga riktningar. Den ena riktningen innebär att det tekniskt vetenskapliga sam- arbetet på mer grundläggande kunskapsnivå utvecklas mellan forskningsorganisationer och forskningsgrupper. Ett sådant sam- arbete på det inomvetenskapliga planet kräver en svensk entrébiljett i form av framstående och internationellt erkänd forskarkompetens, s.k. kunskapstorn. Den andra riktningen innebär att ett mera tillämpat FoT-sam- arbete sannolikt kommer att utvecklas kopplat till ett vidgat inter- nationellt materiel- och industrisamarbete. Detta samarbete kommer att struktureras i system/delsystem, t.ex. flygsystem eller robotsystem. Varje sådant samarbetsprojekt kan förväntas omfatta ett flertal teknik- och vetenskapsområden. Denna typ av samarbete har ett bredare deltagande och kan omfatta industrier, anskaffande myndigheter och forskningsinstitutioner. Även här måste ha intressanta nisch-kompetenser för att vara en internationellt sett intressant partner. En sådan nisch är flyg- och rymdområdet. Flygindustrin har där en särställning vad gäller internationell integration och kopp- lingen mellan civil- och militär teknik. Det är därför viktigt att hålla samman landets flygtekniska FoT-verksamhet så att den passar in i de samverkansmönster som utvecklas internationellt. En sammanhållen flygrelaterad verksamhet ger bättre möjlighet till integration med europeisk flygteknik. avser att tillsammans med BAe bli en integrerad del av europeisk flygindustri. FFA:s samverkansavtal med övriga euro- peiska flygforskningsinstitut inom EREA öppnar möjligheter till samarbete och integration inom flygteknik i vid mening. Den långsiktiga visionen för EREA-samarbetet innebär ett utvecklat forskningssamarbete som bl.a. innehåller forsknings- grupper med gemensam management (). Nyckelordet är ömsesidigt beroende ( interdependence). Utvecklingstendenser av betydelse 77 En första start mot en sådan utveckling har påbörjats med fördjupad samverkan mellan tre till fyra institut inom utvalda teknikområden. FFA har en central roll i EREA-samarbetet. Den ger goda möj- ligheter till integration med europeisk flygteknisk forsknings- och provningsverksamhet. Projektsamverkan bilateralt eller mellan ett fåtal länder kommer att vara av central betydelse . Multilateralt samarbete inom en förnyad och effektiviserad europeisk samarbetsform kan komma att få ökad betydelse. Likaså kommer det bilaterala sam- arbetet med länder utanför att ha stor betydelse. I dessa sammanhang kommer och också i en överblickbar framtid att vara helt dominerande. FoT-samverkan som del i mot- köpsaffärer kan också komma att få stor betydelse. För att kunna hantera ett vidgat och diversifierat internationellt samarbete kommer det att krävas en bättre nationell samordning mellan departement och bl.a. FM, FMV och de totalförsvarsinrik- tade forskningsinstitutionerna. Utredningen 2000 (U 1997:94) har i sitt betänkande Forskningspolitik (SOU 1998:128) bl.a. lämnat förslag om hur den nationella forskningen bör styras, organiseras och finansieras. Regeringen har i propositionen (1998/99:94) Vissa forsknings- frågor givit en första reaktion på utredningens förslag och de remissynpunkter som har lämnats på utredningen. Regeringen anmäler där att den avser återkomma med en forsk- ningspolitisk proposition. Som ett led i den kommande översyn vill regeringen att en mer ingående analys görs i form av en utredning inom med anlitande av extern expertis. Det nya utredningsuppdrag som har aviserats i propositionen Vissa forskningsfrågor bör enligt regeringen omfatta uppgiften att redovisa den nuvarande verksamhetens omfattning samt inrikt- ningen av organisationens uppbyggnad och arbetssätt. Särskild uppmärksamhet bör ägnas vilka beslutskriterier som tillämpas vid 78 Utvecklingstendenser av betydelse beslut om anslag till forskning samt hur de vetenskapliga bedöm- ningarna respektive relevansbedömningarna görs. Regeringen anger att följande utgångspunkter bör gälla vid den kommande utredningens förslag till ny myndighetsorganisation: ·De medel som avsätts för forskning måste fördelas med utgångspunkt i krav på hög inomvetenskaplig kvalitet. ·De medel som avsätts för forskning till stöd för verksamheten inom ett visst samhällsområde måste fördelas också med utgångspunkt i relevansen för området. ·Samspelet mellan olika slag av forskning och samhälle måste utvecklas. ·Ansvarsförhållandena mellan olika myndigheter måste vara tydliga. Det måste finnas adekvata former för att ge stöd till tvärvetenskaplig forskning. Arbetet med att fördela forsknings- resurser måste bedrivas effektivt. Regeringen anser att i dessa utgångspunkter ligger att antalet myn- digheter kan minska jämfört med . Den kommande utred ningens uppdrag bör därför omfatta att lämna förslag i fråga om vilka myndigheter med forskningsfinansierade uppgifter som skall finnas och precisera ansvarsområdet för var och en av dem. För slag bör också lämnas när det gäller hur ledningen av de forsk- ningsfinansierade myndigheterna skall organiseras, framför allt avseende beslutsorganens utformning, vilken kompetens de skall innehålla och vilka intressen de skall företräda. Regeringen anser vidare att utredningen om den så finner lämpligt skall kunna lägga fram förslag om myndigheter som svarar för fördelning av medel från mer än ett utgiftsområde på statsbudgeten. 4Överväganden och slutsatser rörande principiell fördelning av kompetenser och ansvar samt organisationsstruktur i stort skall kunna tillgodose total- försvarets behov av forskningsinsatser. Det primära målet är att behålla, stärka och utveckla kompetenser som är strategiska för eller där har eller kan skapa konkurrensfördelar genom en internationellt erkänd och efterfrågad kapacitet. Ett sekundärt mål är att den framtida organisationen för försvars- forskning skall kunna styra, följa upp, utvärdera och kontrollera forskningsbehov och -insatser för sektorn totalförsvar, genom- föra den forskning som bör bedrivas inom landet samt stödja sådana tillämpningar som kan leda till högteknologisk produk tion i . Försvarsforskningen i är i huvudsak uppdragsstyrd. Huvud- delen av uppdragen kommer direkt eller indirekt från Försvarsmakten. Det totalförsvarsinriktade forskningsbehovet har 80 Överväganden och slutsatser ... emellertid vidgats genom de senaste årens breddning av det säkerhetspolitiska begreppet och en tydlig politisk vilja att utöka användningen av totalförsvarets resurser i hela skalan från fred till krig. Mot den bakgrunden finns det skäl att se över både gräns- dragningen till andra forskningsområden och de rutiner som leder fram till de totala satsningarna på totalförsvars relaterad forskning samt hur forskningsuppdragen utformas och fördelas. Totalförsvarsbegreppet är inte helt entydigt. I lagen (1992:1403) om totalförsvar definieras totalförsvar som den verk samhet som genomförs för att förbereda för krig. Totalför svar består av militär verksamhet (militärt försvar) och civil verk samhet (civilt försvar). I krig är totalförsvar all verksamhet som då skall bedrivas. Lagen i sin nuvarande lydelse föreskriver emellertid också att totalförsvarsresurser skall utformas så att de kan användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser och för att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrest- ningar på samhället. Användning av totalförsvarsresurser är såle des nödvändig inte bara vid krig och krigsfara utan också vid extraordinära händelser som inte kan hanteras enbart med resurser avsedda för normal fredsverksamhet eller exempelvis rent polisiära insatser eller insatser av räddningstjänstens eller hälso- och sjukvårdens ordinarie organisation. Många myndigheter arbetar med frågor som rör totalförsvaret och totalförsvarets beredskap.