sou · GNB323 · 2000-01-01 00:00:00 — ·Den arbetsgrupp som tillsatts inom för att för- bereda svenska ståndpunkter till de nya utbildningsprogrammen. ·Den särskilde utredaren som regeringen utsett för att lämna förslag till genomförande av geografiskt avgränsade strukturfondsprogram –2006. Utredaren skall i sitt arbete beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att Bilaga 1 – Kommittédirektiv redovisa konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredningsarbetet skall redovisas . Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskaps- initiativen i , , och under pågående och kommande programperiod I denna bilaga beskrivs mål 3, mål 4 och de gemenskapsinitiativ, som finansieras med medel från () under pågående programperiod i , , och . Under varje land beskrivs också planerna inför nästa pro- gramperiod, –2006. Där inget annat anges, bygger uppgifterna på intervjuer genomförda i och , telefonintervjuer samt på skriftligt material från de beskrivna länderna och från EU-kommis- sionen. 164 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i I syfte att förbättra situationen på arbetsmarknaden i ge- nomfördes 1994 första steget i en omfattande arbetsmarknadsreform. Reformen innebar i huvudsak att man gick från en relativt passiv till en mer aktiv arbetsmarknadspolitik. Man decentraliserade också ansvaret för genomförandet av arbetsmarknadspolitiken ytterligare. Ungdomarnas situation uppmärksammades särskilt i reformen. Man införde t.ex. aktiveringskrav på ungdomar efter det att de blivit arbetslösa. för vuxna är . Genom reformen och den positiva utvecklingen av efterfrågan på arbetskraft inom många sektorer i har arbetslösheten minskat betydligt . som arbetsmarknadsreformen genomfördes, påbörjades också den innevarande programperioden för ESF-finansierade insatser i . Socialfonden, som är den största strukturfonden i , täcker hela landet. , 1994–1999, uppgår finan- sieringen från ESF till ca 400 miljoner ECU ().1 De insatser som finansieras med ESF-medel har den reformerade arbetsmark- nadspolitiken som utgångspunkt. Inriktning och omfattning – mål 3 av ESF-medlen i går till mål 3. Det mot- svarar ca 272 miljoner ECU eller ca . Tre områden prioriteras i mål 3-arbetet, som utformas för att förstärka den arbetsmarknads- reform som nämnts ovan. De prioriterade områdena är ·yrkesutbildning för personer som riskerar att bli långtidsarbetslösa ·yrkesutbildning för ungdomar för att underlätta deras inträde på arbetsmarknaden ·yrkesutbildning för personer som riskerar utslagning från arbets- marknaden. 1 Växelkurs 8,50. SOU 1999:23 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i 165 Syftet med insatserna är att öka deltagarnas konkurrenskraft på arbets- marknaden. Detta innebär ofta längre utbildningar som är anpassade både till kraven på arbetsmarknaden och den enskildes särskilda behov. Yrkesutbildningarna kan därför kombineras med rådgivning och väg- ledning samt stöd före och efter utbildningen, arbetsplatspraktik eller språkutbildning (gäller invandrare). Man räknar med att ungefär 45 000 personer kommer att ta del av mål 3-insatser –1995. Inriktning och omfattning – mål 4 Mål 4 i , som kallas Attack, upptar av ESF-medlen, eller nästan 40 miljoner ECU (ca ). ESF-insat- serna skall komplettera de nationella insatserna genom att bidra till informationssamhällets utveckling och förändringar på arbetsmarknaden i allmänhet. Syftet med mål 4 i är att förutse förändringar samt att förbereda och anpassa arbetskraften till dessa förändringar genom att stödja ·anställda som hotas av arbetslöshet genom bristande utbildning ·tidsbegränsat anställda som med jämna mellanrum är arbetslösa ·anställda som kan förbättra sina kvalifikationer genom särskilt inrik- tade kurser och dylikt ·personer som spelar en viktig roll i omställningsprocessen såsom lärare, chefer på hög- och mellannivå samt personalansvariga. Mål 4 är uppdelat på tre delområden 1) prognoser av utvecklingen på arbetsmarknaden, 2) näringslivsinriktad utbildning eller kompetensut- veckling, rådgivning och vägledning samt 3) utveckling av näringslivs- och arbetsmarknadsutbildningssystemen. Insatserna är genomgående riktade till anställda i företag som kan förväntas bli påverkade av tekniska, marknadsmässiga eller organisa- toriska omställningar på grund av strukturförändringar. Inriktning och omfattning – gemenskapsinitiaven av ESF-medlen i går till gemenskaps- initiativet ADAPT. Det danska Adapt-programmet har ungefär samma inriktning och målgrupper som mål 4, men skiljer sig från mål 4 genom kravet på projektsamarbete med andra länder. Detta krav finns för samtliga gemenskapsinitiativ. 166 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i av ESF-medlen går till gemenskapsinitiativet EMPLOYMENT, som består av programmen Now, Horizon, Integra och Youth. NOW syftar till att främja kvinnornas ställning på arbetsmarknaden genom att stödja ökad integration på arbetsplatserna, verka för bättre möjligheter att förena familjeliv med förvärvsarbete och öka bredden i kvinnornas yrkesval. Avsikten med HORIZON är att förbättra situationen för arbets- handikappade för att därigenom förhindra uppkomsten av långtids- arbetslöshet. Det kan t.ex. röra sig om att anpassa arbetsplatsers ut- formning utifrån arbetshandikappades behov och om att öka dessa personers kvalifikationer. INTEGRA stödjer personer som hotas av social utslagning. Här prioriteras t.ex. utveckling av yrkesinriktad utbildning och distansarbete. YOUTHSTART fokuserar på att utveckla nya utbildningsmetoder som tar hänsyn till individuella förväntningar och förutsättningar, med syftet att förbättra ungdomars personliga och yrkesmässiga kunskap. Man räknar med att omkring 1 800 personer kommer att ta del av gemenskapsinitiativ . Det danska arbetsministeriet har huvudansvaret för ESF, men arbetar i nära samverkan med social- och undervisningsministerierna. Mål 3 och 4 har var sin övervakningskommitté med representanter för de berörda departementen och de centrala myndigheterna, parterna på arbetsmark- naden m.fl. Ansvaret för mål 3 ligger hos (). av medlen fördelas regionalt, medan finns tillgängliga för t.ex. regeringsinitiativ. På den regionala nivån finns 15 stycken s.k. , med ansvar för projekthantering inklusive beslut om projektstöd. I ESF-utskotten finns i allmänhet tre kommunala representanter, två arbetstagar- och två arbetsgivarrepresentanter, två personer från motsvarigheten till landstingen samt den regionala arbets- förmedlingschefen, som i stora drag motsvarar länsarbetsdirektören. Det har framförts kritik från såväl departement som arbetsmark- nadens parter om att det är osäkert huruvida s.k. additionalitet har uppnåtts eftersom man befarar att ESF-medlen har använts som kommunala tillskott. Man hävdar också från centralt håll att man saknar överblick av vad som händer regionalt. SOU 1999:23 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i 167 Vad gäller mål 4 ansvarar () för del- område 1 (framtidsprognoser) medan () ansvarar för delområdena 2 och 3. ACIU ansvarar också bl.a. för . Det finns ingen regional organisation för mål 4 i . Detta beror bl.a. på att de centrala representanterna för parterna på arbets- marknaden har lagt stor vikt vid att mål 4 skall administreras centralt för att därigenom främja både överblick och en effektiv fördelning av medlen. Sammanfattningsvis kan konstateras att ESF-verksamheten, och då framför allt mål 4-arbetet, i är mer central- och myndighets- styrd än i . Som nämnts ovan är arbetsmarknadens parter representerade i över- vakningskommittéerna samt i de regionala ESF-utskotten. Enligt uppgift från den () råder relativt stor samsyn mellan arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna i frågor som rör ESF-arbetet. Vidare konstaterar man från DA:s sida att det inte har varit några problem att få regionala DA-representanter i mål 3-arbetet att utföra sina uppdrag utan ersättning. Enligt uppgift från är den centrala andelen av medfinansieringen liten. Merparten av medfinansieringen sker regionalt. Den del av medfinansieringen i mål 4 som kommer från de enskilda företagen har ofta utgjorts av tid, som de anställda kan använda för kompetensutveckling. Representanter för och parterna på arbetsmarkna- den är överens om att den nationella medfinansieringen i inte har inneburit några större problem. 168 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i I samverkan med danska AMS har tagit fram ett diskussionsunderlag för arbetet med planeringen av nya mål 3. Under- laget utgår dels från kommissionens förordning om nya mål 3 (som bl.a. föreskriver att ESF-insatserna skall koncentreras till de områden där de kan få störst effekt), dels från de fyra pelarna i EU:s sysselsättnings- strategi. Till grund för diskussionsunderlaget ligger också den nationella arbetsmarknadspolitiken och utvecklingen på den danska arbetsmark- naden. Ett exempel på denna utveckling är bristen på arbetskraft i vissa yrken varför den danska regeringen poängterat behovet av att både öka och utbilda arbetskraften. Ett annat exempel är att arbetslösheten bland högutbildade inte har minskat i samma utsträckning som arbetslösheten för andra grupper. Diskussionsunderlaget sammanfattas i följande matris. Horisontellt anges de fyra pelarna i och vertikalt grund- dragen i kommissions förordning för nya mål 3. SOU 1999:23 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i 169 (t.ex. företagspraktik för (t.ex. offentliga arbeten (t.ex. flexibla arbeten för (t.ex. värdering av utveckling av nya Af- med nedsatt arbetsförmåga) analyser av framtida behov (t.ex. starta eget-kurser i (t.ex. särskilda insatser för kvinnor som pga lång Diskussionsunderlaget har skickats ut till parterna på arbetsmarknaden, de regionala ESF-utskotten samt till andra repre- sentanter i partnerskapen, för synpunkter och förslag till regionala anpassningar. avser den danska regeringen att presentera ett samlat förslag till ny SPD till . som diskussionsunderlaget har tagits fram har man från och sida uppdragit åt att ta fram en rapport baserad på socialfondssamordnarnas erfarenheter av framgångsrika projekt. I rapporten, som skall vara klar , får samordnarna också möjlighet att bidra med förslag inför nästa programperiod. Som nämnts ovan ansvarar i för ESF- verksamheten i . Genomförandeansvaret är delegerat till AMS som fördelar av medlen till de regionala ESF-utskotten. AMS ansvarar också för delområde 1 i mål 4-verksamheten, medan 170 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i () ansvarar för övrig mål 4-verksamhet. Enligt ett förslag från kommer ACIU att läggas ner /2000. Då startas i stället en ny myndighet, med ansvar för samtliga utbildningsprogram med internationell anknytning. Som exempel nämns de transnationella utbildningspro- grammen , m.m. Myndigheten skall också kunna utföra andra uppgifter för , under förutsättning att dessa uppgifter ligger inom ramen för verksamhetsidén. Enligt kommer ESF-verksamheten inte att inlem- mas i den nya myndigheten. På den centrala nivån planerar man att ge AMS en samordnande roll. Medlen som skall användas för arbetslösa skall även i fortsättningen fördelas regionalt. övervägs om de medel som skall gå till företag och anställda skall fördelas regionalt eller administreras centralt. En annan fråga som övervägs är huruvida man skall fortsätta att använda de regionala ESF-utskotten eller föra över verksamheten till de regionala arbetsmarknadsråd som finns runt om i landet och som i korthet beskrivs nedan. Det finns 14 regionala arbetsmarknadsråd i . De etablerades 1994 som ett led i den decentraliseringsprocess som då genomfördes inom arbetsmarknadspolitiken. Råden består av 21 representanter för arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna i regionen, kommuner och landsting samt en ordförande som utses av rådet. Den regionala arbetsförmedlingschefen, eller länsarbetsdirektören, bistår rådet. På central nivå finns ett landsarbetsmarknadsråd bestående av 10 arbetsgivarrepresentanter, 10 arbetstagarrepresentanter samt 5 repre- sentanter för kommuner och landsting. Det centrala rådet fastställer de överordnade målen och resultatkraven för de regionala insatserna utifrån de ramar som regering och riksdag beslutat. Genom mål- och ramstyrning ansvarar de regionala råden för att arbetsmarknadspolitiken utformas och anpassas till utvecklingen och behoven på den regionala arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen (AF) utför det dagliga arbetet inom arbetsmark- nadspolitiken. Den viktigaste uppgiften är att förmedla kontakt mellan arbetslösa och arbetsgivare som söker arbetskraft. AMS har ansvaret för den överordnade ledningen av AF. SOU 1999:23 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i 171 Enligt uppgift från den () vill såväl arbetstagar- som arbetsgivarorganisationerna ha större inflytande under den kommande progamperioden än vad man haft under den pågående. Man är också överens om att man bör införa mer målstyrning i den del av nya mål 3 som riktar sig till arbetslösa som man vill öka effektiviteten i de insatser som riktar sig till anställda, t.ex. genom att införa ett anbudsförfarande. Enligt uppgift är parterna intresserade av att föra över det regionala ansvaret från ESF-utskotten till de regionala arbetsmarknadsråden. Genom förändrades förhållandena för den finska ekonomin på ett dramatiskt sätt. Den lågkonjunktur som följde efter överhettningen kom därför att bli betydligt djupare i än i . BNP föll med – 1993 och arbetslösheten steg till . har tillväxten ökat i . Den goda tillväxten har möjliggjort en ökning av sysselsättningen och en minskning av den öppna arbetslösheten med . Den öppna arbetslösheten uppgick /99 till . Man har dock fortfarande stora problem med grupper som riskerar långtidsarbetslöshet och social utslagning. () finansierar olika insatser som syftar till att utveckla arbetskraften i , med drygt 600 miljoner ECU (ca ) . Av dessa går merparten, , till mål 3. går till mål 6, till mål 4 och ungefär lika mycket till gemenskapsinitiativen. Resten finansierar mål 2- och 5b-insatser. Inriktning och omfattning – mål 3 Mål 3 är inriktat på att motverka ungdoms- och långtidsarbetslöshet samt förhindra social utslagning. Grundtanken är att utveckla mänskliga 172 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i resurser så att människornas färdigheter motsvarar arbetsmarknadens och arbetslivets krav. Följande mål och medel gäller för arbetet i . Att förhindra långtidsarbetslöshet och att med hjälp av individuell ser- vice stödja sysselsättningsmöjligheterna för personer som varit arbets- lösa . ·Skräddarsydd service och åtgärder som utgår från individuella behov, t.ex. i form av rådgivning, vägledning, utbildning, arbetspraktik, arbetsprövning eller rehabilitering. Serviceinsatserna planeras och genomförs under medverkan av flera olika myndigheter. ·Bedömning av arbetsförmågan eller de yrkesmässiga möjligheterna Att främja den ekonomiska tillväxten genom att stödja uppkomsten av nya arbetsplatser och genom att utveckla kunnandet inom små och medelstora företag. ·Utbildning av specialister för företagsutveckling. Det kan t.ex. röra sig om marknadsföring, kvalitetsfrågor, internationalisering och miljöfrågor. ·Utbildning och förberedelser för företagande. Åtgärder kan bestå av bedömning av affärsidén, klarläggning av möjligheterna att bilda nätverk samt ett starta eget-bidrag. Man testar också personens lämplighet för företagande, t.ex. motiv, idéer och personliga egen- skaper. Att förhindra att icke-yrkeskunniga slås ut från arbetslivet samt att underlätta sysselsättningen av utexaminerade unga med yrkesutbildning. Målgrupper är arbetslösa ungdomar som saknar yrkesutbildning, har avbrutit sin skolgång eller klarat sig dåligt i skolan samt ungdomar som är på väg från skolan ut i arbetslivet. SOU 1999:23 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i 173 ·Genom exempelvis verkstads- och lärlingsavtal skapar man alterna- tiva utbildningsvägar för arbetslösa ungdomar samt ordnar arbets- praktik, aktivering, vägledning och motivation för att delta i fort- bildning. kommer ungefär 97 000 personer att ta del av i någon av de olika åtgärder som delfinansieras genom ESF. hade totalt ca 90 000 personer deltagit i någon mål 3-åtgärd. Könsfördelningen bland dessa har varit jämn. Inriktning och omfattning – mål 4 Med hjälp av mål 4-programmet i stöds projekt för att arbets- kraftens kunnande och arbetsförmåga vid små och medelstora företag skall främjas och motsvara utmaningarna i ett förändrerligt samhälle. Avsikten är att nya metoder och idéer skall produceras för utbildning och utveckling av den sysselsatta arbetskraften utifrån principen om livslångt lärande. Kärnan i utvecklingsstrategin är en tillväxt som baserar sig på kunnande. Följande områden prioriteras. ·Föregripande av förändringar som gäller arbetslivet, arbetsmarkna- den samt yrkesmässiga krav Projekten förväntas producera information om den framtida utveck- lingen, förändringar och utbildningsbehov i arbetslivet samt utveckla metoder för att möta denna utveckling. · Yrkesutbildning och omskolning, vägledning och rådgivning Syftet är att utveckla arbetskraften vid små och medelstora företag med hjälp av inlärningsmetoder som grundar sig på idén om ett livslångt lärarande. Målet är att koppla personalutveckling till företagens strategi för affärsverksamhet. · Utveckling av kunskaps- och innovationsstrukturer Syftet är att främja uppkomsten, tillämpningen och utvärderingen av inlärningsmetoder och utvecklingsstrukturer för personer som arbetar, öka förmågan hos personer som ansvarar för företagens personal samt öka användandet av ny teknologi. Målgrupper för mål 4-programmet är anställda vid små och medelstora företag (1–249 anställda), företagare, yrkesidkare och nyckelpersoner 174 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i inom sektorn för små och medelstora företag samt personer i utbildnings- och utvecklingsgrupper vid små och medelstora företag. Under vissa förutsättningar kan anställda inom den kommunala sektorn ingå i målgruppen. Detsamma gäller personer som producerar utbildnings- eller utvecklingstjänster för små och medelstora företag. Vid programperiodens inledning var målsättningen att 36 000 personer skulle omfattas av mål 4-stöd. Eftersom intresset har varit större än förväntat och utbildningarna kortare och därmed billigare än beräknat har målet reviderats till 88 000 personer. T.o.m. hade över 90 000 personer tagit del av någon mål 4-åtgärd. Betydligt män och färre kvinnor än beräknat har deltagit. gjordes vissa förändringar i mål 4-arbetet. Förändringarna syftade framför allt till att minska antalet mycket små projekt. startades s.k. Expertcentra, som ett nytt, rikstäckande mål 4-program. Det finns nu totalt 25 expertcentra i med olika inriktning, t.ex. bioteknik, marknadsföring och media. Deras uppgift är att ge stöd och råd till företag samt förstärka kopplingen mellan företag och universitet/högskolor. Inriktning och omfattning – gemenskapsinitiativ I arbetet med gemenskapsinitiativet ADAPT i prioriteras följande områden ·Internationalisering av små och medelstora företag ·Främjande av nätverk och kvalitetshöjningar ·Främjande av införandet av ny teknik i företag. av stödet från ESF i går till gemenskaps- initiativet Employment, som omfattar programmen Now, Horizon, Integra och Youthstart. NOW syftar till att främja kvinnornas ställning på arbetsplatserna och hjälpa dem att balansera förvärvsarbete med familjeliv, medan HORIZON stödjer yrkesutbildning och metodutveckling för funktions- hindrade. Det kan t.ex. gälla metodutveckling för synskadade, utveck- lingshämmade och andra svårt handikappade samt utbildning av experter för denna verksamhet. INTEGRA riktar sig till svaga grupper på arbetsmarknaden, t.ex. invandrare, flyktingar och långtidsarbetslösa. Genom utbildning och arbetspraktik skall dessa gruppers möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden ökas. YOUTHSTART, slutligen, syftar till att förse ungdomar som avbrutit sin utbildning med vägledning, yrkes- SOU 1999:23 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i 175 utbildning och arbetsplatspraktik. Det kan t.ex. röra sig om projekt som motiverar till fortsatta studier och syftar till att utveckla personligt ansvar. Projekten riktar sig främst till passiva ungdomar som riskerar att marginaliseras. Totalt har närmare 18 000 personer deltagit i Employmentprojekt. De mest populära samverkansländerna är och . I är i princip hela den offentliga medfinansieringen budgeterad i stadsbudgeten och följaktligen beslutad av parlamentet. Den finska offentliga förvaltningen har genomgått omfattande föränd- ringar . Flertalet centrala förvaltningsmyndigheter har avvecklats eller fått radikalt nedskurna arbetsuppgifter. De uppgifter som ansetts nödvändiga att behålla, har överförts till ministerierna eller till regional och nivå.2 Den centrala, statliga styrningen av genomförandet av är hårdare i än i . Fondansvaret ligger på tre departement: Inrikes-, Arbets- och Jord- och skogsbruksministeriet. har en samordnande roll. har ansvaret för ESF, inkl gemenskapsinitiativen. Ministerierna har egna förvaltningsenheter på regional nivå: Arbets- krafts- och näringscentraler (TE-centraler), miljöcentraler, länsstyrelser m.m. Det finns totalt 15 TE-centraler, vars uppgift är att främja och koordinera den regionala utvecklingen, ge service till företag och all- mänhet samt utgöra regional statlig nivå i handläggningen av struktur- fondsärenden. De formella besluten om stöd från strukturfonderna fattas som regel i de statliga TE-centralerna. Riksomfattande, stora eller långsiktiga 2 RRV 1998:54 administration av . 176 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i projekt kan också beslutas i ett ministerium. TE-centralerna är också ansvariga för projekten, dvs. handlägger utbetalningarna, följer upp och kontrollerar. I finns 455 kommuner, som bildar samkommuner för olika ändamål. De mest betydelsefulla kommunala samarbetsorganen är landskapsförbunden och sjukvårdsdistrikten. Det finns 19 landskaps- förbund samt . På uppdrag av staten fungerar landskapsförbunden som regionala utvecklingsmyndigheter. Detta gäller såväl den nationella regionalpolitiken som den utveckling som delfinansieras med medel från . Landskapsförbunden genomför strukturfondsprogrammen, vilket innebär att de planerar, koordinerar, bereder, förordar och i vissa fall godkänner projekt inom ramen för respektive förbunds mål- och pro- gramdokument. Ansökningar om stöd från kan lämnas till land- skapsförbund, TE-centraler eller ministerier. Den organisation som tagit emot en ansökan är skyldig att se till att den kommer till rätt instans. Kontroll av ansökan görs mot regler som är generella för både EU- och nationella stöd. Det finska har utfärdat föreskrifter om hur regelverket skall tillämpas till exempel angående förskott, moms, lönebikostnader, avskrivningar, dokumentation och uppföljning. Beslut om ESF-stöd till projekt fattas av den regionala TE-centralen som består av statliga representanter. Beslut om vissa stora projekt kan också tas i . Beslut fattas normalt , ofta snabbare. som man fattar beslut om ESF-stöd till projekt beslutar man om den nationella medfinansieringen. Huvuddelen av den nationella medfinansieringen är budgeterad i stadsbudgeten. Besluten är ettåriga eftersom beslut avser statsbudgeten i taget. Utbetalning görs från ministerier, TE-centraler eller landskaps- förbund. Kontroll av projekten utförs av två personer från Inrikesdeparte- mentet samt av inhyrda revisorer. SOU 1999:23 Bilaga 2 – Mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen i 177 På central nivå har partnerskapet deltagit dels i att ta fram de program- dokument som gäller för de olika målen, dels under arbetets gång genom att medverka i den centrala övervakningskommittén.