sou · GNB3107 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta innebär: 200 000 x 0,2 x 0,036 = . Den maximala stimulansen per anställd uppgår till 200 000 x 0,01 = vilket motsvarar av arbetstiden . Takbeloppet om /per företag innebär att den maximala stimulansen kan ges till företag med upp till 200 anställda. Om man utgår från den ovan antagna genomsnittliga stimulansbeloppet/anställd inträder takbeloppsbegränsningen vid 278 anställda. Enligt DEMOSKOP-undersökningen planerar hälften av företagen för att genomföra någon form av kompetensutveckling för alla anställda. Antalet anställda i företag med högst 278 anställda uppgår till ca 1,4 miljoner. Om man antar att hälften av dessa får del av stimulansen och att den stimulansberättigade tiden i genomsnitt är av arbetstiden , uppgår kostnaden till ca (700 000 anställda x /anställd). Antalet företag med mer än 278 anställda uppgår till ca 1000. Om man antar att två tredjedelar av dessa företag genomför kompetensutvecklings- insatser så att de är berättigade till maxbeloppet på till- kommer . Den totala kostnaden blir då ca . Om man utgår från det orealistiska antagandet att alla företag skulle ut- nyttja stimulansmöjligheterna blir den maximala kostnaden följande: I företag med upp till 200 anställda arbetar ca 1,3 miljon personer - total kostnad . Antalet företag med fler än 200 anställda är ca 1 200. Om alla dessa erhåller blir kostnaden ytterligare . Andelen privatanställda uppgår till av det totala antalet an- ställda. För kompetensutveckling av anställda har regeringen föreslagit ett belopp om totalt . Om dessa fördelas i relation till an- delen privatanställda finns för kompetensut- veckling inom den privata sektorn. Härvid bör dock beaktas att dessa medel också ska täcka stödet till kompetens- och verksamhetsanalyser i små och medelstora företag. Vidare bör noteras att ovanstående räkneexempel avser hela landet, d v s även mål 1-området. Anledningen till detta är att de medel som anvisades i vårpropositionen för kompetensutveckling avser hela landet. Om man utgår ifrån att stimulansen per anställd i den privata sektorn upp- går till i snitt och att av de tillgängliga avsätts för den generella stimulansen, kommer in- satserna att kunna omfatta drygt 800 000 anställda. Om stimulansen per anställd inom den offentliga sektorn är av samma storlek som inom den privata sektorn omfattas totalt 1 250 000 anställda, d v s av alla anställda. Kompetensfrågorna är en gemensam angelägenhet och ett gemensamt an- svar för arbetsgivare, facklig organisation och anställda. Den här föreslagna stimulansen avser enbart att täcka en mindre del av företagens kostnader för kompetensutveckling. Ett huvudsyfte är att bidra till att starta processer för kompetensutveckling i företag, myndigheter och förvaltningar. Inom nuvarande mål 4 finns, inom ramen för det s k steg 2, ett system för stöd till kompetensutveckling för i första hand småföretag. Stödet beräknas utifrån genomförda utbildningsdagar och deltagare. Stödet utgår av lönekostnaden (inklusive lönebikostnader) för de anställda som deltar i utbildning och av styrkta utbildningskostnader. Det maximala stödet per företag beror på företagets storlek, dock högst för företag med 151-250 anställda. Fram har 56 000 personer vid 3 270 företag deltagit i steg 2-utbildningar. Det totala beviljade stödbeloppet uppgår till . Bidraget per deltagare har uppgått till i snitt och snittbidraget per företag till . Detta stöd, som således har en begränsad räckvidd jämfört med den nu aktuella stimulansen, har andra utgångspunkter och förutsättningar. Det torde varken vara möjligt eller önskvärt att långsiktigt bygga upp en stimulans till kompetensutveckling i företag med sådana stödnivåer. 6 Förslag till finansieringsplan Enligt direktiven skall utredaren ställa upp en vägledande finansieringsplan för insatsområdena och specificera den planerade tilldelningen av anslag från socialfonden. Det totala bidraget från fonderna skall vara förenligt med den gällande budgetplanen. Medelsramen för mål 3 i är preliminärt beräknad till från Europiska socialfonden (ESF) . Av dessa medel skall avsättas till en resultatreserv för fördelning till de insatsområden som bedöms ha uppnått goda resultat (struktur- fondsförordningen artikel 7.5). Denna skall fördelas av kommissioner, i nära samråd med varje medlemsstat, . Resultatreserven uppgår till . Detta innebär att de medel som skall fördelas i finansieringsplanen uppgår till . Enligt den av anvisade växlingskursen på motsvarar detta för hela perioden och . Medelsramen för mål 3 skall enligt strukturfonsförordningen (artikel 7.7) indexregleras . Dessa indexmedel är ej inräknade i föreliggande förslag till finansieringsplan. I programplaneringen för socialfondens stödåtgärder skall en skälig andel av socialfondens anslag delas ut i form av små bidrag till lokala grupper och mindre projekt som normalt har svårt att få stöd via de traditionella systemen. (socialfondsförordningen artikel 4.2). Här föreslås att av det årliga ESF-bidraget avsätts för mindre projekt av lokal karaktär. Det innebär /år. Stödet från ESF inkluderar också ett bidrag till de tekniska stödåtgärder som genomförs som ett led i programplaneringen och genomförandet. Omfattningen av det tekniska stödet är föremål för förhandlingar med kommissionen. Här antas att det tekniska stödet är av samma storlek som inom nuvarande mål 4, dvs. av det totala ESF-bidraget. Detta motsvarar /år. Regeringen har i vårpropositionen (prop 1998/99:100) anvisat för kompetensutveckling . Beloppen inkluderar med- finansering från ESF. Därav beräknas förbrukas år 2 000 och Enligt direktiven skall dessa medel inkludera analyser av arbetsorganisa- tionen och därmed relaterande kompetensbehov i små och medelstora företag m.m. Offentlig verksamhet skall jämställas med företag. De i vårpropositionen anvisade medlen för kompetensutveckling avser hela riket. Det framtida mål 3 omfattar inte de områden som ingår i nya mål 1. fastslås i direktiven att mål 3-programmet skall utge en referensram för socialfondens insatser utanför målområdet. Mål 1-områdena omfattar av befolkningen. Här antas att de av regeringen anvisade medlen fördelas mellan mål 3-området och mål 1- området i förhållande till befolkningsandelen. Det innebär att , eller faller inom mål 3. Vidare antas att medfinanseringen från ESF uppgår till , d v s för hela treårsperioden eller i genomsnitt till /år med en tyngdpunkt och 2002. Härvid bör noteras att ESF bidrar till genomförandet av motsvarande insatser inom mål 1-området så att man för hela landet når den i vår- propositionen angivna nivån på . Dessa medel till- kommer utöver ESF-bidraget till mål 3. Enligt direktiven skall stimulanserna till den verksamhetsrelaterade kom- petensutvecklingen utgå . En utvärdering av dessa insatser skall ligga till grund för hur kompetensutvecklingen skall hanteras i den efterföljande delen av programperioden. Detta medför att det inte är möjligt att utforma en specificerad finan- sieringsplan för hela programperioden. Fördelningen på olika insatsområden är beroende av i vilken form och i vilken omfattning som stimulansen till kompetensutveckling för anställda kommer att ingå i programmet också för den senare delen av programperioden. Mot den bakgrunden omfattar det detaljerade förslaget till finansieringsplan endast i programperioden. När det gäller de efterföljande fyra åren kan en specificerad fördelning göras först . Därvid bör eftersträvas att man i ett och samma sammanhang även fördelar de medel som är avsatta till resultatreserven. Till grund för fördelningen av resultatreserven skall ligga den halvtidsutvärdering som skall genomföras enligt strukturfondsförordningen artikel 42. Detta motiverar att halvtidsutvärderigen för del äger rum . Redan nu bör dock läggas fast att utgångspunkten för finansieringsplanen för den senare delen av programperioden är att den övergripande inrikt- ningen av programmet skall ligga fast över hela programperioden, dvs. en koncentration på utveckling av de mänskliga resurserna i arbetslivet och att insatserna skall riktas mot både anställda och arbetslösa. måste givetvis fördelningen av resurserna till de olika insatsområdena anpassas till utvecklingen på arbetsmarknaden, erfarenheterna från den inledande delen av programperioden och då särskilt på utvärderingen av den generella stimulansen till den verksamhetsrelaterade kompetensutvecklingen. Bidragen till de olika insatsområdena Målen med och utformningen av de olika insatsområdena beskrivs närmare i kapitel 4. I detta kapitel läggs förslag om fördelningen av ESF-medel till respektive insatsområde. Härvid har en detaljerad finansieringsplan utarbetats . För görs en mer översiktlig fördelning. Vidare behandlas omfattningen av den offentliga och i förekommande fall privat medfinansieringen. När det gäller den offentliga medfinansieringen ligger det inte i utredningens uppdrag att lägga förslag om på vilket sätt denna skall säkerställas. När det gäller insatsområdena 1, 2 och 3 finns en modell för detta genom tekniken med skattekreditering. Utredningen vill dock betona betydelsen av att formerna för medfinansiering klarläggs före programstarten även för övriga insatsområden. Av kapitel 4 framgår att det på regional nivå kommer att finns utrymme för att i den regionala planeringsprocessen göra prioriteringar och finansiella omfördelningar mellan de olika insatsområdena. Sådana omfördelningar är i första hand aktuella dels mellan insatsområdena 1 och 2 som har en i direktiven gemensamt angiven finansieringsram och dels mellan insatsområdena 3, 4 och 5. För att möjliggöra en sådan omfördelning föreslås att insatsområdena 1 och 2 respektive 3, 4 och 5 erhåller en gemensam finansiell ram i finansieringsplanen. När det gäller insats- områdena 6 och 7 är de av annan karaktär och bör inte bli föremål för regionala omfördelningar. Insatsområde 1 - kompetens och verksamhetsanalyser. Insatsområde 1 omfattar stöd till analyser som skall leda till utveckling av arbetsorganisationen och därmed relaterade kompetensbehov i små och medelstora företag m.m. Offentliga verksamheter skall jämställas med före- tag. Detta insatsområde bygger vidare på steg 1 inom nuvarande mål 4. Här beräknas att ESF-bidraget uppgår till /år. Detta innebär en minskning jämfört med föregående programperiod då ESF-bidraget för motsvarande verksamhet uppgick till ca /år. Utöver ESF-bidraget tillkommer en offentlig medfinansiering med /år och en privat medfinansiering med /år. Detta baserad på samma fördelningsnyckel som gäller inom nuvarande mål 4. Nära knytet till analyserna av arbetsorganisation och kompetensbehoven i de små och medelstora företagen är ett stöd till uppbyggnaden av nätverk mellan småföretag (inklusive enmansföretag) i syfte att stimulera kompe- tensutveckling och förnyelsekapacitet. Inom nuvarande mål 4 finns från ESF-medel för dessa ändamål avsatt ca /år. Lika mycket tillkommer genom en offentlig medfinansiering. Någon privat medfinansiering medräknas inte för denna åtgärd. Här beräknas att /år i ESF-bidrag avsätts för nätverksbygge och lika mycket i form av offentlig medfinan- siering. Insatsområde 2 – generell stimulans för kompetensutveckling Enligt direktiven skall bidraget till kompetensutveckling fördelas så att huvuddelen faller . Motivet för detta är att det förutsätts att analysen av verksamheten och de anställdas kompetensbehov föregår stimulanserna till den verksamhetsrelaterade kompetensutveck- lingen. Här beräknas att över hela treårsperioden avsätts /år i ESF-bidrag och lika mycket i offentlig medfinansiering. Merparten av medlen beräknas dock bli förbrukade . Stimulansen från mål 3 syftar till att täcka en mindre del av kostnaderna för insatserna. Som närmare utvecklas i kapitel 4.2 och kapitel 5 beräknas ESF-bidraget och den offentliga medfinansieringen sammantaget motsvara av bruttolönekostnaden som de berörda personer deltar i kompetensutvecklingsinsatserna. Merparten av lönekostnaderna bärs således av berörda arbetsgivare. Om man också ser till kostnaderna för att genomföra utbildningsinsatserna är arbetsgivarnas kostnadsansvar ännu Eftersom syftet med stimulansen är att ge ett stöd till att få igång processerna på arbetsplatserna kring verksamhetsrelaterade kom- petensutvecklingsaktiviteter har i finansieringsplanen inte angivits någon privat medfinansiering. När det gäller den offentliga sektorn föreslås en modell för stimulansen som inte enbart grundas på lönekostnaderna för de som deltar i kompe- tensutvecklingsinsatserna utan även på arbetsgivarnas kostnader för att genomföra dessa. Arbetsgivarnas eget kostnadsansvar är dock detsamma som inom den privata sektorn. Insatsområde 3 - jobbrotation Detta insatsområde syftar till att ge stöd till utbildnings- och utvecklings- insatser riktade mot anställda i kombination med att arbetsgivaren gör en arbetsmarknadspolitiskt motiverad motprestation. Det kan gälla t.ex. vika- riat, praktikplatser m.m. I detta kan också ingå olika former av lärlings- och inskolningsplatser för att underlätta övergången från utbildning till arbetsliv. Detta motiverar att den ekonomiska stimulansen ligger på en relativt hög nivå, d v s stödet till kompetensutvecklingsinsatserna på arbetsplatsen blir större genom att arbetsgivaren gör en motprestation. Storleken på bidraget bör kunna variera beroende på åtgärdsprogrammens utformning. Huvud- principen bör dock vara att stödet uppgår till av lönekostnaden för den som deltar i utbildningen samt att det även utgår ett bidrag på av de verifierade utbildningskostnaderna (upp till en viss nivå). förutsätts arbetsgivarna stå för lönekostnaderna för ersättarna (vikarier, praktikanter etc). Kopplat till insatsområde 4 och 5 kan stöd i vissa fall också ges till introduktionsutbildning för ersättarna. Här har antagits att ESF bidrar av kostnaderna, att den offentliga medfinansieringen likaså är och att den privata medfinansieringen uppgår till . Sammantaget föreslås ett ESF-bidrag på /år, en offentliga med- finansieringen på samma nivå vilket medför att den privata medfinansie- ringen uppgår till /år. Insatsområde 4 – Integration och mångfald Detta insatsområde bör präglas av ett nära sampel med i första hand insatsområdena 3 och 5. De innebär att de medel som avsätts här är beroende bl.a. av regionala behov och prioriteringar. behövs också medel för åtgärder som inte inryms inom de övriga insatsområden. För detta insatsområde beräknas /år från ESF och /år i offentlig medfinansiering. Någon privat medfinansiering har inte antagits även om detta kan komma att bli aktuellt för enskilda åtgärder. Insatsområde 5 – Ökad anställbarhet Åtgärderna inom detta insatsområde bör i första hand inriktas på att öka anställbarheten för individer som står utanför den reguljära arbetsmark- naden. Utformningen av åtgärderna är i hög grad beroende av de initiativ som utvecklas inom den regionala och lokala planeringsprocessen. För detta område kan man i regel inte räkna med någon privat med- finansiering. Fördelningen mellan ESF och offentlig medfinansiering har antagits vara hälften var. Här beräknas att ESF-bidraget uppgår till /år samt att den offent- liga medfinansieringen uppgår till samma volym. Insatsområde 6 - Integrerade jämställdhetsinsatser Jämställdhetsinsatserna förutsätts vara ett prioriterat område för hela mål 3. Eftersom dessa skall vara en integrerad del i de olika insatsområdena skall de konkreta åtgärderna finansieras inom respektive insatsområde. Utöver detta bör det dock finnas en mindre pott för vissa riktade åtgärder som av olika skäl inte kan eller bör finansieras inom övriga insatsområdena. Denna pott bör disponeras på nationell nivå. Här har anvisats /år i ESF-bidrag och lika mycket i offentlig medfinansiering. Någon privat medfinansiering har inte kalkylerats. Insatsområde 7 - lokalt projektstöd Små lokala grupper och mindre projekt har ofta svårt att få stöd vi de traditionella systemen. Detta insatsområde syftar till att ge stöd till mindre projekt av lokal karaktär som överensstämmer med programmets inriktning. Stödet skall fördelas genom en mellanhandsorganisation, i regel på regional nivå. Programmet är ett komplement till övriga insatser och begränsar inte möjligheterna att söka stöd inom övriga insatsområden. Till programmet för mindre projekt av lokal karaktär föreslås / år i ESF-bidrag. Här har vidare antagits en offentlig medfinansiering på Privat medfinansiering torde inte vara aktuell inom detta insatsområde. (Miljoner skr) Insatsområde 1 och 2 Insatsområde 3, 4 och 5 (Miljoner skr) Insatsområde 1 och 2 Insatsområde 3, 4 och 5 Anm: Till detta tillkommer de medel som kommer att fördelas ur resultatreserven samt indexeringsmedel. Med hänsyn till finansieringsplanens översiktliga karaktär har ingen privat medfinansiering tagits upp . 7 Organisationen av framtida mål 3 Av direktiven för denna utredning framgår att det inom Arbetsmark- nadsstyrelsen (AMS) skall biladas ett struktursekretariat som skall fungera som förvaltningsmyndighet för mål 3-programmet. Verksamheten inom mål 3 skall ledas av en särskild övervakningskommitté. AMS skall vara utbetalande myndighet för de medel som beviljas mål 3. Uppgifterna för övervakningskommittén, förvaltningsmyndigheten och den utbetalande myndigheten framgår av Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 (artiklarna 9, 34 samt 35) Beträffande struktursekretariatets ställning inom AMS uttalas i direktiven att sekretariatet skall ha särskilda beslutsbefogenheter enligt AMV:s instruktion och att dess chef skall tillsättas genom beslut av regeringen. Vidare uttalas att det inom AMV skall skapas en ny regional organisation under sekretariatet och inom dess beslutsområde. Den regionala organisa- tionen skall enligt direktiven ha sin utgångspunkt i den nuvarande organi- sationen för mål 4. Utredningen har i en skrivelse till regeringen redovisat ett förslag till förvaltningsbudget för den nya mål 3-organisationen (struktursekretariatet). Dessutom redovisade utredningen vissa förslag vad gäller det operativa förberedelsearbetet för det nya mål 3. Förslagen hade följande utformning. ·Den nya mål 3-organisationen anvisas i förvaltnings- medel inklusive de medel som krävs för att finansiera AMS utbetal- ningsfunktion för det nya mål 3 och att detta sker på ett särskilt förvalt- ningsanslag ·Regeringen bör anvisa i särskilda medel för att bekosta de engångsinsatser som behöver genomföras inom ramen för det operativa förberedelsearbetet för det nya mål 3 ·Regeringen bör uppdra åt AMS att i samråd med Programkontoret på- börja ett utvecklingsarbete vad gäller systemstöd för det nya mål 3 och anvisar inom ramen för de särskilda medlen för förberedelse- arbetet för detta ändamål ·Regeringen bör uppdra åt AMS och Programkontoret att också i övrigt biträda utredningen i det operativa förberedelsearbetet. I skrivelsen till regeringen redovisade utredningen endast de ställnings- taganden som var nödvändiga för att ett förslag till förvaltningsbudget för den nya mål 3-organisationen skulle kunna utarbetas. Med denna utgångs- punkt räckte i stort sett de förutsättningar som anges i direktiven. Utredningen såg det dock som angeläget att redan i skrivelsen av göra vissa förtydliganden. Ett av dessa förtydliganden gällde den regionala organisationens ställning. Den regionala organisationen kommer att vara en del av sekretariatet. Ingen del av mål 3-organisationen kommer m.a.o. att ingå i länsarbetsnämnderna. Utredningen gör bedömningen att den nya mål 3-organisationen kommer att bestå av en liten central enhet och 18-19 regionala kontor. I kommer sannolikt att finnas tre eller fyra regionala kontor. I övrigt räknar utredningen med att det kommer att finnas ett kontor per län. Utredningen betonade också i skrivelsen att den nya mål 3-organisationen bör byggas upp på ett sådant sätt att förutsättningar skapas för en god integrering mellan de synsätt som har präglat nuvarande mål 3 och mål 4. Det är också väsentligt att arbetet genomförs på ett sådant sätt att det en- gagemang som har kommit till uttryck i de regionala partnerskapen bibe- hålls och vidareutvecklas. Av särskild betydelse är därvid ett fortsatt starkt engagemang från arbetsmarknadens parter. I utredningens förslag till förvaltningsbudget, som redovisades till regeringen , ingår medel för köp av utbetalningstjänster från AMS ekonomiadministration. Avsikten är således att utbetalningsfunktionen bör ligga utanför strukturfondssekretariatet inom AMS. Särskilda förhållanden gäller för de fyra nordligaste länen (inklusive vissa kommuner i närliggande län) där mål 3-insatser kommer att genomföras inom ramen för mål 1. Länsstyrelserna i respektive kommer att, i egenskap av förvaltningsmyndigheter för mål 1, även ha förvaltningsansvaret för mål 3-insatser. Utredningen vill särskilt uppmärksamma vikten av att det bör finnas fristående partnerskap för mål 3 insatserna i de berörda länen samt att mål 3-samordnarna ges förutsättningar att nära samverka med mål 3-organisationen i övrigt. Utredningen vill också framhålla de administrativa och effektivitetsmässiga fördelarna med att AMS ekonomiadministration får ansvaret för utbetalningsfunktionen av mål 3-medel i hela landet. Utredningen återkommer till organisationsfrågorna i den skrivelse som skall lämnas till regeringen . Då skall bl.a. för- slag lämnas om behov av ändringar i AMV:s instruktion. 8Övervakningskommitténs roll och sammansättning har mål 3 och mål 4, p.g.a. sina olika inriktningar, haft var sitt samlat programdokument och var sin övervak- ningskommitté. De båda kommittéerna har dock haft likartade huvudupp- gifter: att svara för den övergripande strategin och medelsfördelningen samt för uppföljning och utvärdering av programmen. En annan viktig uppgift har varit att vid behov ta ställning till förändringar i programmen. Kommittéernas sammansättning har av naturliga skäl skilt sig åt i vissa delar. I övervakningskommittén för mål 3 har följande organisationer varit representerade enligt regeringsbeslut: SAF, , , , , , , , (senare ), , , , , och , , Hela Ska Leva, för Ungdomsorganisationer, Kooperativ utveckling, Handikappförbunden, samt två representanter för . Ordförande har varit en statssekreterare i nadsdepartementet, senare . SAF och , som ursprungligen ingick i övervakningskommittén, valde att lämna kommittén respektive början av 1998. I övervakningskommittén för mål 4 har - enligt regeringsbeslut - följande parter varit representerade: , , , SAF, Företagarnas Riks- organisation, , Social-, Utbildnings- och, Näringsdepartementen, Arbetarskyddsstyrelsen, AMS, , , , , Rådet för Arbets- livsforskning, Kooperativa Rådet, samt EU-kommis- sionen. för mål 4 har därutöver haft en arbetsgrupp för övervakning och utvärdering som aktivt följt arbetet med programmet och Även i övervakningskommittén för mål 4 har en statssekreterare i , senare Näringsdepar- tementet varit ordförande. 8.2Rådets förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna I Rådets förordning (EG) nr 1260/99 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, artikel 35, stipuleras att varje samlat programdokument skall ha en övervakningskommitté. skall inrättas av medlemsstaten enligt överenskommelse med förvaltningsmyndigheten efter samråd med parterna på arbetsmarknaden. Parterna skall främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i kommittén, som skall inrättas efter beslut från kommissionen om bidrag från fonderna. står under medlemsstatens behörighet och jurisdiktion. Kommittén skall fastställa sin egen arbetsordning inom den berörda medlemsstatens institutionella, rättsliga och finansiella ram och besluta om den tillsammans med förvaltningsmyndigheten, utifrån de uppgifter som anges i ovan nämnda förordning. En företrädare för kommissionen skall delta i övervakningskommitténs arbete som rådgivare. Enligt ovan nämnda rådsförordning skall övervakningskommittén se till att programmet genomförs på ett effektivt sätt och med kvalitet. Kommittén skall därvid, i enlighet med förordningens artikel 35.3 ha följande uppgifter: