sou · GNB3122 · 2000-01-01 00:00:00 — De ämnen som behandlats är överintag- ning, tillgodoräkning av annan utbildning eller verksamhet, påbörjande av utbildningen efter den reguljära starten, examens- och utbildnings- benämningar, egenutvärdering, förändringar i utbildningsplanerna, byte av medlemmar i ledningsgruppen, anknytningen till arbetslivet, krav på den ekonomiska redovisningen för utbildningarna samt examensbevis och utbildningsbevis. KY är en ny form av utbildning och därmed följer ett stort behov av information om vad den innebär. Informationen bör nå ett antal mål- grupper med delvis olika behov av information: presumtiva stude-rande, utbildningsväsendet, arbetslivet och människor som arbetar med information och vägledning. Vi har valt att sprida information på olika sätt och i olika sammanhang. Kansliet har medverkat med muntlig information om KY, i första hand riktad till studie- och yrkesvägledare runt om i landet. Det har främst varit i informationssammanhang där vägledningspersonal har kommit samman i regionala träffar. Kansliet har medverkat vid regionala träffar med KY-anordnare och intressenter. Dessa möten har haft karaktären av erfarenhetsutbyte mellan anordnare och kansli och anordnarna emellan. De har också syftat till att ge vägledning till dem som står i begrepp att ansöka om att få starta en KY. Vi har ordnat årliga möten för nyblivna utbildningsanordnare inför varje ny utbildningsomgång. Det har varit ett välkommet forum med ett stort antal gemensamma frågeställningar. Gamla utbildningsanordnare har också medverkat och kunnat dela med sig av erfarenheter och svara på frågor. Vidare har vi medverkat vid utbildningsmäs- sor i och tillsammans med föreningen för KY- 126 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning Kansliets personal, utbildningsanordnare och studerande i KY-utbildningar nådde på detta sätt ett stort antal presumtiva stude- rande. Vi har tagit fram två informationsbroschyrer, en allmän om kvalifi- cerad yrkesutbildning som främst vänder sig till arbetslivet och utbild- ningsväsendet och ett studerandeinformationsblad. Informationsbro- schyren sprids till arbetsliv, utbildningsanordnare och organisationer. sprids till skolor och arbetsförmedlingar och beställs i stor utsträckning av utbildningsanordnarna. Kommittén har också gjort en sammanställning med beskrivningar av samtliga utbildningar som bl.a. distribueras efter varje ny beviljan- deomgång tillsammans med broschyren och studerandeinformationen till omkring 2 500 adresser inom studie- och yrkesvägledning. Denna sammanställning, som ständigt uppdateras, kan också beställas via en telefonsvarare. Cirka 4 000 samtal togs emot . Inkluderas spontana beställningar skickades uppskattningsvis 100 000 informa- tionsbroschyrer ut . Information om utbildningarna kan också fås via , AMS utbildningsregister, och via en del privata serviceföretag inriktade på utbildningsinformation. Kortfattad allmän information om KY ges också i Studenthandboken. Vårt informationsmaterial, broschyr, studerandeinformation och utbildningsbeskrivningar, finns även tillgängligt på Internet. Där finns också information på engelska och användarinformation i form av all- männa råd och föreskrifter, lagen och förordningen om kvalificerad yrkesutbildning, anvisningar för sökande och aktuella punkter ur det informationsblad som emellanåt ges ut till anordnare av kvalificerad yrkesutbildning. Hemsidan har nyttjats allt flitigare, med i snitt över 8 000 "besök" . Kommittén har alltså valt att sprida information om KY på ett antal olika sätt beroende på målgrupp och sammanhang. Vi har valt att avstå från mer allmänna insatser som t. ex. tidningsannonser som beskriver utbildningsformen. Vi tror inte att den formen av information skulle vara meningsfull eftersom KY har så förhållandevis lite gemensamt. Alla utbildningar är olika och var och en unik för sig. Marknadsföringen görs bäst med utgångspunkt i ett konkret exempel, en särskild utbildning. Vi finner det naturligt att det tar relativt för en ny form av utbildning att bli väl känd, och att informationen bäst når fram genom dem som på olika sätt är involverade i KY. Ett exempel på det är att utbildningsanordnare gemensamt går samman och sprider information om sina utbildningar. Det har visat sig vara ett föredömligt sätt att nå en stor grupp av presumtiva studerande. som man sprider information om enskilda utbildningar informerar man om utbildnings- Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 127 formen som sådan. Dessutom kan man både medverka till att bryta tra- ditionellt könsbundna val och att nå en grupp studerande som kanske inte tänkt sig vidare studier. Flera branscher har facktidskrifter som har skrivit artiklar där man kombinerar mer allmän information om KY med reportage om en enskild utbildning. På så sätt tror vi att man når en bred målgrupp inte minst inom arbetslivet med allmän information som också hör hemma i ett sammanhang i den enskilda utbildningen som beskrivs i artikeln. De studerande är särskilt angelägna om att arbetslivet skall känna till KY. Arbetslivet är en kanal som skulle kunna bearbetas mer. Eftersom en tredjedel av utbildningstiden är förlagd till arbetslivet har KY unika kanaler till avnämarna jämfört med andra utbildningsformer. Principerna för utbetalning av bidrag har varit desamma under hela försöksperioden. Det innebär att bidrag betalas ut i efterskott baserat på studerandeantalet efter utbildningens start och var sjätte månad därefter. Utbildningsanordnarna rekvirerar bidrag skriftligt och intygar på rekvisitionen vilket antal studerande som deltog i utbildningen vid avstämningstidpunkten. Avstämningstidpunkterna har också använts som inlämningstidpunkter för uppgifter om utbildningarna och de studerande, en koppling som visat sig inverka positivt på uppgiftslämningen och minimerat bortfallet. Utbetalningsbeslut för upp fattas av kommitténs kansli. Under en 80 poängs KY fattas alltså fyra beslut. Själva bidrags- utbetalningarna sköts av Kammarkollegiet, som disponerar anslaget för KY. Samarbetet har enligt vår uppfattning fungerat mycket bra. Bidragshanteringen har kraftigt vuxit i omfattning i och med det ökade antalet platser, från cirka 200 beslut till närmare 1 000 . En av våra uppgifter är att utöva t illsyn över de utbildningar som ingår i försöksverksamheten. Vid tillsynsbesöken har kanslipersonalen och i viss utsträckning även kommittéledamöterna deltagit. Tillsynsverksamheten startade med de utbildningar som beviljades för första start och . Kommittén har beslutat att i sitt arbete med tillsyn av utbildningarna i försöksverksamheten: "beakta, inte bara regelefterlevnad, utan också sitt eget behov av en heltäckande bild 128 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning av verksamheten, liksom verksamhetens behov av återkoppling och service". Även om tillsynen har inneburit en viss kontroll av regel- efterlevnad, har det huvudsakliga syftet därför, som vi beskrivit tidigare, varit att vidga kunskapen om den kvalificerade yrkesutbildningen och att föra en dialog om utbildningens kvalitet med studerande och utbildnings- anordnare. Tillsynsverksamheten har delats upp i två nivåer, indikerande resp. fullständig tillsyn. Den indikerande tillsynen syftar primärt till att ge underlag för en bedömning av om en fullständig tillsyn behöver genomföras och omfattar en halv dag. Vid besöken har vi valt att fram- förallt ägna oss åt de studerande. Efter ett kort inledande samtal med den ansvarige utbildningsanordnaren har vi träffat hela studerandegruppen för det aktuella intaget. Under denna träff har vi informerat om KY och de studerande har haft möjlighet att ställa frågor och lämna synpunkter. Samtliga studerande har fått göra en studerandeenkät. Därefter har vi valt ut fem studerande som vi fört ett längre samtal med. Utifrån en diskussionsmall har de studerande fått lämna synpunkter på antagning och urval, kvalitet, lärande i arbete, inflytande och övriga frågor. Besöket har avslutats med en diskussion och återkoppling till utbildningsanordnaren. Den fullständiga tillsynen syftar till att ta ställning till om utbild- ningen bedrivs enligt de regler som finns eller om några kvalitetshöjande åtgärder behöver vidtas, och i så fall vilka. Den fullständiga tillsynen är upplagd på samma sätt som den indikerande men är mer omfattande och tar cirka en och en halv dag. Under en sådan tillsyn träffar vi förutom utbildningsanordnare och studerande även lärare, representanter i ledningsgruppen från arbetsliv, högskola och komvux samt handledare. Före besöket ber vi utbildningsanordnaren inkomma med vissa uppgifter t.ex. informationsmaterial, ekonomisk redovisning, material för , protokoll samt kvalitets- och utvärderingsmaterial. Vi har eftersträvat att i första hand framföra våra synpunkter från tillsynen muntligt vid besöket men varje besök har också följts av en tillsynsrapport. I rapporten redovisas främst sådana synpunkter som föranleder någon ytterligare åtgärd från kommitténs sida och eventuella påpekanden om avsteg från regelverket. I de fall då vi gör ett påpekande lämnar vi också uppgift om när utbildningsanordnaren senast skall rapportera sina åtgärder med anledning därav och i fall tillsynsgr uppen avser att göra ytterligare ett tillsynsbesök. Rapporten och en samman- ställning av studerandeenkäterna skickas till den ansvarige utbildnings- anordnaren och till en studeranderepresentant. Vid en fullständig tillsyn skrivs en något utförligare rapport. Den rapporten består av en bedömning av utbildningen och driften av den i följande avseenden: utbildningsplan, kvalitetssäkring och egenutvärde- SOU 1999:122 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 129 ring, statsbidrag, ledningsgruppens funktion samt studerandeinflytande. Rapporten innehåller alltid en skriftlig återkoppling både avseende positiva iakttagelser och synpunkter på möjliga förbättringar. Ett mål enligt de riktlinjer som fastställdes var att avlägga ett tillsynsbesök hos varje utbildning. På grund av den kraftiga utbyggnaden av KY har denna ambition inte kunnat genomföras fullt ut. För att nå så många som möjligt har därför främst indikerande tillsyner genomförts. Ett annat mål är att av de utbildningar som hade en första start före skulle genomgå fullständig t illsyn. Vid valet av dem var målet att uppnå god spridning branschmässigt, att besöka utbildningar med olika längd och olika typer av utbildningsanordnare. Målen har nåtts både volym- och spridningsmässigt. T.o.m. har 19 fullständiga och 156 indikerande t illsyner genomförts. Resultaten från besöken har för av de besökta utbildningarna föranlett ett återbesök. På några enstaka utbildningar har vi genomfört mer än ett återbesök. av rapporterna har innehållit påpekanden av formell natur. Det har oftast gällt lärande arbetet, t.ex. att det inte till fullo varit förlagt till någon arbetsplats eller inte omfattat en tredjedel av utbildningstiden. Ett annat skäl har t.ex. varit att ledningsgruppen inte har fullgjort sina åtaganden i enlighet med förordningen. Tillsynsbesöken har varit förhållandevis tids- och resurskrävande. För att hinna besöka så många utbildningar som möjligt och för att minska resekostnaderna har vi inte gjort någon branschuppdelning utan har istället geografiskt samordnat flera besök. Enligt vår uppfattning har t illsynsbesöken, som vi nämnt tidigare, i regel varit mycket uppskattade av såväl studerande som utbildningsan- ordnare. Vi kan också konstatera att de utbildningar som vi har besökt i allmänhet fungerar bättre vid ett återbesök. I några enstaka fall har det krävts mer än ett återbesök innan resultatet varit tillfredsställande men vi har i samtliga fall kunnat notera en förbättring efter besöken. Denna förbättring behöver naturligtvis inte nödvändigtvis bero på tillsynen som sådan, men att döma av de kommentarer vi har fått vid besöken så förefaller tillsynen vara en hjälp i arbetet med att förbättra utbildningarnas kvalitet. 130 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning Enligt direktiven skall kommittén svara för uppföljning av försöksverk- samheten, varvid ett informationssystem skall utvecklas som kan till- godose statistikbehovet på verksamhetsområdet. Vi har för ändamålet byggt upp en Access-databas med information om utbildningarna, de studerande, tillsynsverksamheten och statsbidragsutbetalningsbesluten. På uppdrag av kommittén har SCB samlat in personnummer och namn på de studerande som påbörjat, varit kvar och tagit examen i KY. Informationen om de studerande finns hos kommittén endast i avidenti- fierad form. Att individdata bara finns hos SCB gör att inga extremt känsliga personuppgifter finns hos kommittén. Individdata har samkörts med ett antal register hos SCB för att få fram uppgifter om de studerandes kön, hemkommun, födelseregion (, , EU och övriga), om de arbetat eller varit arbetslösa innan de startade KY osv. Leverans av samkörda data har normalt skett en gång , efter kalenderårets slut. Framtagandet av mer aktuella data hindras av att några av de register som bakgrundsuppgifter hämtas från endast uppdateras vid årsskiftena. För att få snabbare tillgång till statistik om de studerande har fram t.o.m. en del uppgifter, dock inte per individ, samlats in även via anordnaren. Enligt direktiven skall kommittén samråda om utvärdering med myndigheter och organisationer som har anknytning till näringsliv och arbetsmarknad. En referens- och samrådsgrupp för uppföljning och utvärdering med företrädare för , Högskole- verket, , och några utbildnings- anordnare har därför tillsatts. I gruppen har upplä ggning och resultat diskuterats och även kunskap om uppföljning och utvärdering inom andra utbildningsformer t illförts. Enligt direktiven skall kommittén ansvara för att en av kommittén obe- roende utvärdering av försöksverksamheten kommer till stånd. Efter anbudsförfarande träffades ett avtal med om detta. Intresset för att delta i anbudsförfarandet – förutom den obligatoriska annonseringen gick särskild inbjudan ut till i stort sett samtliga universitet och högskolor, några statliga myndigheter och några företag – var mycket lågt. Även om de två anbud som kom in båda var intres- santa anser vi att det kan ifrågasättas om metoden för offentlig upp- handling är lämplig för denna typ av uppdrag. Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 131 Vi valde det lägsta anbudet. Valet stod emellertid också mellan två sinsemellan mycket olika utvärderingsmetoder, där den ena var tradi- tionellt värderande och registrerande, medan den andra, den vi valde, i stor utsträckning var interaktiv i den meningen att den avsåg att i stor utsträckning utgå från den egenutvärdering som varje utbildning skall genomföra, för vilken också ett särskilt material skulle tas fram. Utvär- deringen har således också innefattat utbildning för och informations- insatser till utbildningsanordnarna om det utvärderingsinstrument man tagit fram. Som vi såg det var det fråga om vilket resultat man ville ha – bilden av en försöksverksamhet opåverkad av utvärderingen och utvärderarnas värderingar eller bilden av en försöksverksamhet där utvärderingen vid sidan av andra intressenter inklusive kommittén varit med och påverkat genomförandet av försöket. Ingen av bilderna behöver ju från denna utgångspunkt vara sannare; däremot kommer de att skildra faktiskt skilda verkligheter. Den kvalitetshöjande effekt som kan ligga i den interaktiva modellen ansåg vi vara att föredra. Enligt underlaget och det avtal som slöts med tekniska uni- versitet skall utvärderingen innefatta följande: Utvärderingen skall klarlägga om utbildning- arna har en inriktning mot de kompetens- och kvalitetskrav som ställs på dagens arbetsmarknad. I den delen av utvärderingen bör samråd ske med myndigheter och organisationer som har anknytning till näringsliv och arbetsmarknad. Ett huvudsyfte med KY är att svara mot arbetslivets behov. Trots den korta tid som kommer att ha förflutit mellan utvärderingens slutpunkt och slutet på utbildningen för den första kullen är det viktigt att utvärderingen försöker belysa dels hur de nyutbildade tagits emot och uppfattats på arbetsplatserna, dels en bedömning från arbetslivets sida av om utbildningen – både som sådan och genom den arbetskraft som kommer ut – kommer att ha någon betydelse för produktionsresultat och utveckling. Utvärderingen skall belysa utbildnings- platsernas fördelning mellan kvinnor och män och i vad mån för- söket medverkat till att bryta traditionellt könsbundna utbildnings- och yrkesval. I den mån några utbildningar lyckats bryta det traditionella mönstret bör det belysas vad som lett till det resultatet. Utvärderingen skall ge underlag för bedöm- ningar av den fortsatta verksamhetens inriktning och organisation ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Av betydelse är bl.a. om KY kan förväntas bidra till uppkomsten av ny produktion av varor och 132 Försöksverksamheten med KY, en beskrivning Hänsyn bör inte tas endast till sådan utbild-ning som är lokaliserad till områden som omfattas av regionalpolitiska satsningar, utan även om deltagande från sådana områden i andra utbildningar kan få några effekter. Möjligheterna att tillgodose små men betydelsefulla utbildningsbehov inom ett stort geo- grafiskt område är av intresse över huvud taget, men också från ett regionalpolitiskt perspektiv. Utvärderingen skall ägna särskild uppmärksamhet åt den peda gogiska utformningen av utbildningen. Inte minst möjligheterna att förverkliga lärande i arbete på en arbetsplats och integrera denna del i utbildningen med den traditionellt mer skolförlagda delen är en central del i försöket. En fråga är om arbetsplatsernas organisation är sådan att ett lärande i arbete faktiskt kunnat komma till stånd. Eventuella kvalitativa skillnader mellan det lärande i arbete som ingår i KY och arbetsplatsförlagd utbildning inom andra utbildningsformer bör belysas. Detta gäller även andra kvalitativa skillnader i för- hållande till likartad utbildning, exempelvis påbyggnadsutbild- ningar inom komvux. Vidare bör utvärderingen redovisa om KY lett till att nya grupper rekryterats till eftergymnasial utbildning och om nya studerande kan komma att rekryteras till högskolan p.g.a. sina . En fråga är om KY leder till ett kompe- tenslyft i förhållande till påbyggnadsutbildningarna och gym- nasieskolans olika program, särskilt de yrkesinriktade, liksom om KY innefattat moment på högskolenivå. Ett ställningstagande till utbild- ningens organisatoriska hemvist förutsätter en värdering av om utbildningarnas olika huvudmannaskap haft någon påverkan på de förhållanden som utvärderingen omfattar. Bidragen till de olika utbildningarna varierar högst betydligt, också mellan utbildningar som till inne- håll och inriktning är relativt likartade. Betydelsen av detta för utbildningarnas kvalitet och innehåll bör belysas. 7.Samverkan mellan intressenterna. Försöksverksamheten förut- sätter att någon form av samverkan sker mellan arbetslivet, hög- skolan och komvux. Formerna för detta, intensiteten i kontakterna och resultatet för utbildningens innehåll och utformning å ena sidan och å den andra sidan resultatet sett från arbetslivets utgångspunkt bör belysas. Av intresse är också om samverkan inom ramen för försöksverksamheten haft någon betydelse för samverkan mellan de olika intressenterna på andra områden. Försöksverksamheten styrs dels av en lag och en förordning, dels av kommitténs direktiv och tilläggsdirektiv. Försöksverksamheten med KY, en beskrivning 133 är i viss mån anpassat just till att det är fråga om en för- söksverksamhet, men slutsatser om regelverkets funktion kan ha betydelse för ett ställningstagande till den framtida utformningen av verksamheten. Därvid är också regeltillämpningen och det praktiska handhavandet av intresse, liksom det förhållandet att verksamheten handhas av ett från berörda parter (arbetsliv, kommuner, högskolor, andra utbildningsanordnare) oberoende organ. Egenutvärderingen bör kunna utgöra ett vik- tigt inslag i den samlade utvärderingen av försöksverksamheten. Det är viktigt att den sker och att de för utbildningen ansvariga har det fulla ansvaret för att den kommer till stånd. Det är emellertid betydelsefullt att också egenutvärderingen blir före-mål för utvärdering i fråga om omfattning, effektivitet och inte minst medverkan från studerande och arbetsliv. Försöksverksamheten kan leda till förändringar i utbildningarnas omvärld, utan att de utgör förstahandsresultat. Exempelvis kan andra utbildningar påverkas, kontakter mellan utbildningsväsende och arbetsliv etableras som får vidare effekter än på försöksverksamheten, förändringar uppstå i arbetslivet p.g.a. engagemanget i utbildningen m.m. Det är av intresse att också dylika effekter ges en belysning. Eftersom utvärderingen skall vara oberoende har vi inte haft några syn- punkter på dess genomförande. Utvärderaren har emellertid, i enlighet med avtalet, lämnat muntliga och skriftliga rapporter om arbetets gång. En organisationskomsitté skall förbereda den försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning som skall inledas under förutsättning att godkänner förslagen i proposition 1995/96:145 Kvalificerad yrkesutbildning m.m. -förbereda försöksverksamheten och arbetet i den kommitté som skall leda försöksverksamheten, -bjuda in utbildningsanordnare m.fl. att medverka i försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning, -ta fram och redovisa de riktlinjer som inledningsvis skall gälla för de projekt som skall kunna komma i fråga för försöksverksamhet. Försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning I propositionen Kvalificerad yrkesutbildning m.m. (prop. 1995/96:145) föreslår regeringen att en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning skall inledas . Den nya kvalificerade yrkesutbildningen avses ge de fördjupade teoretiska och praktiska kun- skaper som krävs för att självständigt och i lag utföra kvalificerade uppgifter i en modernt organiserad produktion av varor eller tjänster. Försöksverksamheten föreslås inledningsvis omfatta 1 700 nybörjar- platser och påbörjas i syfte att vinna erfarenheter när det gäller att pröva nya utbildningar, nya pedagogiska former och nya an- ordnare. Försöket skall vidare belysa arbetslivets och de studerandes intresse och ge underlag för ställningstaganden till hur utbildning av detta slag kan inordnas i utbildningssystemet. Försöket skall ledas av en kommitté. Den huvudsakliga inriktningen av utbildningen och dess organisation under försöksverksamheten föreslås bli angivna i lag. En organisationskommitté skall tillsättas för att förbereda en försöks- verksamhet och arbetet i den kommitté som avses leda försöksverk- samheten. Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning skall inledas under innevarande budgetår under förutsättning att godkänner förslagen i proposition 1995/96:145 om kvalificerad yrkesutbildning. För att detta, med hänsyn till den förberedelsetid som krävs hos de berörda utbildningsanordnarna, skall vara möjligt, är det angeläget att planeringsarbetet inleds omgående. De första definitiva beskeden om statsbidrag till viss verksamhet skall kunna lämnas så snart har fattat beslut och lagen om försöksverksamheten trätt i kraft. Det innebär att organisationskommittén skall bjuda in universitet och högskolor, kommuner, landsting och andra utbildnings- anordnare samt företag att medverka i försöksverksamheten. Till inbjudan bör fogas en PM med de riktlinjer som organisationskommittén -- med utgångspunkt i vad som anförts i propositionen -- beslutat inledningsvis skall gälla för projekt inom försöksverksamhet. skall därvid också redovisa grunderna för sin prioritering mellan inkomna förslag. Det är angeläget att försöksverksamheten kan inledas redan vid . De förslag och intresseanmälningar som rör försöks- verksamheten som har kommit in till skall inte behandlas av organisationskommittén.