sou · GNB375d5 · 2000-01-01 00:00:00 — Som stöd- kriterier anges: Storlek, Mångformighet, Naturlighet (vilket också kan stå för orördhet), konti- nuitet, representativitet, raritet, nyckelområde, säregenhet (särprägel eller märklig beskaffen- het), funktion (betydelse för flora och fauna). Dessa kriterier stöder huvudkriterierna vilka är: A.Områden med framstående exempel på landskapstyper eller naturtyper eller kombinationer av naturtyper, som särskilt väl visar landskapets utveckling samt processer och naturlig utveckling i olika ekologiska system såväl på land som i vatten. B.Väsentligen opåverkande områden (Opåverkade i den mening att områdena främst har eko- logisk, biotop- och artbevarande betydelse). C.Områden med sällsynta naturtyper, hotade eller sårbara biotoper och arter. D.Områden med mycket rik flora/fauna. E.Områden av mycket säregen och märklig beskaffenhet (Som exempel nämns bl. a. land- skapsbild av stor skönhet). har sedan preciserat kriterier för olika landskapstyper. När det gäller odling- slandskap finner vi t ex att skönhet/identitet , ett område som ger besökaren värdefulla upple- velser genom tilltalande landskapsbild eller genom uppmärksamhet inom konst, litteratur och musik har fått en egen identitet är särskilda värden. När det gäller våtmarker finner vi också under huvudkriterium E. att ett antal våtmarker med tilltalande landskapsbild bör väljas ut som riksobjekt. Detta tyder på att tilltalande landskapsbild uppfattas som ett värde. Naturvården gjorde en översyn av riksintressena . De registerblad som beskri- ver varje riksintresse upptar många rubriker. Efter naturgeografisk region, landskapsform och vegetationstyper redovisas intresseaspekter. Angivandet av nyckelord anger innehållet. med förutsättningar för att områdets naturvärden ska bibehållas en rätt tydlig bild av vilka värden som avses. I områdets huvuddrag beskrivs området. Utdrag ur registerblad 1991 Intresseaspekter: Geologi, ekologi, referensområde i kalkningsprogrammet, kulturland- skap, skönhet. Urvalskriterier: Komplext fjällområde, Opåverkat fjällområde, Ståtliga fjällmassiv, sär- präglad ravinbildning Stödkriterier : Storlek, mångformighet, orördhet, representativ, särpräglad Nyckelord: Glaciärnischer, genombrottsdal, raviner, vindhedar, serpentinvegetation. Vär deomdöme : med omgivningar är ett i stort sett opåverkat naturområde med exempelvis oreglerade vattendrag, urskogsområden och svårtillgängliga fjäll. Rikedomen på terrängformer är mycket stor inom de centrala och Vojmåns genombrottsdal tillhör landets främsta. Biotopvariationen är förhållandevis stor. Både och artrik vegetation finns. hyser anmärkningsvärda arter både med avse- ende på raser och utbredningsbild. Förutsättningar för att områdets naturvärden ska bibehållas: Karaktären av oexploaterat fjällområde bevaras. Värdet påverkas negativt av bebyggelse, vägar, gruvor, vattenregler- ing och vattenbortledning. Hävd av kulturlandskapet vid . Kommentar: I denna beskrivning kan man hämta värdeomdömen under olika rubriker. Relevanta värdeord för karaktären är skönhet, opåverkat, orört, oexploaterat. Värdeord för innehållet är rika terrängformer, biotopvariation, artrik vegetation, Den nya mall som tagits fram av ( 1998, Anvisningar) skiljer sig något från de äldre registerbladen. Regionindelningen har förfinats och intres- seaspekter, nyckelord, m. m. har ersatts av begreppet riksvärde. Stödkriterier anges ej längre i registerbladen. Riksvärde anges i en matris i ett hierarkiskt system. Riksvärdena grupperas som landskapstyp, naturtyp, vegetationstyp, geovetenskap och arter. Samtliga nivåer behöver inte anges. Värdeomdöme, huvudkriterier och förutsättningar för bevarande finns kvar, liksom beskrivning av områdets huvuddrag. Värdeomdömet ska vara en verbalisering av riksvärdet. Utdrag ur registerblad 1999. Riksvär de: Glaciärnisch, kanjon, raviner Mosse av nordl typ Vär deomdöme : med omgivningar är ett i stort sett opåverkat naturområde med exempelvis oreglerade vattendrag, urskogsområden och svårtillgängliga fjäll. Rikedomen på terrängformer är mycket stor inom de centrala och Vojmåns genombrottsdal tillhör landets främsta. Biotopvariationen är förhållandevis stor. Både och artrik vegetation finns. hyser anmärkningsvärda arter både med avse- ende på raser och utbredningsbild. I söder ligger Flarkmyran - ett flackt, mångformigt, representativt och orört myrkomplex med ornitologiska värden och skogslandskap med naturskog. Huvudkriterier: A, B, D, E Stödkriterier : Storlek, mångformighet, orördhet, representativitet, särprägel, nyckelområ- de, funktion. För utsättningar för bevarande : Karaktären av oexploaterat fjällområde bevaras. Värdet påverkas negativt av bebyggelse, vägar, gruvor, vattenreglering och vattenbortledning. Bevarandet av våtmarkens värde kräver att områdets hydrologi skyddas mot dränering, vattenreglering, dämning och torvtäkt. Avverkning av sumpskogar, skogar på fastmark- sholmar och i kantzoner bör ej utföras. Områdets huvuddrag : (Är en ganska detaljerad beskrivning) Kommentar: Karaktären av opåverkat och orört framgår väl. Vad gäller innehåll fram- hålls rika terrrängformer, stora biotopvärden och artrikedom. Fältet förutsättningar för bevarande beskriver bäst hur områdets värden kan tas till vara. en planeringssituation, oavsett avsedd förändring, verkar det vara här man får den värdefullas- te informationen. Värdeomdömet ger i och för sig innehållet i området och får oss att förstå vilka egenskaper i landskapet som värderats framför andra, men det ges inte någon direkt vägledning till vad som behövs eller måste begränsas för att värdena ska bestå. Tillsammans ges en mer fullständig information. konstaterar att för att karaktärisera värdena behövs tydliga områdesbeskriv- ningar (anvisningar 1998). För att nå något längre då det gäller att ange förutsättningarna för bevarande av naturvärden ger man exempel på hot mot olika naturmil- jöer. Vindkraften anses kunna skada fjällandskap, jordbrukslandskap, älvdalslandskap samt kust- och skärgårdslandskap. I det enskilda ärendet förutsätts dock att det prövas om skadan av ett företag är påtaglig eller ringa. Målet för den vetenskapliga naturvården är att bevara ett rikt bestånd av naturmiljöer Skyddsmotiv som ligger till grund är: ekologiska referensområden, botanik, geologi, hydrolo- gi, landskapsbild, kultur- och odlingslandskap, zoologi, limnologi (SOU 1979:54, 55). Värdefulla områden är sådana med representativitet av en speciell landskaps- eller naturtyp, som särskilt väl belyser olika skeden i natur- och kulturlandskapets utveckling, som är ostörda och rymmer en stor mångfald eller som hyser unika, hotade eller sårbara naturtyper, biotoper eller arter. De kan också ha stor betydelse som referensområden för utbildningen och den vetenskapliga forskningen. I de beskrivningar över riksintressen enligt 3 kap 6 § MB som upprättades i samband med beslut om områden av riksintresse 1987 upptas utöver administrativa data och angivande av naturgeografisk och kulturgeografisk region även motiv som styrt urvalet. Text som berör innehållet i miljön delas upp i områdets huvuddrag , som är en beskrivande text, och en sam- manfattande värdetext som i ett koncentrat anger värdet. I syfte att precisera urvalsgrunderna och de värden som konstituerar riksintresset har RAÄ i samarbete med länen reviderat riksintressenas värdetexterna. Målsättningen var att de riksintressanta kulturvärdena skulle tydliggöras och därigenom tillgodoses bättre i planeringen. De nya värdetexterna har två huvudrubriker - motivering och uttryck för rik- sintresset. Ytterligare en rubrik anger vad som dessutom ingår i riksintresset, utan att vara huvudmotiv för urvalet. Utdrag ur register över riksintressen version Områdets huvuddrag : 1815 anlades ett krononybygge i . Ett område nedanför den sydöstra sluttningen utvaldes och gården placerades först tätt invid den branta fjällsi- dan. På grund av rasrisken flyttades den dock snart till en slätt längre åt öster. Till gården hörde ett vidsträckt område med slåttermark i fjällsänkan ända ner mot . Den goda slåttermarken blev förutsättningen för byns tillväxt, vilket de många ladorna på det öppna slättlandskapet ännu vittnar om. Ladorna är upprustade. Sammanfattande vär detext: fjällområde karaktäristiskt kulturlandskap - slåtterängar vid vattendrag. Den stora mängden lador som ännu står kvar vittnar om ängsbrukets och boskapsskötselns betydelse förr i dessa trakter. Utdrag ur reviderade värdetexter 1997 Motivering: Odlingslandskap i fjällbygd med rötter i ett krononybygge . Uttryck för riksintr esset: Slåttermarker vid Vojmån som vittnar om slåttermarkens tidiga- re betydelse och innehåller en stor mängd timrade ängslador. Kommentar: Den äldre versionen ger bättre underlag för värdeomdöme. Den yngre anger tydligare och mer direkt vilket innehåll värdet har. Karaktärsvärdet knyter sig till odlingslandskap och innehållsvärden till slåtteräng och stor mängd lador. Till de reviderade värdetexterna finns numera en ordlista. Orden förutsätts uttrycka landskaps- och miljökaraktärer och uttrycka den helhetsaspekt som i första hand ska tas till vara i respek- tive område. Riksintresseordlistan kan ses som en nyckel till och i viss mån utveckling av vär- detexterna genom att de olika miljöernas karaktäristika utvecklas där. arbetar f.n. med en metod för att utforma förslag till en kulturmiljöpro- fil för olika län. I profilen anges i ett tiotal punkter de viktigaste karaktärsdragen i länets kul- turmiljö, med utgångspunkt från länets kulturhistoriska utveckling. Dessa kan bli ett bra underlag för ett mer planeringsmässigt och pedagogiskt utformat material (P-O Remmare muntl). RAÄ har under 1998-99 utfört en fallstudie avseende kulturmiljö och vindkraft. I fallstudien bedöms att vindkraft på karaktärsnivå kan påverka värdet hos ålderdomliga eller förändrade landskap samt sådana med särskilda karaktärsdrag. Innehållsmässigt uppmärksammades land- märken, strukturer och karaktärselement. Exempel på landmärken är kyrkor och fyrar. Strukturer avser vägar, stenmurar och dylikt som tillsammans med karaktärselement, som gra- vhögar eller ekonomibyggnader, ger landskapet dess karaktär. Särskilt känsliga bedömdes landskap vara vars äldre historiska funktion ännu är tydlig- ålder- domliga landskap. Här bör inte vindkraft etableras. I de som har en tydlig kontinuitet med fre- kventa inslag fram till vår tid kan vindkraft infogas, men med hänsyn så att kulturlandskapets karaktär inte påverkas negativt. Landskap som genomgått kraftiga förändringar under 1900- talets senare hälft bedömdes ha de bästa förutsättningarna för att rymma vindkraft. Vär den för friluftsliv och turism Friluftsliv kan ses som hur människan tillgodogör sig värden i natur- och kulturlandskapet under sin fritid. har definierat områden av riksintresse för friluftsliv (NV:s rapport 3771). Beskrivningarna av friluftslivets områden av riksintresse har ej varit föremål för revidering. Friluftsliv anges vara vistelse i naturen för naturupplevelser, fysiskt aktivitet och avkoppling. Naturkvaliteter för friluftslivet innebär att det finns en variation i landskapet. En rad kriterier ges som underlag för bedömning om ett område är av riksintresse för friluftsliv; Särskilt goda förutsättningar för positiva upplevelser och för natur- kulturstudier. Särskilt stora förutsättningar för vandring eller långfärder på skidor och därmed samman- hängande positiva upplevelser i obebyggda områden Särskilt goda förutsättningar för strövande, cykelturer eller skidåkning och därmed sam- manhängande positiva upplevelser i bebyggda områden Särskilt goda förutsättningar för bad, båtsport, kanoting eller skridskofärder och därmed sammanhängande positiva upplevelser Särskilt goda möjligheter till fritidsfiske, jakt, bär- eller svampplockning och därmed sammanhängande positiva upplevelser. Riksobjekten är områden som har så stora friluftsvärden på grund av särskilda natur- och kulturkvaliteter och tillgänglighet för allmänheten, att de är eller kan bli attraktiva för besöka- re från hela eller en stor del av landet eller utlandet, d v s de har ett turistiskt intresse. I områden attraktiva för friluftsliv spelar ofta turismen som näring en viktig roll. Turisten för- väntar sig givetvis att vissa eftersökta aktiviteter ska kunna utföras i området. Sannolikt har turister därutöver en föreställning om den inramning (miljö) som aktiviteterna ska utspela sig i. (Vindkraftens betydelse för turistens uppfattning av värdet i den miljö de söker rekreation och upplevelser i behöver utredas ytterligare) Värdering av områden som anses vara av riksintresse för friluftsliv grundas på hur stort och ostört ett område är, om natur- och kulturföreteelserna är särskilt attraktiva, om det finns särskilt goda förutsättningar för bad, fiske, båtsport, kanotfärder, vandring eller vintersport. skulle vi kanske lagt till möjligheten att bara få vistats i ett område utan att behöva störas av båtsport, kanoting, vandrare, fiskare, badare eller vintersportare... Värden för friluftsliv kan grovt indelas i upplevelser och aktiviteter beroende av förstahand- sval hos utövaren. En aktivitet ger också upplevelser liksom upplevelser kommer ur en aktivi- tet. Här menas dock om vistelsen i ett landskap eller aktiviteten är det primära. Aktiviteter och upplevelser kan jämföras och hypotetiskt jämställas med innehåll och karaktär rörande landskapets natur- och kulturvärden. Aktivitetsvärden finns i badplatser, kanotleder, fiskeplatser, vintersportorter etc. Upplevelsevärden hör till landskap vars karaktär ger en särskilt positiv upplevelse vid vistelse. För friluftsliv är även tillgänglighet ett värde av särskilt stor betydelse. Ur rapporter 3771 och 4037. omfattar varierande fjällandskap med möjligheter till studier av fjällna- tur samt av same- och nybyggarkultur. Förutsättningarna för fjällvandring och lång- färdsåkning på skidor är goda. Fritidsfiske efter , öring och harr i såväl sjöar som strömmande vatten hör till aktiviteterna. Aktivitet: Kulturstudier, turåkning på skidor, fritidsfiske. Kommentar: Upplevelsevärde kan vara varierat fjällandskap. Som aktivitetvärden finner vi vandring, skidor, fiske och natur-/kulturstudier. Värden – modell för redovisning samt exempel Först presenteras en modell för beskrivningar med värdeomdömen. Modellen är enkelt upp- byggd i tre steg för att nå fram till konklusioner om vindkraftens påverkan på ett område. Därefter provas modellen på tre olika områden med varierande innehåll och karaktär. Områdena har i sig en enhetlig landskapstyp. Modellen är dock viktigare än vad som de facto står i respektive exempel nedan. Exemplen kan ju alltid fyllas med olika information i olika situationer. I en verklig planeringssituation torde det vara viktigast med en samsyn rörande innehållet. Det sista exemplet () har i efterhand kompletterats med en analys av landskap- sbilden. Idealiskt kunde vara en integrering av landskapsbildsanalysen i modellen för redovis- ning av värdeomdömen. Tiden har dock inte medgivit detta, men uppenbarligen finns det möj- ligheter att nå längre här. De värdeord som använts i tabellen nedan har hämtats från de tre sektorernas värdebeskriv- ningar samt RAÄ:s fallstudie Kulturmiljö och vindkraft . Eftersom riksintressebeskriv- ningar omfattar några av de viktigaste miljövärden vi har, fanns det skäl att söka värdeord bland dessa. Vid en värderedovisning kan i och för sig även andra ord än de som angetts här användas, bara det blir tydligt vad som avses. Jag tror emellertid att om man samsas om ett begränsat antal värdeord så blir det lättare att bedöma såväl värdets realitet som konsekvenser vid förändringar. Följande kan ses som exempel på värdeord. Modell för angivande av innehåll och vär de Med tanke på att den information som behöver komma fram ska vara tydlig har modellen medvetet gjorts enkel. Efter en integrerad miljöbeskrivning (I) kommer en redovisning av vik- tiga värden (II), gärna illustrerade för ökad tydlighet. Som steg tre anges vindkraftens relation till värdena (III). Det innehåll som beskrivs i I. kan vara av riksintresse, men även ha en annan status. Riksintressebeskrivningarna är bara en källa av flera för att utvärdera och välja det som sedan ska relateras i den integrerade miljöbeskrivningen. Förslag till modell; Miljöbeskrivningen innehåller naturgivna förutsättningar, kulturlandskapet och friluftslivets karaktär och tar fasta på landskapet så som det ser ut , dess innehåll och hur det nyttjas. Beskrivningen kan variera i omfattning beroende på kunskap, ambition och skalnivå. II.Viktiga värden (alt. värdebild) Illustration De värden avseende natur- kultur och friluftsliv som identifierats anges här. Det kan dels vara fråga om karaktärsvärden, dels innehållsvärden. Här anges också till vilken huvudgrupp vär- det hänför sig. Illustrationer (visualiseringar) bör med enkla medel lyfta fram de värden som identifierats. Karta och snedbild (foto eller teckning) kan användas. Vid dessa kan bubblor med text och liten illustration ytterligare förtydliga vad som avses och bedömts som viktiga karaktäristika Vindkraftens relation till värdena. Om det är önskvärt kan här förtydligas vilka värden som är känsliga för vindkraft och om de över huvud taget tål vindkraft. I så fall kan också anges hur vindkraft kan anpassas till värdena. Texterna i följande exempel får ses som undertecknads försök att illustrera modellen och skul- le i ett skarpt läge förstås arbetats fram i en vidare krets. Textinnehållet i följande exempel bör ses just som exempel. Särskilt angeläget är det väl att påpeka att värdeurval ( II) och bedömningen av vindkraftens relation till karaktär och innehåll (III) står undertecknad för. Området omfattar fjällbygden inom samt en del av Vojmåns dalgång i högfjällsregionen. högfjällsområde är ett stort område där spåren efter mänskliga aktiviteter är diskreta. Området är inte lättillgängligt men vandringsleder förekommer. Samis- ka kulturminnen förekommer rikligt inom området. Vattendragen är oreglerade och innehåller gott om fisk. Både och artrik vegetation förekommer. I området finns mångformiga myrar med fågelliv. Skogarna är i liten utsträckning kulturpåverkade. Vid finns olika anläggningar för friluftsliv, särskilt med inriktning på vintertida ak- tiviteter. I dalgången finns rester efter det nybyggeslandskap som växt fram efter 1800-talets början, bl a i form av vidsträckta slåttermarker med lador i . Det varierade fjällandskapet ger möjligheter till studier av fjällnatur (vetenskapligt värde, pedagogiskt värde). Det orörda högfjällsområdet (upplevelsevärde, pedagogiskt värde). Goda förutsättningar för fjällvandringar och turåkning på skidor i orörd natur (upplevel- sevärde). Möjligheter till fritidsfiske (upplevelsevärde). Stora möjligheter att lära känna och uppleva det samiska landskapet i en orörd miljö (vetenskapligt värde, pedagogiskt värde). Slåttermarker med lador (pedagogiskt värde). Skidbackar och leder vid ger goda förutsättningar för vintersport (upplevelse- värde). Vindkraftens relation till värdena orörda karaktär bör bevaras. Orörda äldre skogar bör undvikas. Vissa fågellokaler kan vara känsliga. Vid det moderna friluftslivets anläggningar i kan vindkraft infogas. Mot , Foto: , . finns som stad . Runt om utbreder sig slätten. I väst möter kusten och österut blir landskapet mer kuperat och skogbeväxt för att i söder möta slutt- ning. Slätten karaktäriseras av en relativt tät bebyggelse med byar, större och mindre gårdar samt torp i ett åkerlandskap. Den utspridda bebyggelsen och vägsystemet är typiskt för tiden efter skiftets genomförande. Vegetationen består av alléer, trädrader och dungar. Få kyrkor eller fornlämningar syns. I Laholmsområdet finns olika typer av fossila geologiska former som visar geologiska processer efter den senaste nedisningen. Lagadalen och andra mindre vattendrag bildar sänkor och raviner. I åarna bedrivs fritidsfiske med fångst av lax och havsöring. I övre Lagadalen ligger mindre skogsgårdar, i ett slutet, kuperat landskap. Åkrarna är små och frekvensen betesmarker större än på slätten. Vid kan man finna välbevarade kraftverksmiljöer . Kuststräckan har breda sandstränder med dyner. Här finns en av landets längsta badstränder. Innanför dessa möter barrskogar som planterats andra hälft för att binda sanden. Denna sandvandringskust hyser såväl aktiva som fossila geologiska former och säll- synta växter. Den är en populär sträck- och övervintringslokal för vadarfåglar. Bukten utanför kusten är uppväxtområde för flatfisk samt vandringsstråk för lax och havsöring. Frågor om eutrofiering och fiskeribiologi kan här få sin belysning. Området för strandskogen var tidigare samfällda utmarker och betesmarker. växte ett fritidslandskap fram med många sommarsamhällen, vilka satt sin prägel på kust- sträckan. Större vägbyggen i N-S riktning har brutit sambandet mellan byarna och de strand- nära utmarkerna. Vid Lagans mynning återfinns ett ålderdomligt landskap med gravhögar och fossila flodmyn- ningsformer. Här finns också flera stenåldersboplatser. Lagans intressanta flodmynningsformer och ålderdomliga landskap (vetenskapligt värde, upplevelsevärde). Sanddyner längs kusten med goda bad (upplevelsevärde). I Laholmsområdet geologiska formationer (vetenskapligt värde). Fritidsfiske i åarna (upplevelsevärde). Bukten utanför kusten uppväxt- och vandringsområde för fisk (vetenskapligt värde). Strandskogen har såväl geologiska som floristiska kvaliteter (vetenskapligt värde, upple- velsevärde) Det ålderdomliga landskapet vid Lagans mynning (vetenskapligt värde, upplevelsevärde, pedagogiskt värde). Lagadalens raviner och småbrutna odlingslandskap med betesmarker (upplevelsevärde, pedagogiskt värde). Bebyggelse, vägsystem och vegetation på slätten (pedagogiskt värde, upplevelsevärde). Fritidsfiske i de små åarna (upplevelsevärde). Vindkraftens relation till värdena Det ålderdomliga landskapet vid Lagans mynning bör hållas fri från exploateringar. Vindkraft går att anpassa till struktur i bebyggelse, vägar och ägogränser på slätten. I fritidslandet med sent planterad strandskog längs kusten kan vindkraft infogas. värden kan vara känsliga för vindkraft. Ålderdomligt landskap vid Lagoset Sand- dyner, goda bad, Strand -skog Runt den sänkta sjön utbreder sig en mjukt böljande slätt med stora rationellt skötta åkerarealer. Slätten underlagras av de kambrosiluriska bergarterna kalksten, skiffer och sands- ten. Jordarten är moränlera som ger goda odlingsförutsättningar. Här finns några av de äldsta fasta stenåldersbosättningarna med jordbruk som inslag i ekonomin. Det öppna odlingsland- skapet grundlades under vikingatid och medeltid. De gräsbärande markerna bestod i huvudsak fram till laga skifte då åkern blev det viktigaste markslaget. Jordbruket blev mer rationellt och sanka marker utdikades för att skapa ytterligare odlingsmark. Herrgårdar och utflyttade gårdar från tiden för laga skifte ligger utspridda på den öppna slät- ten. I jordbrukslandskapet ligger ett större antal medeltida stenkyrkor med omgivande mindre byar. Inslaget av äldre bebyggelse är markant. Topografin har medfört en jämn spridning av kyrkor och gårdar. Bebyggelse och vägar har sökt sig till de låga höjdsträckningarna i land- skapet. Längs vägarna finns ofta alléer med ädla lövträd. Dungar och trädridåer uppträder i anslutning till bebyggelsen och avgränsar denna mot det omgivande slättlandskapet. Den utdikade sjön har ett mycket rikt fågelliv som drar till sig en stor mängd besökare. I väster begränsas slätten av siluett. har en mycket rik och omväxlande flora vilken till en del förklaras av den kalkrika marken och det gynnsamma klimatet. Mångfalden av biotoper på ger goda förutsättningar för ett artrikt djurliv. På berget finns såväl naturrum, som vandringsleder, vindskydd och övernattningsmöjligheter samt tre fornborgar. I norr möter vars tillkomst är förknippad med birgittinerklostrets grundande .