sou · GNB341 · 2000-01-01 00:00:00 — Omfattar fas 2 och fas 3 med en successiv uppbyggnad och etablering av en kontinuerlig verksamhet. Hela produktionslinjen är utbyggd. I fas två ingår särskilda insatser avseende insamling och dokumentation samt omhändertagande, vård och arkivering m.m. Här ingår fortsatt personalrekrytering och vidare- utbildning, en utveckling av vårdinsatser, bevarande och arkivering, en utveckling av tillgängligheten och en utbyggd studie- och forskarservice samt utveckling av information och publika åtgärder m.m. Den etablerade verksamheten i utbyggd form omfattar en personal- styrka på 30 årsverken. Anslag till SFI samt styrelsekostnaderna har beräknats till 0.9 resp. . Personalkostnaderna, inklusive utbildning m.m. har beräknats (för 30 årsverken) till storleksordningen . Administrations- och driftskostnader har beräknats netto till 0.8 M MSEK samt hyror och andra avgifter till . Särskilda insatser behövs för insamling och dokumentation (inkl 84 Kostnader och finansiering ersättning), beräknade till samt för information och publika åtgärder m.m. till samt utveckling av verksam- heten (databas-uppbyggnad, forskarservice, studiecentra, tillgänglighet m.m.) till 1.0, 1.5 samt och för komplettering av utrustning m.m. till . Kostnaderna för verksamheten för de tre åren kan beräknas till storleksordningen eller c:a (varav c:a för personal), samt sammanlagt c:a för utrustning m.m. För en utveckling av ett särskilt laboratorium för framkallning och kopiering m.m. av film tillkommer en beräknad investering på ca exkl. moms. Till detta kommer även en etappvis utbyggnad av arkiv och förvaring m.m, t.ex. utökade insatser för acetat- och nitratfilm o.s.v, där de preliminära kostnaderna specificerats ovan. Sammanfattningsvis ger detta följande kostnadsbild för treårs- perioden: Kostnadsberäkning och kostnadsfördelning för verksamhetsår 4–6. Administration, hyror, övrig drift Personal, utbildning m.m. Information, service m.m. Forskarservice, tillgänglighet m.m. Kostnader och finansiering 85 6.3Finansiering och kompletterande finansieringsmöjligheter Kostnadsberäkningen under avsnitt 6.2 är en bruttoberäkning, för utrustning exkl. moms. Finansieringen av verksamheten vid film med en Filmvårdscentral bör studeras ytterligare och i ett närmare samarbete med berörda parter. Olika stöd och bidrag samt egna intäkter för olika tjänster kan och på olika sätt reducera kostnaderna. Jag har inte tagit upp dessa aspekter i kostnads- redovisningen. Under en etableringsfas är det enligt min bedömning nödvändigt att särskilda statliga medel anslås till utvecklingsarbete och grundläggande investeringar, därefter bör ett årligt anslag avsättas som efter hand kan avstämmas mot bidrag och intäkter. De medel det handlar om är som framgått ovan i storleksordningen c:a 2–beroende på ambi- tionsnivå och en slutlig avstämning. Det övergripande film-vårdsarbetet är trots allt ett nationellt uppdrag och det framstår här som nödvändigt att SFI:s anslagsram utökas för detta. Möjligheterna till ompriori- teringar enbart inom SFI:s nuvarande anslagsram har jag dock bedömt som begränsade med hänsyn till att det är nya bevarandemål och ambitioner som formulerats; däremot borde rimligen en stödfinansi-ering kunna ske från film- och videobranschens organisationer med hänsyn till föreslagna åtgärder för filmmaterialets bevarande och ökade tillgänglighet och nyttjande. Kan inte särskilda reformmedel anvisas bör en alternativ finansi-ering – helt eller delvis – kunna ske genom omprioriteringar inom kultur- och utbildningsdepartementens utgiftsområden. Det finns flera skäl till att detta är rimligt. De föreslagna insatserna för dokumentär film kommer att ge positiva effekter inom skola och utbildning liksom inom flera kulturområden och berör flera av departementens myndig-heter, institutioner och andra verksamheter – , SVT, SFI, museer, arkiv och bibliotek, utbildningsinstitutioner osv. Den åtgärder som föreslås genom film innebär en avlastning och stöd för kultur- och utbildningsverksamhet med statlig finansiering inom flera kulturområden. Även t.ex. arbetsmarknads- och näringsdepartementens utgifts- områden bör komma ifråga i detta sammanhang med hänsyn till bl.a. sysselsättningspolitiska och regionalpolitiska skäl. En kompletterande finansiering kan diskuteras utifrån flera syn- punkter. Utredningstiden har inte medgett ett djupare studium av vilka möjligheter som kan finnas inom olika politikområden. 86 Kostnader och finansiering sträckning medel för regional- och sysselsättningspolitiska åtgärder kan komma i fråga har dock diskuterats med regionala företrädare. På samma sätt har frågan diskuterats med antikvariska instanser vad gäller överkostnader med hänsyn till den tänkta ombyggnaden av de antikvariskt värdefulla industrihistoriska byggnader och miljöer, som anläggningen i utgör. Den bedömningen kan göras att det finns stora möjligheter till stödfinansiering av ombyggnads- och personalkostnader och olika investeringar. Det är dock svårt att på detta stadium med någon grad av exakthet ange krontal eller nivåer. I (SOU 1998:142) har olika samverkans- och finansieringsformer diskuterats, där olika branschintressen kommer att medverka. Det bör här finnas skäl att undersöka om inte även en bevarandeverksamhet av det slag som föreslagits vid ett film med en Filmvårdscentral skulle kunna omfattas av detta vad gäller olika riktade åtgärder för den dokumentära filmen. Det är inte heller möjligt att göra en säkrare bedömning av hur verksamheten vid ett film med Filmvårds- centralen kommer att utvecklas och i vilken utsträckning egna intäkter kan bidraga till en finansiering. Det kan här finnas möjligheter genom det behov av vård och arkivering av stora samlingar som finns vid olika företag och organisationer, där t.ex. SVT har ett eftersatt behov som redovisats tidigare (kapitel 2) och andra tjänster (se bl.a. kapitel 4). En del kostnader kan delfinansieras genom regionala stödformer och från t.ex. EU:s Mål 2 program, till vilken sannolikt kommer att höra även . Möjligheterna att erhålla bidrag har diskuterats med i samråd med kommun och bedömts som goda och avser i första hand bidrag till ombyggnader, inredning och utrustning. Även etablerings-, utbildnings- och lönebidrag kan sänka personalkostnaderna väsentligt. På detta stadium är det svårt att bedöma i vilken utsträckning bidrag kan erhållas. Sammanfattningsvis är bedömningen den, dels att ett grundstöd är nödvändigt och bör finansieras genom reformmedel eller genom omprioriteringar inom i första hand utbildnings- och kulturdeparte- mentens utgiftsområden, dels att stora förutsättningar finns för att olika stöd, bidrag och intäkter kommer att reducera kostnaderna för etablering och drift vid film. Kostnader och finansiering 87 Jag föreslår att medel anslås för en etablering av film med en Filmvårdscentral i för år 1 (= förslagsvis ) och, som ett första steg, för en fördjupad kostnadsanalys och för att utarbeta ett mer detaljerat besluts- och upphandlingsunderlag med (förslagsvis ). Därefter bör medel avsättas till SFI:s ramanslag. 88 Kostnader och finansiering Arkivet för ljud och bild Bevarandet av icke-fiktiv film Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att se över förutsättningarna för att bevara respektive göra icke-fiktiva filmer tillgängliga . Utredaren skall föreslå en nationell handlingsplan för hur icke-fiktiv film skall bevaras och göras tillgänglig. Utredaren skall vidare - genomföra en översiktlig inventering av beståndet av ickefiktiv film och redovisa volym och status på samlingarna av sådana filmer, – kartlägga de nuvarande förhållanden när det gäller att bevara respektive göra icke-fiktiva filmer tillgängliga och – analysera förutsättningarna för att etablera en filmvårdscentral i . Under filmens drygt hundraåriga historia har det i producerats en mycket stor mängd film som på olika sätt speglar samhällsutvecklingen. Filmens historia är i stora delar parallell med vår moderna historia. Filmerna har framställts i olika syften, av olika intressenter och för olika målgrupper. Stora delar av filmbeståndet kan samlas under begreppet icke-fiktiv film. Därmed avses i huvudsak dokumentärfilm av olika art och karaktär, lokala hembygdsfilmer, industrifilmer, folkrörelsefilmer, kortfilmer och undervisningsfilmer. Dessa filmer utgör en värdefull historisk källa och är en viktig del av vårt kulturarv. Stiftelsen , och Arkivet för ljud och bild förvarar filmer av både fiktiv och icke-fiktiv karaktär. Stiftelsen har bl.a. till uppgift att bevara filmer och tillgängliggöra dessa. Institutet bevarar och vårdar främst spel-, kort- och dokumentärfilmer samt reklamfilmer avsedda för visning på biograf. har '55 producerat dokumentär- och nyhetsfilmer. Bolaget har vidare genom årens lopp förvärvat flera stora filinsamlingar, bl.a. från och . Därutöver har förvärvat ett antal mindre samlingar med filmer från olika institutioner och privatpersoner. Detta gör till den i särklass största ägaren av icke-fiktiv film i . Arkivet förljud och bild har till uppgift att ta emot och förvara pliktexemplar på video av bl.a. filmer och upptagningar av televisionsprogram som enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument skall lämnas till arkivet. En viktig uppgift för arkivet är att hålla samlingarna tillgängliga, vilket framgår av 2 § i förordningen (1996:503) med instruktion för Arkivet för ljud och bild. På central nivå är alltså tre institutioner berörda, en myndighet, en stiftelse och ett bolag. Denna uppdelning har delvis fått till följd att det är oklart vem som skall ansvara för vad. Det gäller t.ex. företags-, socken- och amatörfilmer och filmer av vissa format, t.ex. . Icke-fiktiva filmer har även tagits om hand av museer, andra arkiv än Arkivet för ljud och bild, företag, föreningar och privatpersoner som engagerat sig i bevarandet av dem. Det rör sig här främst om filmer med anknytning till respektive organisations eller privatpersons verksamhetsområde. Dessa filmer har ett stort pedagogiskt värde som är svårt att ta till vara. Den samlade kunskapen om detta bestånd är mycket bristfällig. Det är också oklart hur dessa filmer kan göras mer tillgängliga så att de kan nå ut till viktiga användargrupper som skolor, forskare och allmänheten i övrigt. har behovet ökat av att få en samlad kunskap om och bild av den äldre icke-fiktiva filmens omfattning och tillstånd. Därför behövs en handlingsplan för hur dessa filmer, som utgör en viktig del av vårt kulturarv, skall bevaras och göras tillgängliga. Olika förslag har lämnats av dem som arbetar med eller engagerar sig i bevarandet av icke-fiktiva filmer, bl.a. Arkivet för ljud och bild, , Svenska museiföreningens film- och videokommitté, och kommun. Ett av förslagen är att en filmvårdscentral skall etableras i . Förslagsställaren har därvid pekat på de särskilt goda förutsättningar som finns vad gäller vård och arkivering av film i , bl.a. mängden material, inventeringsläget och de långt framskridna planerna på att säkerställa en god framtida hantering av icke-fiktiv film. En allmän uppfattning som kommer till uttryck i förslagen är vikten av att arbetet med bevarandet av den ickefiktiva filmen genomförs omgående för att filmerna inte skall bli förstörda. En särskild utredare tillkallas för att utreda förutsättningarna för att bevara och tillgängliggöra icke-fiktiva filmer . Utredaren skall översiktligt redovisa vilken kunskap som finns om icke-fiktiva filmer. Därvid skall volymen av filmbeståndet och dess tillstånd redovisas samt översiktligt sammanställas vilka olika personer och organisationer som har producerat filmerna. Utredaren skall även lämna förslag på hur en fördjupad inventering av detta filmbestånd kan göras. Utredaren skall vidare ta fram en riksomfattande handlingsplan för hur dessa filmer kan tas om hand och bevaras samt göras tillgängliga. Av handlingsplanen skall framgå hur allmänhetens, forskares och skolors behov och krav på tillgänglighet skall tillgodoses. Där så anses motiverat kan utredaren undersöka hur bevarandet av icke-fiktiva filmer organiseras i andra länder, t.ex. de nordiska. En förutsättningslös prövning och analys skall redovisas av det statliga åtagandet och dess omfattning när det gäller att bevara och göra icke-fiktiva filmer tillgängliga . Utredaren skall vidare redogöra för hur bevarandet av icke-fiktiv film är organiserat , hur ansvarsfördelning och finansiering ser ut samt redovisa eventuella brister. Med beaktande av analysen av det statliga åtagandet skall utredaren föreslå hur dessa brister kan åtgärdas. Förslaget bör utformas i samråd med berörda aktörer och bl.a. innehålla förslag på möjliga samarbetsformer samt på hur ansvarsfördelningen (i de fall stat eller kommun svarar för bevarandet och tillgängliggörandes) kan göras tydlig. I uppdraget ingår vidare att överväga de upphovsrättsliga aspekter som kan finnas, t.ex. i fråga om framställning av nya exemplar och tillgängliggörande för allmänhet, forskare m.fi. samt att identifiera och redovisa eventuella problem av annan art. Utredaren skall särskilt analysera förutsättningarna för att etablera en filmvårdscentral i . Vidare skall, bl.a. utifrån de resultat utredaren kommer fram till, redogöras för de ekonomiska, praktiska och övriga konsekvenser som förslaget till lokalisering av en filmvårdscentral kan medföra. Utredaren bör beakta att befintlig myndighetsstruktur i möjligaste utsträckning skall utnyttjas. Utredaren skall slutligen undersöka vilka tekniska behov som det finns för att förslagen skall kunna genomföras. Detta gäller både beträffande bevarandet och tillgänggörandet. Utredarens förslag skall kostnadsberäknas och innehålla förslag till finansiering om de inte är kostnadsneutrala. Finansieringen av ett eventuellt utökat statligt åtagande skall rymmas inom de ramar som förfogar över. Projektets tidsplan skall även framgå. Arbetet skall bedrivas i nära samarbete med , , Arkivet för ljud och bild samt kommun. Utredaren skall i övrigt samråda med berörda organisationer och institutioner. Utredaren skall i sitt arbete beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992: 50), offentliga åtaganden (dir. 1994:23), jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:121) och effekterna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredaren skall lämna en delrapport som skall innehålla en redovisning av hur ansvarssituationen för berörda myndigheter, organisationer etc. ser ut samt en analys av möjligheterna att etablera en filmvårdscentral i . Arbetet i sin helhet skall vara avslutat och rapporterat till regeringen . Flödesschema/funktionsanalys och film och Filmvårdscentral i . Programskissen har utarbetats av kommun och Bo Wedelfors vid och bygger på dels den produktionsmodell som tagits fram av vid , dels förslag till övrig verksamhet vid film samt önskemål om acetat- och nitratarkiv, även videobandarkiv, som förts fram under utredningsarbetet från bl.a. SVT och SFI. A.Flödesschema / funktionsanalys. 1.Perspektiv Gruvgatan från norr. 2.Perspektiv entréhall i Maskinhallen. 5.Maskinhallen, souterrängplan. 6.Maskinhallen, entréplan. 7.Maskinhallen, plan 1 tr. 8.Maskinhallen, plan 2 tr. 9.Centrallaven, acetatfilmarkiv etapp 1. 10.Centrallaven, acetatfilmarkiv tapp 2 och nitratfilmarkiv. 11.Maskinhallen, sektion Ö – V. 12.Maskinhallen, sektion S – N. Uppgifterna i denna bilaga finns endast i den tryckta versionen.