sou · GNB310 · 2000-01-01 00:00:00 — Bondesamhället är konservativt och självförsörjande, man behöver ingen annan. 11Lodenius, , : Extremhögern, s. 75-76 och 99.Stockholm: Tiden, 1994. 12Fryklund, , : Vi mot dom: Det dubbla främ- lingsskapet i , s. 155. : , CESIC studies in international conflict 2, 1989. Det finns en rädsla bakom, få i reser på utlandssemester. Människor känner oppositionslusta och sturighet, de vill gå sin egen väg. Det finns en snålhet och avundsjuka som bottnar i försämrade villkor för bondebefolkningen. Det finns en patriarkalisk struktur i många familjer, far säger nej och mor säger ja, sönerna kan inte välja moderns sida utan att förlora sin manlighet. Sjöbopartiets ställning lokalt har varit ohotad ända fram till valet då partiet halverades och gick från 16 till 8 mandat (vid folk- omröstningsvalet hade partiet så mycket som 23 mandat av totalt 49). Förklaringarna till raset går isär. En viss roll kan det ha spelat att partiets förgrundsfigur dragit sig tillbaka från politiken. Men Sjöbopartiet har också drivit en linje där de inte fått kommuninvånarna med sig i flera kom- munpolitiska frågor, t.ex. kring en ringled för bussar och byggan- det av en gymnasieskola. Sjöbos befolkning har dock knappast ändrat inställning i flyktingfrågan, de segrande har deklarerat att beslutet från folkomröstningen står fast.13 Sjöbopartiet är även representerat i ytterligare två kommuner. I kallar sig partiet numera Hörbypartiet och gick tillbaka från 6 till 4 mandat i det senaste valet. I ökade däremot Sjöbopartiet kraftigt från 1 till 4 mandat. Partiets lokale ord- förande tror att förklaringen kan vara att man betonade stödet till de som har det sämst i sin propaganda före valet. Han menar att partiet fick ut sitt budskap som ett jord- nära alternativ för dem som inte gillar fallskärmar och maktmiss- bruk. Ett annat starkt och stabilt populistiskt fäste i är där det lokala partiet Kommunens Väl suttit kvar under flera mandatperioder, de senaste två perioderna har partiet haft 8 mandat. 13 , : Fortsatt flyktingstopp i även efter valet. BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... Två av de lokala missnöjespartierna är allt som återstår av Centrumdemokraterna () som en gång hade ambitionen att ta sig in i . Partiet bildades i , den avdel- ningen finns fortfarande kvar och har 4 mandat. Dessutom är partiet representerat i där ordföranden innehar det ena av två mandat. Frazze, som han kallas, är i resten av landet mest känd för sina kampanjer för att få sälja vin i sin livsmedelsbutik, han har drivit frågan ända till Europadomstolen.14 byggde CD lokalavdelningar över hela landet, men resultaten i riksdagsvalen var sällan särskilt imponerande. Som mest blev det ett par tusen röster i hela landet. Partiprogrammet framstod som typiskt populistiskt men också klart högerinriktat med flera förslag som syftade till att förbättra villkoren för före- tagen. CD krävde t.ex. sänkt skatt, reklam-TV, minskade socialbi- drag och ett slopande av trygghets- och medbestämmandelagarna. kom partiet också att agera mot löntagarfonderna. När Sjöbopartiet krävde folkomröstning i flyktingfrågan fann de en supporter i . Han demonstrerade utanför under valdagen iförd knappmärken med texten fanclub (sannolikt tillverkade av SD) skanderandes invandringsfientliga slagord. Redan då togs vissa initiativ till samarbete mellan de olika missnöjespartierna i regionen, men de ledde aldrig till något mer bestående.15 Namnet Centrumdemokraterna är hämtat från , precis som , ett annat missnöjesparti som är represen- terat i flera skånska kommuner. Ordföranden finns i där partiet fick nöja sig med ett enda mandat i valet , och lika illa gick det för avdelningen i . Bättre lyckades avdelningarna i (2 mandat) och (4 mandat) som båda fördubblade sina mandat jämfört med valet innan. 14Se t.ex. partiets hemsida /svaloev.htm och . 15Lodenius, , Per: Vit makt och blågula drömmar: Rasism och nazism i dagens s. 205. : , 1998. I inget av fallen finns någon enkel förklaring till framgångarna. i fick mycket uppmärksamhet i samband med en reklamkampanj på bussarna i där man för- klarade att det var viktigare att satsa på poliser, skola och en god vård än på invandrare. Bussföretaget utsattes för påtryck- ningar och valde att ta ner affischerna . Men den debatt som följde satte ändå partiet i fokus på ett sätt som dess representanter tror kan ha lockat väljare. är ett namn som har använts av många olika grupperingar även i andra delar av landet. Mellan dessa olika frak- tioner har ofta rått osämja och det är bara undantagsvis som man kan tala om ett enhetligt nationellt parti. har enskilda avdelningar haft lokala framgångar. 1985 fick etablerade avdelning i sitt första mandat som de förlorade redan valet därpå. I samma val fick stockholmsavdelningen 1 656 röster, vilket möjligen kan sättas i samband med den uppmärksamhet man fick kring partiets spektakulära närradiosändningar och gatuaktioner på teman som kvinnan tillbaks till spisen och släpp spriten fri. 1985 gick denna avdelning ihop med den ungdomsorienterade och kontro- versiella kampanjgruppen Bevara Svenskt (BSS) för att bilda Sverigepartiet vilket väckte starka reaktioner även bland andra av partiets avdelningar. 1989 enades , det lokala Löntagarpartiet i , Centrumdemokraterna och några av de lokala partier som går under beteckningen Kommunens Väl på nytt för en gemensam satsning under namnet . uppgav man att det fanns 25 lokalavdelningar spridda över hela landet. Där fanns även några fästen i , bl.a. mittparti som för- sökt stoppa en flyktingförläggning i . sönderföll partiet i två delar.16 gren av förenade sig med Sjöbopartiet inför valet , en satsning som dock gav mycket litet resultat i form av röster. Sjöboalliansen var bara en av många 16 Lodenius, , : Extremhögern s. 71-73. : Tiden, 1994. BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... försök från sida att etablera kontakt med andra populistiska partier i regionen. I samband med detta tog man emot ekonomisk hjälp av miljonären och högerextremisten som också hjälpte till med att formulera partiets val- manifest. Han var tidigare medlem i BSS och är dömd för att till- sammans med ett antal skinnskallar ha attackerat fyra invandrare i 1986.17 Både vad gäller , Centrumdemokraterna och Sjöbopartiet tycks de olika avdelningarna sköta sig i stort sett själva. Det finns ingen enhetlig linje vilka frågor man driver och de möten som förekommer fungerar mest som sociala samkväm och möjligheter att utbyta erfarenheter. En del av populisternas senaste valförluster i kommunerna kan förklaras med att man lade all sin energi på nya och inte hade tid att driva några lokala kampanjer. Men det finns partier i alliansen som backat under en lång följd av val och vars storhetstid daterar sig tillbaks. förlorade relativt snabbt den ställning partiet haft . är det inte många blickar som riktas mot ledaren , han är i det närmaste totalt isolerad och inte många tar hans utspel på allvar. har t.ex. ställt krav på att förlänga arbetstiden . har förslagen haft främlingsfientlig slagsida, som när han motionerade om ett förbud att bära slöja på offentlig plats. spreds uppgiften att var utesluten ur Väl, men detta dementeras av . Enligt uppgift har konflikterna inte handlat om politik utan mer om personliga motsättningar.18 Några få populistiska partier i har valt att stå utanför Väl. Det gäller t.ex. som leds av före detta nydemokraten . Anledningen till att står utanför, trots stora ideologiska likheter, torde vara en 17Lodenius, , : Extremhögern s. 58 ff samt 73-74. : Tiden, 1994. 18Andersson, : utesluts ur Väl. långvarig konflikt med som inleddes när de båda var aktiva i det lokala Löntagarpartiet . -Det får bara plats med en tupp på gödselstacken, suckar , socialdemokratiskt kommunalråd som menar att både och det lokala spelat ut sin roll. Inget av partierna har mer än ett enda mandat, inga personer utom partiledarna syns i debatten. Kommunens Väl i ingick till en början i Väl men hamnade tidigt utanför. Skälet var protester mot att parti- ledaren valt att kandidera på Sverigedemo- kraternas lista till riksdagsvalet . valde också att avgå som lokal partiordförande. Hans partikamrater har dock aldrig fördömt hans agerande, och de har inte heller återupptagit för- bindelserna med Väl. -SD har oförtjänt dåligt rykte, anser den nuvarande ordföran- den . Inom Väl ser man annorlunda på saken: är sociolog och var tidigare kommunvald politiker för . Han blev dock utesluten sedan han kritiserat den enligt honom alltför generösa flyktingpolitiken och dessutom pläderat för ett etniskt homogent . vägrade emellertid lämna sin plats i fullmäktige och fortsatte agera som politisk vilde. var han i färd med att bilda det parti som skulle få namnet Kommunens Väl. Det tog hela 8 av totalt 49 mandat i valet och blev ett av kommunens största partier, som det lokala blev helt utan representation. Det väckte stort uppseende när vägrade att resa sig vid en manifestation i fullmäktige för Förintelsens offer. Han gick också ut och kritiserade att skattemedel bekostade rege- ringens kampanj Levande historia som just handlar om att infor- mera om nazisternas förföljelser av judarna. gör partiet inga sådana ställningstaganden, men åsikterna i flyktingfrågan ligger fast. -Det är allom bekant att partiet bildades för att rätta till in- vandringspolitiken. Det är alldeles fel att ta in en massa människor utifrån, vi kunde lika gärna erbjuda dem livslångt bidragsberoende BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... med en gång, förklarar som dock påpekar att partiet också drev andra kommunala frågor som t.ex. rörde skolan och äldreomsorgen. Dessa får dock inte tillnärmelsevis lika mycket uppmärksamhet, förklarar han. Sedan valet har partiet endast 5 mandat kvar, orsaken är inte bara sämre röstsiffror utan även att man skurit ner på antalet ledamöter. I realiteten återstår dessutom endast tre eftersom två gått över till socialdemokraterna. -Det har svalnat betydligt sedan lämnade partiet, säger , socialdemokratiskt kommunalråd i . Just nu driver de egentligen inga egna frågor, de ligger väldigt lågt och håller sig mycket för sig själva. -finns i praktiken ingen opposition i , tycker som menar att socialdemokrater och moderater klubbar alla beslut innan fullmäktige och ställer resten utanför. Trots dystra lägesrapport kan man kon- statera att ett av partiets krav numera är genomfört: kommun har helt stoppat flyktingmottagandet. Att det fanns underlag för en regional samverkan av populister i är kanske inte så anmärkningsvärt mot bakgrund av att de finns representerade i så många kommuner. Alla tidigare försök att ena dessa krafter har dock stupat på att partierna inte förmått att dra jämnt. Många trodde därför inte att de skulle lyckas den här gången heller. En del av förklaringen till de populistiska partiernas tidigare samarbetssvårigheter handlar förmodligen om hur de är organise- rade. De har av tradition ofta egensinniga och dominanta ledare och en svag demokratisk struktur, i många kommuner drivs partiet i praktiken av en enda person. Man säger sig kämpa mot byråkrati och krångel och sätter närmast en ära i att inte följa vedertagna beslutsgångar. Partierna ägnar sig inte åt ideologi utan fokuserar helt på sakfrågorna vilket betyder att de kan plädera för helt mot- satta ståndpunkter i olika kommuner.19 , socialdemokrat i , medger att han nog underskattade Väl. -Det krävs ett gediget arbete för 16 grupper (en hoppade senare av) att samarbeta, att få ut valmaterial till alla hushåll, att organisera sin valkampanj, samla sina resurser och jobba stra- tegiskt. Det gör mig orolig att de gick i land med det, det här står för något nytt. Han jämför med Ny demokrati som hade ungefär samma poli- tiska program, men som inte alls var så strukturerade, vare sig på riksplanet eller i kommunerna. , politisk sekreterare i , försöker tona ner bilden av ett parti fullt av motsättningar. Han menar att det är högt i tak i partiet och att man inte väjer för att vissa skilj- aktigheter i sakfrågorna.20 Väl försökte inte att på något sätt dölja de främlings- fientliga inslagen i valrörelsen, tvärtom. Dessa kom att bli extra viktiga eftersom detta var den fråga där partierna stod enade, i andra frågor fanns en större bredd. Av partiprogrammet framgår att Väl kräver ett effektivt återvandringsprogram och stopp för flyktingar utan skyddsbehov enligt (vilket bl.a. skulle innebära att vi stoppade alla krigsflyktingar). Partiets utspel väckte kritik, inte minst i media. Få noterade att knappast är rätt forum för att bedriva just flyktingfrågor. anser att mediakampanjen mot Väl i valrörelsen snarare fungerade som reklam. Han tycker att de andra partierna gör sig själva en otjänst när de målar upp Väl som ett rasistiskt parti. -Om man motar ut oss, vad inbillar dom sig kommer i stället? Inget av blocken fick ensam majoritet och detta skapade en situation som upplevdes som obehaglig och svårlöst av många av 19Lodenius, : Populism, makt, demokrati. : , Folket styr (LO:s demokratiutredning), 1998. 20Wiklander är ledare för som i valet fick 4 mandat i , 2 i och 1 där Wiklander själv är kommunaktiv. BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... de inblandade parterna. En lösning var att socialdemokraterna och gick ihop, vilket flera av småpartierna önskade. Socialdemokraterna gjorde inviter, men det borgerliga blocket var missnöjda med det program som s-gruppen lade fram. hade minst emot att samarbeta med Väl, men inom de övriga borgerliga partierna var motviljan större: – Innan tyckte jag väl mest att dom var äckliga, något man helst viftar bort med handen, medger , . Hon ger en lång omständlig förklaring till varför ett samarbete kom till stånd, och hon betonar att det inte är fråga om att Väl ska bjudas in. De får inga inviter till diskussioner kring olika förslag, de kan aldrig komma och kräva att något ska ändras eller bytas ut. Hon förnekar dock inte att de faktiskt fick flera ordinarie platser i direktioner och sjukvårdsdistrikt, något hon ger skulden för. Frågan om makten i stöttes och blöttes ända fram till minuterna innan det första sammanträdet. Först när det var klart att alla möjligheter med Socialdemokraterna var uttömda kallade man in Väl för att signera papperen. hade de inte ens fått en egen kopia av det politiska programmet. De borgerliga partierna var alltför rädda för att Väl skulle utnyttja situationen till att ta frågorna och göra egna utspel. Medan diskussionerna pågick som hetast skrev statsminister ett brev till folkpartiledaren och kd-ledaren där han vädjade om att de skulle se till att deras lokala partiorganisationer inte samarbetade med Väl. säger att hade kontakt med politikerna i , men aldrig riktade någon kritik. Men frågan har debatterats internt, bl.a. på partiets BBS (databaserat diskussionsforum). Där har kritiken varit hård. Sedan arbetet kom igång i regionfullmäktige har det varit ganska lugnt kring Väl. Detta beror framför allt på att katastrofala ekonomi överskuggat alla andra frågor. Det har knappast funnits tid att diskutera någon av de frågor där Väl driver en egen linje. Partiet har gjort ett utspel om att staten borde betala invandrares och flyktingars sjukvård. dock ingen fråga som regionen har något inflytande över, säger . är det uppenbart att inga andra partier håller med dem. berättar om hur Väl en gång förde fram uppfattningen att det är vården av flyktingar som bidragit till att sjukvårdskostnaderna rasat i höjden. Då reagerade samtliga ledamöter med ett samfällt: Buuu! Väl har valt att agera pragmatiskt, de följer den borger- liga majoriteten i allt väsentligt, men kan tänka sig att även stödja socialdemokraterna. De tycks ta arbetet på allvar, har delat upp områdena mellan sig och tycks gå in för att lära sig hur fungerar. -De agerar seriös, anser , folkpartist och även han mycket kritisk mot Väl under valrörelsen. har han en mer nyanserad bild av partiet. -har de ställt upp, jag har ingenting emot dem som personer, däremot mot ideologin. tycker att relationerna är goda med samtliga andra partier även om förbindelserna är något hjärtligare med den borgerliga sidan. förklarar han att han inte är förvånad över det motstånd som partiet stött på. Han jämför partiets svårig- heter med den situation som socialdemokraterna hade i slutet av . -Men vi upplever oss inte som martyrer, och vi har inga pro- blem med väljarna. Facit efter är att partiet ännu inte lyckats påverka någonting utifrån sin ställning. Men många av de andra politikerna förutspår att de kan komma att bli mer aktiva och offensiva när de lärt sig spelet och när andra frågor letar sig in på dagordningen än det akuta ekonomiska läget som sysselsatt . BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... Till skillnad från de populistiska partierna uppfattas SD fortfarande av många som ett extremt ytterkantsparti, vilket sammanhänger med partiets historia. Men SD är vare sig nazistiskt eller fascistiskt, om man ser till vad dessa ord verkligen står för. Partiet är inte heller öppet rasistiskt, även om det finns delar av programmet som kan erinra om rasistiska föreställningar. Det är dock ingen tvekan om att SD förespråkar ett homogent samhälle bestående främst av etniska svenskar. Partiet vill ha ett stopp för all utomeuropeisk invandring, ett organiserat återtåg av invandrare och en mycket restriktiv hantering av nya medborgar- skap och uppehållstillstånd. Därtill vill man stoppa adoption av barn av utomeuropeisk ursprung. Det är inte så konstigt att många uppfattar SD som ett mycket obehagligt parti, och det faktum att partiet lärt sig att hålla sig på rätt sida om lagen och bete sig på ett sätt som inte skrämmer bort lika många väljare gör det inte mindre farligt. SD bildades ur resterna av det då havererade Sverigepartiet. Detta parti utgjordes till stora delar av kampanj- gruppen Bevara Svenskt, BSS, som skapades i slutet av 70- talet av personer med rötter i den tidens nazistiska och fascistiska grupperingar. Dessa grupper syntes ofta i samband med gatuaktioner, demonstrationer och flygbladsutdelningar på olika håll i landet. har SD försökt skapa en mer respektabel fasad genom att rensa ut medlemmar och sympatisörer med nazistiska kopplingar eller brottsligt förflutet. Även partiprogrammet har tvättats från vissa mer kontroversiella punkter, t.ex. kravet på återinförande av dödsstraffet och en precisering av vilket år in- vandrare ska ha kommit till för att de ska ha rätt att stanna här (tidigare gick gränsen vid 1970). SD gjorde sitt starkaste val 1998 och har samman- lagt 8 kommunala mandat. Partiet fick knappt 20 000 röster i riksdagsvalet. 1999 fanns 27 avdelningar från i söder till /i norr. Den nuvarande ledaren är en före detta centerpartist från som tillträdde 1995. SD försöker bli en svensk motsvarighet till den franska som man har haft kontakt med . har SD träffat en rad andra partier i som gemensamt håller på att skapa en nationalistisk international: Internat. Trots ett massivt motstånd, inte minst från antirasistiska grupper som ofta angriper partiets manifestationer, har SD vuxit långsamt från val till val. har partiet växt från drygt tusen röster till nästan 20 000 röster. Valet 1998 innebar den största satsningen , partiets sympatisörer täckte ett flertal kommuner med flygblad och in- formation till väljarna. Därtill hade man god hjälp av som låtit trycka upp flera hundra tusen exemplar av en färgglad folder som presenterade partiets budskap. SD fick som vanligt relativt mycket uppmärksamhet i media, men till skillnad från tidigare handlade den inte bara om partiets rasistiska förflutna. SD har haft en medveten strategi att satsa på enstaka kommu- ner och bygga upp verksamheten där man tror att man har en chans att lyckas. Länge pågick denna satsning främst i små kommuner, så har t.ex. kommun endast 5 400 invånare vilket gör att det bara krävs runt 100 röster för ett mandat. I och med valet har SD gjort inbrytningar även i några större kommuner där det krävs betydligt fler röster. arbetar målmedvetet för att försöka ut- nyttja situationen med de kommunala mandaten så långt det är möjligt. Visserligen är partiets ställning inte så stark på något enda ställe att de kan utöva något inflytande. Men man går ändå in för uppgiften med stort allvar. Partiet har t.o.m. haft en helgkurs där man försökt lära sina representanter kommunkunskap och hur de ska agera i den politiska processen. Alla skickar dessutom sina motioner och interpellationer till varandra för kännedom. SD:s starkaste kommun är som tidigare nämnts , en tradi- tionellt borgerlig kommun i mellersta . SD-avdelningen bildades av undersköterskan och hennes man , bilmekaniker. Båda har senare lämnat partiet. (dök kort därefter upp i en manifestation på BEMÖTANDE AV FRÄMLINGSFIENTLIGA OCH POPULISTISKA PARTIER ... för det nazistiska Frisinnade Unionspartiet, det är okänt om hon fortsatt in i denna nazistiska rörelse.) Ett av SD:s första krav var en lokal folkomröstning om flyktingmottagandet, som den i . Därefter motionerade man om sänkt partistöd, en utredning om pensionärers situation och behov samt införande av en frågestund inför beslut i kommun- fullmäktige. Samtliga motioner avslogs med överväldigande majo- ritet. SD röstade nästan uteslutande med socialdemokraterna . heter partiets främste lokale företrädare , skogsarbetare som föder upp hundar. Han är också partiets andre vice ordförande. valdes in i Höörs fullmäktige 1994 och sitter nu sin andra mandatperiod. Han är en aktiv politiker som skryter med att partiet skriver fler motioner än några av kom- munens större partier. har endast en fått gehör, det gällde ett tillägg till den kommunala upphandlingsplanen om att undvika djurtestade städ- och tvättprodukter i möjligaste mån. var två motioner aktuella, en om trygghetslarm för pensionä- rer och en om observationsplatser i nämnderna (se längre fram i texten). -är verserad som person, rätt så modest. När de kom var det stor förargelse allmänt, nu höjer ingen på ögonbrynen, säger det moderata kommunalrådet i , Per . Han hävdar att det mest är småsaker partiet sysslar med, och att de därför inte väcker något större intresse utåt. Det socialdemokratiska kommunalrådet håller med: -De gör inte mycket i praktiken, flyktingfientligheten märks ibland i vissa skrivningar som jag tycker är på gränsen. Att de försöker bli rumsrena är en smygande fara. Det ligger en fara i att viglömmer bort vad de står för, att vi glömmer bort oss och tycker att det här låter förnuftigt och bra. 21 , : - en fallstudie av partiets fram- gångar i och s. 29. : Statsvetenskap- liga institutionen, C-uppsats, 1995. Höörs kommun har inte någon stor erfarenhet av flykting- mottagande. Förläggningen öppnade 1989 och hade runt 400 platser. Den stängdes men hade då varit i stort sett tom . Det förekom vissa problem kring förläggningen, bl.a. med kriminella flyktingar som sattes i samband med stölder av olika slag. Men detta upphörde när förläggningen tömdes.22 -Det finns inget reellt flyktingproblem längre i . vivisa att vi inte är något enfrågeparti, förklarar som studerar till civilingenjör och valdes in på partiets andra mandat . Själv vill han främst satsa på att driva frågor kring en förbättring av äldreomsorgen. Ambitionerna verkar betydligt lägre i i där SD också varit representerat . Partiets numera enda representant går sällan på mötena och skriver sällan några motioner. Han har inte gått att nå för en kommentar. Inte heller förra mandatperioden var han särskilt aktiv. Då valdes även en kvinna in som snabbt inledde ett förhållande med och fick ett barn. Eftersom paret saknade barn- passning kunde sedan högst en av dem gå på mötena. Ofta stannade båda två hemma. är en arbetslös f.d. svetsare som är dömd för en rad brott, bland annat häleri och hembränning. En bakgrund som partiet inte är så intresserad av att prata om men som är väl känd i hans hemkommun. -har väldigt lite att komma med, han gör aldrig några inlägg heller.