sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — För tillträde till en Kvalificerad yrkesutbildning krävs det alltså att sökanden har fullföljt ett nationellt gymnasieprogram eller har förvärvat motsvarande kunskaper på annat sätt. För tillträde till en utbildning kan utbildningsanordnare och led- ningsgrupp ställa krav på särskilda förkunskaper. Sådana krav skall vara relevanta för den aktuella utbildningen. Utbildningarna är uppdelade i delkurser eller moment av olika karaktär. Vissa delkurser ges med egen anställd personal, andra köps in utifrån. De lärartjänster som köps in kan t ex komma från Komvux eller högskolor, men det kan också vara branschanknutna föreläsare som har hand om hela eller delar av kurser. Flera av kurserna är organiserade som projektarbeten och för det mesta avslutas ett utbildningsprogram med ett examensarbete där de olika kursmomenten integreras i ett praktiskt inriktat projekt. Kursutvärdering genomförs som regel efter varje avslutat kur smo- ment. Vanligtvis fyller studenterna i en enkät som kursvansvarig lärare sammanställer och vidarebefordrar till utbildningsansvarig. Efter avslutad kurs utförs en samlad kursuppföljning och eventuella revid e- ringar realiseras. Det förekommer också att utbildningsansvarig en gång per termin eller läsår genomför någon form av utvecklings samtal med varje enskild student. Efter avslutad Kvalificerad yrkesutbildning erhåller den studerande antingen ett examensbevis eller ett utbildningsbevis. Omfattar utbild- ningsprogrammet sammanlagt 80 kurspoäng avslutas utbildningen med en kvalificerad yrkesutbildningsexamen. Leder inte utbildningen fram till en kvalificerad yrkesutbildningsexamen får den studerande på begä ran ett utbildningsbevis. Slutsatser och reflexioner 213 Beslut om antagning fattas i regel av ledningsgruppen, men vid ett flertal utbildningar har antagningen delegerats till en lokal antagnings- myndighet. Vid antagning används många olika urvalsgrunder. Vanligast före- kommande är betyg, högskoleprov intervjuer, anlagstester, kun skaps- tester och arbetsprover. Meriterande är också arbetslivserfarenhet, branschkännedom och rekommendationer från arbetsgivare. Ofta efter- strävas en jämn könsfördelning. I de mansdominerade yrkesgrup perna prioriteras, vid lika totalbedömning, ibland kvinnliga sökanden. Det kan också vara så att av platserna är reserverade för kvinnor vid tillräckligt antal behöriga söka nde. Ett problem som påtalats vid våra besök hos olika utbildningar är den ojämna kunskapsnivån hos studenterna. Lärarna upplever att den tid som avsatts för undervisning inte räcker till för att möta varje enskild individ på rätt kunskapsnivå. De studerande som har otillräck liga förkunskaper påtalar att det krävs en stor insats för att nå up psatta kursmål. De studerande som har goda förkunskaper uppger att undervisningen inte tillför mycket och att de istället får fungera som stöd åt sina kurs- kamrater. Den pedagogiska utformningen av programmen varierar allt från kon- ventionell klassrumsundervisning till Problembaserat lärande (PBL). Vi kan se tre huvudsakliga former för den pedagogiska uppläggningen som vi benämner modernt, konventionellt respektive lärlingsmodellen. Den moderna formen sammanfaller med det vi kallar PBL. Det är också den vanligast förekommande undervisningsmetoden enligt anordnarnas egen utsago. Med denna metod får de studerande möjlig het att träna problemlö sning utifrån verklighetsanknutna situationer som ofta hämtas från de företag där de studerande genomför den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen Studenterna får ta stort ansvar för det egna läsandet. Lärarens roll är här att u nderlätta de studerandes inlärningsprocess, inte att förmedla en stor mängd fakta som ofta går att inhämta via litteraturläsning. Lärarrollens tyng dpunkt ligger i handledarskap. Den konventionella undervisningsformen bygger på klassrums- undervisning och här strävar man efter att få balans mellan traditio nella teoretiska undervisningsformer med betydande laborativa inslag och olika former av grupparbeten. En undervisningsmetod som flera utbild- 214 Slutsatser och reflexioner ningsprogram använder är det projektorienterade arbetssättet. Projekten de studerande arbetar med är antingen fiktiva eller verklighetsbaserade och då, på ett eller annat sätt, knutna till de företag där studenterna genomför den arbetsplatsförlagda studietiden. Vid hantverksinriktade utbildningar används den undervisningsmetod vi kallar lärlingsmodellen . Dessa utbildningar bygger på de traditioner som finns vad gäller inlärning av hantverksyrken. I de yrkesspecifika kurserna ges individuell undervisning där de studerande själva får pröva på förekomma nde moment i hantverksyrket. Vårt intryck är att den mest använda undervisningsmetoden är kon- ventionell undervisning med laborativa inslag och projektinriktade skolarbeten. Visserligen framför många av utbildningsanordnarna att de använder PBL, men det stämmer inte med den bild vi fått vid våra besök. Det finns ofta goda ambitioner och man är på väg. Lärarna som vi mött berättar att de utbildar med stöd av anpassad PBL, men st udenterna uppger att undervisningen är traditionell. Nämnas bör att vi också träffat på utbildningsprogram som på ett framgångsrikt sätt använder PBL som undervisningsmetod, t ex New Media Design i , som använder både ett projekt- och problemorienterat utbildningsupplägg. Målsättningen med Lärande i arbete () tolkas på olika sätt av utbildningsanordnarna. Enligt vissa anordnare är syftet att praktiskt tillämpa de teoretiska momenten och knyta de nyförvärvade kunska perna till en reell arbetsmiljö. Andra uppger att avsikten är ge de stude rande en yrkesteknisk färdighet. Några anger att syftet är att studen terna skall få kontakter i arbetslivet och en inblick i arbetslivets villkor. Eftersom målsättningen med Lärande i arbete varierar ut formas den ar- betsplatsförlagda utbildningen på olika sätt. Vi har identifierat fyra olika typer som vi kallar: praktik, projekt, lärling och fadder. I många fall genomförs Lärande i arbete som praktik då de stude- rande praktiskt skall tillämpa sina teoretiska kunskaper i verkliga livet. Ofta får studenterna börja med att prova på olika arbetsmoment för att med tiden fungera som en anställd. I dessa fall har Lärande i arbete en trainee-karaktär, vilken säkert stärker de studerandes mö jlighet till framtida anställning. Ett flertal utbildningar genomför den arbetsplatsförlagda utbil dningen i projektform där de studerande arbetar med ett projekt som är knutet till LIA-företaget. Projektarbetet är kärnan i den arbetsplats förlagda utbildningen och kan t ex innebära att studenten skall utforma en marknadsplan eller utveckla ett företags webb-sidor. Genom att arbeta i SOU 1999:119 Slutsatser och reflexioner 215 projektform utvecklar studenterna förmågan att planera och samordna det egna arbetet ofta i samarbete med andra studerande och arbetskam- rater på föret agen. På ett fåtal hantverksinriktade utbildningar sker Lärande i arbete som traditionell lärling sutbildning. Vad den enskilde studenten lär sig beror på vilken handledare studenten har på företaget och vilka arbets objekt som för tillfället genomförs. Studenterna får möjlighet att under erfarna instruktörers handledning själva utföra hantverket och tillägna sig yrkets traditioner. Ett mindre antal entreprenörinriktade utbildningar genomför Lärande i arbete med hjälp av s k fadderföretag. I denna LIA-form får studenter och kursanordnare möjlighet att tillsammans med fadderföretag planera olika typer av uppdrag. Varje student har ett antal fadderföretag som svarar mot de behov som utkristalliserats under utbildningens gång. Placeringen av LIA-perioderna varierar. Vissa utbildningar lägger upp Lärande i arbete så att studenterna är ute på företag . Detta för att studenterna skall få en direkt återkoppling till den skolförlagda delen av utbildningen. Andra ut- bildningar lägger upp Lärande i arbete i tre eller fyra perioder med varierande längd. Under dessa perioder skall studenten deltaga i arbetet på före taget och får därigenom fördjupade kunskaper om sambandet mellan teori och praktiskt arbete. Det finns också andra varianter av periodindelning där exempelvis all praktik koncentreras till slutet av studierna. Det finns även fall när all praktik koncentreras i början. En komplicerad fråga är huruvida lön kan och bör utgå till studen ter . betalar ersättning till studen terna medan andra inte gör det. De som betalar anser att studenterna skall ha ersättning eftersom de utför ett arbete som i annat fall skulle utföras av någon annan. Problematiken finns speciellt inom vissa branscher och då det gäller specifika utbildningar. Vår uppfattning är att vad som är den bästa uppläggningen av Lärande i arbete beror på en mängd faktorer. Det finns inga generella lösningar. Av KY-kommitténs anvisningar framgår att Den arbets- platsförlagda utbildningen inte skall utgöras av praktik i vanlig me ning utan utformas som ett lärande i arbetet. Vi delar inte denna negativa syn på praktik utan har sett flera fall där konventionell praktik förefaller vara den lämpligaste formen för Lärande i arbete. Vi tror att det viktigaste är att värna om möjligheten till lokal utformning av Lärande i arbete. Denna lokala flexibilitet bör även inkludera LIA-periodens totala längd. Vi ser ett stort värde i att de Kvalificerade yrkesutbildningarnas identitet kopplas till ett stort inslag av Lärande i arbete men har svårt att se varför just en tredjedel av utbildningstiden skulle passa alla. 216 Slutsatser och reflexioner kanske istället skall föreskriva ett intervall. Vi ser inte heller någon anledning att centralt reglera om lön kan utgå under LIA-perio den. 14.2.5Tillgång på och fördelning av Flera remissinstanser ifrågasatte möjligheten att ordna i den omfattning som föreslagit.5 Dessa farhågor har inte besannats utan de flesta utbildningar har klarat av att organisera Lärande i arbete enligt anvisningar. Däremot är det svårt att ge någon enhetlig bild av hur ordnandet av har gått till. Det beror bl a på utbildningens målsättning, den enskilde studentens bakgrund och intresseområde samt på tillgången på poten tiella . I grova drag tillämpas tre tillvägagångssätt: Skola och skolledning placerar studenterna på redan ordnade , studenterna själva försöker finna LIA-företag där de kan få göra sina LIA-veckor eller så sker arrangerandet i samverkan mellan skola, student och företag. Vissa utbildningsprogram stimulerar de studerande att söka sig utomlands . I ett stort antal utbildningar bestämmer skola och skolledning var de studerande skall genomföra sina perioder av Lärande i arbete. Några ut- bildningsprogram har valt att knyta upp ett antal företag där ledning och personal är intresserade av utbildningsfrågor. för delas dessa genom att studenterna söker de platser som de anser vara av intresse. Företagen granskar ansökningarna och väljer ut till intervju de studenter som de finner vara lämpliga. Flera utbildningsprogram har valt strategin att studenterna själva har huvudansvaret för att finna sin . I dessa utbildningar före- kommer ibland kurser som förbereder studenterna inför företags kon- takterna. Många studenter har vid våra besök uppgett att det är svårt att få platser och menar att utbildningsformen är okänd och ännu inte eta- blerad på marknaden. Vid ett mindre antal utbildningar sker tilldelningen av i samverkan mellan skola, student och företag. Initieringen av samarbetet kan ske genom att ett företag konsulterar utbildningsprogrammet för att få ett projekt utfört. Den avgörande frågan är till slut om den framtida tillgången på LIA- platser är säkrad. har det gått bra men ett mer slutgiltigt test handlar om vad som händer respektive vid volymstegringar. I korthet vet vi inte hur robust systemet är. Mycket talar dock för att det 5 Regeringens proposition 1995/96:145, 11. Slutsatser och reflexioner 217 kommer att gå bra även . uppger att Lärande i arbete inverkar positivt på den ordinarie verksamheten. Vi tror att de problem som funnits kommer att lösas när den Kvalifi cerade yrkesutbildningen blir mer känd. Det skulle underlätta om Lärande i arbete lanseras som namn och inte begrepp som Arbetsplatsförlagd utbildning (APU) eller praktik. Lärande i arbete ger positiva associa- tioner som företagen lätt kan identifiera sig med. Varje student skall ha en personlig handledare på företaget som stöd jer, hjälper till rätta på arbetsplatsen och är behjälplig vid kunskapsin häm- tandet. Det är handledaren som har den största kontakten med studen ten . Det är därför viktigt att handledaren har en helhetssyn på utbildningen. Handledaren bör av den anledningen få en grundlig genomgång av utbildningens uppläggning så LIA-perioden kan anpassas till utbildningens krav. Utbildningsanordnarna strävar efter att få erfarna handledare med intresse för den pedagogiska rollen. Många anordnare har försökt genomföra handledarutbildning, men det har visat sig svårt att enga gera handledarna. I stället har ambitionerna reducerats till en introduktions- dag eller informationsträff då de berättat om utbildningens ku rsinnehåll och om Lärande i arbete. Vi kan konstatera att det varit svårt att finna for mer för en bra handledarutbildning som vi vill betona vikten av att finna en lösning på detta problem. Bra handledare är en förut sättning för att Lärande i arbete skall kunna utvecklas som pedagogisk form. En utveckling i rätt riktning kan vara att avsätta ekonomiska resurser så att utbildningsanordnarna kan följa upp LIA-perioderna med regelbundna besök ute på företagen. En kontinuerlig upp följning skulle kunna vara ett forum för dialog och pedagogisk utveckling. 14.2.7Studenternas inställning till Lärande i arbete Studenterna uttrycker genomgående sin uppskattning över hur integre- ring av skola och arbetsliv har fungerat och menar att de efter praktiken bättre förstår teorin i vissa ämnen. De upptäcker att skolans undervis- ning är nödvändig för ett lärande i arbetslivet och får, efter att ha varit ute i arbetslivet, en välvilligare inställning till lärandet i skolan. Många av studenterna har valt denna utbildningsform på grund av att en tredjedel av utbildningen är arbetsplatsförlagd. 218 Slutsatser och reflexioner KY-studenterna anser att just detta utbildningsalternativ, där skola och arbete integreras, är det absolut bästa för dem och är nöjda med den senaste LIA-arbetsplatsen. Elevernas attityder visar klart att erfarenheterna från Lärande i arbete stimulerar skolundervisningen och gör den mer konkret och mer påtaglig. Detta bör också vara tilltalande för annars studieomoti verade ungdomar. Formerna för kunskapskontroll varierar och är i några fall originella och nyskapande. Val av examinationsform beror på kursens upplägg och den undervisande läraren. Vid några utbildningar tillämpas olika examinationsformer för olika individer i samma kurs. Med denna val- frihet kan studenterna visa sina kunskaper på ett för dem passande sätt. Vid någon enstaka utbildning erbjuds kursdeltagare att gå igenom gesällprov. Den arbetsplatsförlagda utbildningen betygsätts. Examinationen består för det mesta av dels ett skriftligt omdöme från handledaren på företaget och dels en redovisning av det projekt eller specialarbete stu- denten gjort . Olika utbildningar använder olika betygsskalor. Vissa utbildningar nyttjar sifferbetyg, andra bokstavsbetyg med olika skalindelning. Van- ligast förekommande är den tvågradiga skalan med betygen IG och G. Vår uppfattning är att det ligger ett stort värde i att kunna an passa examinationsmetoderna efter undervisningssituationen men vi förordar en standardisering av betygsskalorna. Enligt KY-kommitténs anvisningar skall den Kvalificerade yrkesut- bildningen inte vara akademisk i traditionell mening men om något moment är mycket lik en kurs som finns på högskolan, bör det prövas om KY-studenterna kan tillgodoräkna sig poängen om de så vill. Det finns ett flertal Kvalificerade yrkesutbildningar där de studerande har den möjligheten att tillgodoräkna sig högskolepoäng. Antalet poäng varierar från ett par upp till 60 poäng. Avsaknandet av högskolepoäng beror bl a på att det ofta är svårt att hitta kursernas motsvarighet inom högskolan, då den Kvalificerade yrkesutbildningen till mycket stor del är skräddarsydd för närings livets behov. Slutsatser och reflexioner 219 Frågan om högskolepoäng är mycket laddad för studenterna. Det finns utbildningar som i sina kursplaner utlovat högskolepoäng, men som av olika anledningar inte hållit fast vid detta. Det förekommer också att utbildningsprogram innehåller högskolepoäng som studen terna inte kan lyfta på grund av att de saknar behöri ghet. Möjligheten att kunna få tillgodoräkna sig högskolepoäng upplevs som väldigt vik tig för studenterna. Vid våra besök uppgav de studerande att de kände sig lurade då det uppdagades att tillgodoräknandet är reglerat av ett flertal villkor. Frågan om tillgodoräknande av högskolepoäng måste klargöras för studenterna redan före ansökningstillfället. Vår uppfattning är att man måste försöka komma bort från jämförelserna med den ordinarie hög- skolan. KY-poängen bör få ett eget värde som kan bedömas i ett eget sammanhang. 14.3Könsmönster, regionala effekter och annat 14.3.1Könsbundna utbildnings- och yrkesval Könsmärkningen av såväl arbetsliv som utbildningar har visat sig ut göra starka strukturer. Detta slår även igenom på de Kvalificerade yrkes- utbildningarna. Totalt har utbildningarna en något jämnare köns- fördelning än den allmänna högskolan, men det finns stora skillnader i vad män och kvinnor studerar. Männen är kraftigt överrepresenterade inom branscherna Bygg, Jord, skog och trädgård, Transport, Tillverkning och Träindustri. Kvin norna är kraftigt överrepresenterade inom Vård, Turism och Miljö, men också inom Ekonomi. De könsmässigt jämna branscherna är IT och i viss mån Livsmedel, så även den sammansatta restkategorin Övri ga. Kvalificerade yrkesutbildningarna bryter således inte på något av gö- rande sätt mot könsbundna utbildnings- och yrkesval. Köns fördelningen följer arbetsmarknaden i dess helhet. De åtgärder som vid tagits inom de enskilda programmen är oftast traditionella. En flicka på framsidan till rekryteringsbroschyren och utnyttjande av underrepresenterat kön vid rekryteringskampanjer är vanligt förekom mande. Det förekommer också att underrepresenterat kön prioriteras vid antagning. 220 Slutsatser och reflexioner 14.3.2Nya grupper av studerande En intressant fråga är om de Kvalificerade yrkesutbildningarna lyckats rekrytera andra grupper av studerande än den allmänna högskolan. Då skall vi vara medvetna om att högskolan är socialt segregerad. Vårt material visar att den sociala segregeringen är betydligt mindre för den Kvalificerade yrkesutbildningen men ändå följer hög skolans mönster. Studenter med arbetarbakgrund är fortfarande kraf tigt under- representerade, medan mellantjänstemännen och de högre tjänstemän nen är överrepresenterade. Anmärkningsvärt med KY-studenterna är den höga andelen barn till företagare, jämfört för högskolan och för den för värvsarbetande befolkningen. När det gäller att rekrytera studenter med invandrarbakgrund har de Kvalificerade yrkesutbildningarna lyckats bättre än den vanliga hög- skolan. De Kvalificerade yrkesutbildningarna har här en andel motsva- rande , vilket nära motsvarar andelen invandrare i befolk- ningen i stort, dvs . Vidare är KY-studenten något yngre än den vanliga högskolestu- denten, men majoriteten är (). Vi kan vidare se en stark koppling till gymnasieskolans program och särskilt de yrkesförberedande programmen där kommer från gymnasieskolans 2 och 3- åriga yrkesförberedande program. Lika många kom mer från de 3 och 4- åriga teoretiska programmen. Andelen studenter som saknar gymnasieskola är mycket låg. Vår uppfattning är att den Kvalificerade yrkesutbildningen lyckats förvånansvärt bra med att rekrytera nya grupper av studenter. Särskilt vill vi framhålla att man öppnat ett tydligt alternativ för studenter från gymnasieskolans yrkesförberedande program. Av anvisningarna till försöksverksamheten framgår att utbildningarna skall vara riksrekryterande. Vårt material visar att flertalet av utbild- ningsanordnarna lyckats bra med att rekrytera studerande från andra orter. Andelen studenter som flyttat eller veckopendlar till sin utbildning är så hög som . Vår analys visar att det inte tycks finnas några starka samband mel- lan studenternas flyttbenägenhet och övergripande faktorer som branschtillhörighet eller utbildningarnas geografiska placering. Vi har heller inte lyckats påvisa att flyttbenägenheten skiljer sig nämnvärt mellan män och kvinnor. Ett visst statistiskt samband har uppmätts Slutsatser och reflexioner 221 mellan flyttbenägenhet och ålder där de yngsta tenderar att flytta i större utsträckning än äldre. Detta resultat kan inte betraktas som sen sationellt. Istället följer detta mönstret hos de flesta utbildningsformer. Yngre människor utan familj har lättare och är mer villiga att flytta. En fördjupad studie av gruppen med högst flyttbenägenhet ger en delvis annan bild av de utbildningar som lyckats bäst med nationell rekrytering. Analysen visar att flertalet av dessa utbildningar satsar på traditionella hantverksyrken eller vad vi skulle vilja beteckna som nya hantverksyrken där modern datateknisk utrustning är ett väsentligt red- skap men som ändå bygger på ett hantverkskunnande i botten. Ett annat kännetecken hos en rad av de utbildningar som har hög flytt benägenhet är att de har en riksunik profilering. Utbildningarna finns endast på ett ställe i landet. Analysen visar också att de flesta av de riksrekryterande utbildning- arna finns utanför storstadsregionerna , och . Vår uppföljning efter avslutad utbildning visar att den Kvalificerade yrkesutbildningen för de flesta län inneburit en net- toutflyttning, dvs fler studenter har lämnat länet efter utbildningen än vad som flyttat till länet för att börja utbildningen. I lagen om försöksverksamheten framgår att utbildningarna kan a nord- nas av statliga universitet och högskolor, kommuner, landsting och enskilda utbildningsanordnare. Utfallet har blivit att kommuner är huvudmän i de flesta fall () och driver utbildningar inom alla branscher. Privata anordnare utgör och finns inom de flesta branscher men med en viss koncentration på Ekonomi och IT. Hög- skolan svarar för av utbildningarna främst inom ning och IT. () är engagerat inom branscherna Vård och Jord, skog och trädgård och AMU6 () har huvuddelen av sina utbildningar inom Tillverkning och IT. Vi har försökt finna samband mellan olika huvudmannaskap och kvalitet i utbildningarna men har inte funnit några sådana. Det finns inget som tyder på att exempelvis högsk olan är bättre än kommuner på att arrangera Kvalificerade yrkesutbildningar. Från våra besök hos utbildningsanordnare kan vi dock se att kommuner i hög grad bygger sina utbildningar på struktur i form av väl definierade kurser och sche- malagd undervisning. De privata anordnarna bygger i högre grad sin undervisning på projekt och situationsanpassning. 6 AmuGruppen är en så stor anordnare att vi valt att redovisa den separat. 222 Slutsatser och reflexioner Ledningsgruppernas storlek varierar men vanligast är nio ledamöter. Grupperna förefaller vara bemannade med kompetenta personer som i allmänhet är valda utifrån ett känt intresse för utbildningsfrågor och ett engagemang under den Kvalificerade yrkesutbildningens framväxande. Ledningsgrupperna sammanträder vanligtvis per ter- min och behandlar främst de frågor förordningen beskriver. Vårt intryck är att ledningsgrupperna i allmänhet styr utbildningsarbetet med omdöme och positiv helhetssyn. De är intresserade och engage rade. Deltagandet vid sammankomsterna är med vissa undantag goda. Alla utbildningsprogram har inte lyckats hitta den rätta formen för samarbetet med ledningsgruppen.