sou · GNB361 · 2000-01-01 00:00:00 — Skolorna är skyldiga att ha ett handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling som mobbning och rasistiska beteenden bland elever och anställda. Skolorna bör på liknande sätt utveckla metoder för att förebygga och motverka skolk. 46 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet Brottsförebyggande åtgärder i samhällsplaneringen Kommunernas roll som brottsförebyggare när det gäller utformningen av den fysiska miljön har blivit tydligare. I , bebyggelse och planering (1998) finns en utförlig redovisning av vilka möjligheter som står kommunerna till buds på området. Av rapporten framgår att kommunerna inom ramen för gällande lagstift ning kan beakta de brottsförebyggande aspekterna såväl i översiktsplaner och detaljplaner som i enskilda ärenden om tillstånd och kontroll. En grundläggande förutsättning är att kommunerna gör policyuttalanden i sina översiktsplaner. Utformningen av den fysiska miljön kan ha stor betydelse för förekomsten av brott. Det är viktigt att vi inte skapar miljöer som inbjuder till brott. Det gäller såväl på allmänna platser som i våra bostadsområden. Kommunerna bör därför utnyttja de möjligheter som finns att beakta de brottsförebyggande aspekterna vid utformningen av den fysiska miljön. I takt med att det brottsförebyggande arbetet utvecklas har kommunerna nu börjat uppmärksamma dessa frågor. Det är ett nytt och komplicerat arbetsområde där många olika intressen skall balanseras. Kommunernas roll är därför svår. De lokala brottsförebyggande organisationerna kan på det lokala planet spela en viktig roll för att ge genomslag för frågorna. Det krävs också ett tydligt stöd från central nivå. Det är angeläget att fortsätter att aktivt sprida kunskaper på området. Det krävs bl.a. riktade informationsinsatser till alla landets kommuner. Det behövs ett informations- och kunskapsmaterial anpassat efter svenska förhållanden. Detta kan med fördel bestå av handböcker och checklistor av det slag som omnämns i . Kommittén föreslår att ges i uppgift att genom fortsatt informations- och kunskapsspridning stimulera och stödja kommunernas arbete på området. Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 47 4.2.3Polisens möjligheter att bidra till ett mer utvecklat lokalt arbete Utan ett tydligt och aktivt stöd från polisen kan ett effektivt lokalt brottsförebyggande arbete inte komma till stånd. Polisen bör bl.a. svara för att kommunerna får tillgång till nödvändigt statistiskt material om brottsligheten och brottsutvecklingen. Polisen bör också ta aktiv del i analysarbetet. Det är viktigt att polisens uppgifter i det brottsförebyggande arbetet preciseras. Kommunerna bör även i fortsättningen ges möjlighet att påverka den lokala styrningen av polisen. Polisens stöd till det lokala brottsförebyggande arbetet Utan ett tydligt och aktivt stöd från polisen kan ett effektivt lokalt brottsförebyggande arbete inte komma till stånd. Polisen bör bl.a. ge ett aktivt stöd till arbetet med att ta fram lokala problembilder. Polisen bör därvid svara för att kommunerna får tillgång till nödvändigt statistiskt material om brottsligheten och brottsutvecklingen. Polisen bör också ta aktiv del i analysarbetet. Det är polisen som har den bästa kunskapen om brottsligheten och lagöverträdarna. Utökade möjligheter att precisera polisens arbetsuppgifter i det brottsförebyggande arbetet En ständigt diskuterad fråga gäller vilka konkreta uppgifter polisen bör svara för i det brottsförebyggande arbetet. Lagstiftningen ger inte något klart besked på denna punkt. Av intresse är därför att fr.o.m. bemyndigats att precisera stats-makternas ambitioner för polisverksamheten vad gäller utvecklingen och förbättringen av det brottsförebyggande arbetet. har i kompletterande planeringsförutsättningar för slagit fast att det är viktigt att polismyndigheterna intar en aktiv och pådrivande roll i det lokala brottsförebyggande arbetet och att detta arbete skall känne - tecknas av polisiär relevans och systematiska problemanalyser. Riks- polisstyrelsen nämner att styrelsens roll när det gäller att utveckla och precisera statsmakternas mål kommer att bli tydligare under verksam - . Kommittén ser det som självklart att samtliga polismyndigheter fullt ut stöttar kommunernas ansträngningar att bygga upp det lokala brotts- förebyggande arbetet. Det finns nu möjligheter att närmare precisera 48 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet vilka uppgifter polisen skall svara för i det lokala arbetet. Kommittén anser att det är av stor vikt att dessa möjligheter tas till vara. Det kommunala inflytandet över polisens verksamhet genomfördes ändringar i polislagen som gäller polisens styrsystem. Till grund för lagändringarna låg bl.a. Polislednings- kommitténs betänkande Styrningen av polisen (SOU 1998:74). Genom lagändringarna upphörde ansvar för polisverksamheten i länet. Polisstyrelsen skall i fortsättningen ensam ansvara för polis- verksamheten i länet. I varje län skall bara finnas en polismyndighet. Regeringen skall utse ledamöterna i polisstyrelsen. valdes styrelsens ledamöter, utom länspolismästaren och biträdande länspolis- mästaren, av kommunfullmäktige om polisdistriktet omfattade endast en kommun och annars av . Av förarbetena till de ändringar som genomfördes framgår att till ordförande i en polisstyrelse bör utses en person med bred politisk förankring i polis- myndighetens område och att övriga ledamöter bör ha lokal förankring och en sammansättning som speglar de politiska styrkeförhållandena i myndighetens område i riksdagsvalet. Polisstyrelsen får inrätta en eller flera polisnämnder för att under styrelsen leda polismyndigheten inom den eller de delar av polisdistriktet som styrelsen bestämmer. Möjligheten att inrätta polisnämnder infördes för att bredda den demokratiska basen i polisverksamheten genom att fler lekmän bereddes tillfälle att delta i berednings- och beslutsprocessen vid polismyndigheten. Enligt budget- propositionen utgiftsområde 4 Rättsväsendet bör det bara vara aktuellt att inrätta polisnämnder vid de stora polismyndigheterna (prop.1998/99:1 s. 55). Det finns nu endast en polismyndighet i varje län. minskar antalet polisnämnder. Detta, sammantaget med att ledamöterna i polisstyrelserna nu utses på central nivå, innebär en risk för att det lokala inflytandet på polisverksamheten minskar. Särskilt kan minsk- ningen av antalet polisnämnder gå ut över kommunernas möjligheter att påverka arbetet. Det är viktigt att kommunerna även i fortsättningen ges möjlighet att påverka den lokala styrningen av polisen. Minskar det kommunala inflytandet kan uppstå ett avstånd mellan polisen och de kommunala företrädarna som kan komma att gå ut över effektiviteten i det lokala brottsförebyggande arbetet. Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 49 4.2.4Nationellt stöd till det lokala brottsförebyggande arbetet Det är av avgörande betydelse för det brottsförebyggande arbetet att möjligheterna till ekonomiskt stöd kvarstår ytterligare . Möjligheten att få startbidrag inom ramen för detta stöd bör finnas kvar. Regionala projekt som syftar till att stödja uppbyggnaden av det lokala arbetet bör också fortsättningsvis kunna få stöd. Storstädernas mest utsatta områden bör prioriteras. Det behövs bättre information om de stödformer som finns för brottsförebyggande arbete och näraliggande områden. BRÅ har tagit över kommitténs uppgift att fördela ekonomiskt stöd till brottsförebyggande arbete och disponerar för detta ändamål och lika mycket . Det brottsförebyggande arbetet befinner sig fortfarande i ett uppbyggnadsskede. Utan ett fortsatt ekonomiskt stöd finns en stor risk att det lokala arbetet stagnerar. Därför bör det finnas möjlighet att få ekonomiskt stöd ytterligare . Kommittén anser det rimligt att ännu stimulera det lokala arbetet med bidrag av startbidragsliknande karaktär. Eftersom bidraget är av generell karaktär ligger värdet främst i att det ger det lokala arbetet en allmän stimulans och uppmuntran. Kommun- och polisledningarna i storstadsregionerna står inför en särskild utmaning när det gäller att bygga upp det brottsförebyggande arbetet. BRÅ har i statsbudgeten för tilldelats särskilda medel – – för att stödja storstäderna i detta arbete. BRÅ kommer att satsa på projekt som syftar till att främja det lokala brotts- förebyggande arbetet i storstädernas mest utsatta bostadsområden. BRÅ kommer inledningsvis att belysa de speciella förhållanden som hindrar eller försvårar lokala initiativ, samt söka former för att utveckla engagemang för det brottsförebyggande arbetet i bostadsområdena. Även fortsättningsvis bör ekonomiskt stöd kunna utgå till regionala satsningar för att främja uppbyggnaden av det lokala arbetet. Erfaren - heterna från projekten visar att den regionala nivån har viktiga funk - tioner att fylla när det gäller att inspirera och stödja det lokala arbetet. Polismyndigheterna i länen kan genom att lyfta fram närpolisens roll väsentligt påverka möjligheterna att åstadkomma ett långsiktigt, uthålligt och effektivt lokalt brottsförebyggande arbete. Det regionala stödet i kombination med ett ekonomiskt stöd verkar ha stor betydelse för utvecklingen i mindre eller medelstora orter. Kraven på uppföljning och utvärdering måste skärpas i takt med att det brottsförebyggande arbetet utvecklas. BRÅ har den kunskap som krävs för att ta till vara de erfarenheter som står att vinna ur de projekt 50 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet som får ekonomiskt bidrag. Ett professionellt stöd förutsätter bl.a. möjlighet till extern utvärdering där projekten redan på planeringsstadiet kan få kvalificerad hjälp från kriminologer och andra. Som tidigare påpekats i denna rapport finns en nära koppling mellan det brottsförebyggande arbetet och det sociala arbetet, särskilt det förebyggande arbetet mot alkohol- och drogmissbruk. Inom det senare området finns ett stort utbud av organisationsstöd och projektbidrag i olika former och från olika aktörer på central nivå. Stats- kontoret konstaterar i sin rapport, Samordning mot droger – kartläggning och skiss till ny myndighetsstruktur på alkohol- och narkotikaområdet (Statskontoret 1998:22), att detta bl.a. leder till att informationsflödet uppifrån kommer från många olika håll, är svårtillgängligt och inte kan tillgodogöras fullt ut på fältet. Vidare att fördelningen av statliga medel är så splittrad att det är svårt för de lokala aktörerna att få överblick och framförhållning för sin planering. Dessa problem gör sig nu också gällande för dem som söker stöd för satsningar på brottsförebyggande arbete. Detta får bl.a. till konsekvens att en del av de ansökningar om stöd till lokala projekt som BRÅ numera hanterar lika gärna kunde riktats till andra centrala myndigheter. Informationen om de stödformer som finns för brottsförebyggande arbete och näraliggande områden behöver förbättras. Ett sätt att förmedla sådana information är via Internet. På finns t.ex. länkar till andra myndigheter som förmedlar stöd på området. Det finns dock ett behov av att ytterligare utveckla samordningen på området. Den samrådsgrupp kring lokalt brottsförebyggande arbete som BRÅ tagit initiativet till kan vara en lämplig plattform för diskussioner om hur ett sådant utvecklingsarbete kan läggas upp. Till gruppen har företrädare för centrala myndigheter, organisa tioner och universitets- institutioner bjudits in. Grundläggande för utvecklingen av det lokala brottsförebyggande arbetet är att de som skall involveras i arbetet och besluten har goda kunskaper på det brottspreventiva området. Kommittén har därför prioriterat projekt och åtgärder som syftar till att öka kunskaperna om brottsprevention. Den positiva utveckling som skett när det gäller utbyggnaden av det lokala brottsförebyggande arbetet medför ett ökat behov av kunskaper. Det faktum att allt fler tillägnar sig grundläggande kunskaper i brottsprevention genererar dessutom ett ökat intresse för fördjupade kunskaper. Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 51 Ett samordnat stöd på regional nivå kan underlätta för kommunerna att tillgodose behoven av kunskapsuppbyggnad, metodutveckling, erfarenhetsutbyte och kontakter med forskningsvärlden. Det finns ett fortsatt behov av brottsförebyggande utbildning på akademisk nivå. Behovet av grundläggande utbildning på det brottspreventiva området kommer att öka allt eftersom fler människor involveras i brottsföre- byggande arbete. För att stödja utvecklingen av det lokala brottsföre- byggande arbetet är det viktigt att underlätta för den lokala nivån att få tillgång till kvalificerad grundläggande utbildning. Information om vilka kvalificerade föreläsare som finns att tillgå med en beskrivning av deras specialitéer vore ett sätt att öka kommunernas möjligheter att anordna bra grundläggande utbildning inom det brottspreventiva området. I de län där det pågår länsövergripande brottsförebyggande projekt är det lokala arbetet som mest livaktigt och man har där också generellt sett kommit längre i utvecklingen av verksamheten. Det regionala stödet tycks alltså stimulera till en utveckling i önskad riktning. I dessa län finns personer som arbetar med att ge de lokala brottsförebyggande råden hjälp med utbildning, kartläggning och problemanalyser. Ett sådant regionalt stöd till utvecklingsarbete kan underlätta för kommunerna att tillgodose behoven av kunskapsuppbyggnad, metodutveckling, erfaren- hetsutbyte och kontakter med forskningsvärlden. Att fler kan få tillgång till fördjupade kunskaper om lokalt brotts- förebyggande arbete genom den utbildningssatsning som görs av BRÅ och ser kommittén som mycket värdefullt. Det är väsentligt att det finns utbildning på akademisk nivå som särskilt inriktar sig på brottsprevention. Många kommuner och enskilda arbetstagare kommer dock inte att anse sig ha möjligheter att avsätta de resurser som krävs, tidsmässigt och ekonomiskt för en så omfattande utbildning som 40 poäng. Också mindre omfattande kurser på akademisk nivå behöver därför komma till stånd för att ge fler möjligheter till högskoleutbildning på detta område. Det är också viktigt att hitta flexibla lösningar som tillgodoser behovet av sådan utbildning för aktörer i alla kommuner oavsett geografisk belägenhet. 52 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet Bra material och kontinuerlig information om brottsförebyggande frågor är viktigt för den lokala verksamheten. Information om vad som händer på departementet, på BRÅ, på universitet och högskolor, vilka skrifter och rapporter av intresse som publiceras och vilka konferenser som är på gång är av stort värde för den som skall driva de brottsförebyggande frågorna i en lokal samverkan. Viktigast är vad som händer nationellt men också internationellt arbete är av intresse. Det gäller bl.a. samarbetet inom EU på området och information om möjligheterna till EU-projekt och medel från EU för denna typ av verksamhet. BRÅ:s satsning på information via Internet har förutsättningar att bli den samlade informations- och kunskapsbank som de lokala aktörerna behöver som stöd för sitt arbete. Vid sidan om utvecklandet av Internettjänsten pågår arbetet med att ta fram en tips- och idébok för lokala brottsförebyggare. Denna kommer att ge värdefullt stöd till de praktiskt verksamma. BRÅ kommer också att fortsätta utgivningen av nyhetsbrevet . På nationell nivå bör utformas modeller eller instrument som kan användas i det lokala kartläggningsarbetet. Det är angeläget att det utvecklingsarbete som pågår inom BRÅ med syfte att göra statistiken mera anpassad till den lokala nivåns behov, utvecklas vidare. Kvaliteten på kategoriseringen av brott vid inrapporteringen måste höjas så att tillförlitligheten i statistiken ökar. En förutsättning för att ett problemorienterat lokalt brottsförebyggande arbete skall få avsedd effekt är att det bygger på en noggrann problem- och resursinventering. Görs inte detta är risken stor att felaktiga prioriteringar görs, att onödigt dubbelarbete uppstår och att fel åtgärder vidtas. Inventeringar och kartläggningar kan göras på många olika sätt och det är av stor betydelse att man väljer metoder och instrument som är väl avpassade för ändamålet. Syftet med en kartläggning av den lokala problembilden kan vara flera. Att mäta befolkningens utsatthet för brott och hur trygga människor känner sig i bostadsområdena, i städernas centrumkärnor och i andra delar av en kommun, utgör en viktig utgångspunkt för prioriteringar i det brottsförebyggande arbetet. Vidare kan en analys av resultaten peka på vilka omständigheter som gör brott vanligt före- kommande på en viss plats, i en viss grupp eller . Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 53 handlar det brottsförebyggande arbetet om att påverka och ändra på just dessa omständigheter. Kartläggningen kan också användas för att tjäna som jämförelse vid en utvärdering av huruvida de åtgärder som vidtagits haft önskad effekt. En kartläggning bör också innehålla en inventering av de brotts- förebyggande resurser som finns i lokalsamhället. De aktörer som kan och vill bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten kan redan i kartläggningsarbetet involveras genom att de får tillfälle att ge sin bild av situationen. Här är det viktigt att också andra än polisen, kommunen och sådana mer eller mindre självskrivna aktörer kommer till tals. Erfarenheterna säger att en väl genomförd kartläggning av problem - bilden och av de resurser som finns i lokalsamhället, utgör en viktig bas för ett effektivt brottsförebyggande arbete. Som det nu är varierar kvaliteten i det kartläggningsarbete som ligger till grund för besluten om åtgärder i det lokala arbetet. För att göra rätt val måste man ha kunskaper om vilka metoder som står till förfogande och vilka för- respektive nackdelar som är förenade med varje metod. Det finns ett stort behov av att öka kunskapen på detta område. Den handbok i lokalt brottsförebyggande arbete som håller på att utarbetas inom BRÅ kommer att fylla en viktig funktion på området. Den kommer att innehålla beskrivningar på hur arbetet kan läggas upp och tips på hur man konkret kan gå till väga i olika situationer. Specifikt för problem- och resursinventeringar när det gäller brotts- förebyggande arbete är tillgången på data som tar sikte på brottsligheten och brottsutvecklingen lokalt, regionalt och nationellt. Kommunernas svar på enkäten till dem tyder på att det allmänt sett i kommunerna finns ett intresse av kontinuerlig statistisk information om brott och brottsutvecklingen i kommunen. När det gäller de kommuner som till- sammans med andra lokala aktörer står i färd med att bygga upp ett lokalt brottsförebyggande av det slag som det nationella brotts- förebyggande programmet tar sikte på är detta behov mycket påtagligt. finns officiell kriminalstatistik om anmälda brott på kommunnivå. Statistiken över anmälda brott omfattar alla händelser som anmälts som brott och blivit registrerade av polisen. Av stor betydelse för tillförlitligheten av statistiken är att de uppgifter som förs in i polisens datasystem för registrering av polisanmälningar, RAR (Rationell anmälansrutin), så långt möjligt är exakta. Här finns brister, bl.a. saknar av anmälningarna s.k. kommunkod, vilket innebär att det inte finns uppgifter om i vilken kommun i länet som brotten begåtts. Kvaliteten på kategoriseringen av brott vid inrapporteringen måste höjas så att tillförlitligheten i statistiken ökar. Det är angeläget att den officiella rättsstatistiken så långt möjligt tillgodoser de behov som finns bland de som lokalt arbetar med 54 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet Åtkomsten av lokal aktuell brottsstatistik är viktig. Det behövs snabbare och enklare lösningar än de som finns . Målsättningen bör vara att användarna kan få en aktuell och överskådlig bild av brottslighetens fördelning, struktur och utveckling inom det egna lokala området. Kriminalstatistiken på området bör därför utvecklas ytterligare för att möta den lokala nivåns behov av information. Den behöver också göras mer tillgänglig för jämförelser mellan kommuner genom utvecklande av nyckeltal. Det är angeläget att det arbete som pågår inom BRÅ med syfte att göra statistiken mera anpassad till den lokala nivåns behov, utvecklas vidare. Detsamma gäller det arbete som pågår inom RPS med att utveckla metoder för att kunna presentera brottslighetens geografiska fördelningen med hjälp av digitala kartor. För att förbättra det vetenskapliga stödet till metodutveckling, upp- följning, utvärdering och kvalitetsarbete inom den lokala brottsföre- byggande verksamheten bör en långsiktig strategi utvecklas på nationell nivå. De lokala brottsförebyggande aktörerna behöver ut- veckla ett långsiktigt samarbete med universitet och högskolor inom den egna regionen. Det skulle kunna vara lämpligt att berörda forskningsråd gör en samlad beskrivning av den rådsfinansierade brottspreventiva forskning som pågår. Forskningens resultat behöver ges ökad spridning. För att den brottsförebyggande verksamheten skall bli effektiv och framgångsrik måste den bygga på kunskap och beprövad erfarenhet. Det gäller kunskaper om brottsligheten, dess orsaker och konsekvenser, olika insatsers brottsförebyggande effektivitet etc. Det återstår fort - farande mycket att göra när det gäller att öka våra kunskaper på dessa områden. Systematisk utvärdering av lokala projekt bör därför komma till stånd i högre utsträckning . Erfarenheterna från de senaste årens besparingar inom verksamhet visar att det ofta är svårt att hävda det förebyggande arbetet i ekonomiskt problematiska tider. Därför är det särskilt viktigt att förebyggande insatser utvärderas. Utvärdering av brottsförebyggande åtgärder är komplicerat. Därför är det angeläget att de lokala projekten kan få tillgång till hjälp från professionella forskare. För att skapa bättre förutsättningar för bl.a. utvärderingar behövs också stöd när det gäller uppläggning av projekten, uppföljning och metodutveckling. Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 55 Det finns relativt få forskare som verkar inom det brottspreven - tiva fältet vilket kan begränsa de lokala projektens möjligheter att få tillgång till forskningsstöd. De förhållandevis höga kostnader som anlitande av etablerade forskare innebär samt bristande kunskap om var lämplig forskningskompetens finns är andra begränsande faktorer. Avsaknaden av upparbetade yrkesmässiga relationer mellan forskare och praktiker försvårar kommunikationen och förståelsen dem emellan. Kan fler studenter på C- och D-nivå intresseras för att delta i lokala brottsförebyggande projekt skulle detta kunna bidra till fler forskare på området. Projekten skulle också få tillgång till forsknings- kompetens som de kanske annars inte skulle anse sig ha råd att anlita. För att underlätta en sådan utveckling behöver de lokala brottsföre- byggande aktörerna satsa på att utveckla ett långsiktigt samarbete med universitet och högskolor inom den egna regionen. För att stimulera utvecklandet av forskning inom det brottspreventiva fältet, så väl till omfattning som geografisk spridning, behöver nätverk utvecklas över landet mellan forskare som är intresserade av dessa frågor. Det vetenskapliga stödet till metodutveckling, uppföljning, utvärdering och kvalitetsarbete i lokala brottsförebyggande verksamheter behöver förbättras. En långsiktig strategi för utveckling av sådant stöd bör tas fram på nationell nivå. Det finns ingen samlad information om vilka forskningsprojekt, av betydelse för det brottsförebyggande området, som bedrivs. Det skulle kunna vara lämpligt att berörda forskningsråd gör en samlad beskrivning av den rådsfinansierade brottspreventiva forskning som pågår. Resultaten från det forsknings- och utvecklingsarbete som pågår måste spridas på ett sådant sätt att de lokala projekten och andra intresserade enkelt kan ta del av dem. BRÅ gör ett betydande arbete på forskningsinformationens område.