sou · GNB363d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Kommittén har föreslagit att det införs ett femte vetenskapsområde (utbildningsvetenskap) och att detta tillförs forskningsresurser framför allt genom att befintliga forskningsresurser sammanförs till det nya v e- tenskapsområdet. Besparingar och samhällsekonomiska vinster Merkostnaderna för den nya lärarutbildningen uppvägs av de möjligheter till rationaliseringar som kommittén presenterar nedan. Kommittén be- dömer därför inte att förslagen kommer att leda till en ökning av kostn a- derna totalt för högskolan. De högskolor som endast har de utbildningar som blir förlängda kommer däremot att vara i behov av ökade anslag. Kommittén räknar med att detta kommer att bli möjligt genom omförde l- ning eller genom den av regeringen aviserade utökningen av resurser till högskolan . Kommittén bedömer att lärosätena kommer att kunna uppnå bet y- dande rationaliseringsvinster genom följande förhålla nden. De nuvarande lärarutbildningarna har olika strukturer och ersätts av en gemensam påbyggbar struktur för all lärarutbildning med ett allmänt utbildningsområde som samtliga studenter läser. Detta medför att lärare som vill vidga sin kompetens kan bygga på sin tidigare utbildning med ytterligare inriktning/specialisering. De behöver då inte, som , g e- nomgå en fullständig, ny utbildning. I samma kurser som lärarstudente r- na får sina inriktningar och specialiseringar kommer också verksamma lärare att kunna delta. Detta medger att högskolan kan optimera resur s- användningen. Den nya lärarutbildningens struktur innebär således stora samhäll s- ekonomiska vinster. För det första minskar kostnaderna för tjänstledighet och vikarier för verksamma lärare. För det andra minskar utbildning s- kostnaderna i högskolan. För det tredje minskar samhällets kostnader för studiestöd. Den nya strukturen kommer också att radikalt minska admi- nistrationen kring planering och genomförande av de kurser som skall ingå, särskilt i det allmänna utbildningsomr ådet. Den nuvarande praktiken i lärarutbildningen regleras i ett avtal som innebär en ersättning till kommunen med . Dessa ersättningar utgör sammantaget en stor andel av högskolans kos t- nader för lärarutbildningen. Kommittén föreslår att det gemensamma avtalet ersätts av separata avtal mellan respektive högskola och ko m- mun. Därmed ökar möjligheterna att anpassa ersättningen till de lokala förutsättningarna. Då kan även annat samarbete mellan högskolan och kommunen vägas in, t.ex. att högskolan medverkar i lokala skolutvec k- lingsprojekt. Människors möjligheter att påverka och bidra till utvecklingen av det svenska samhället och arbetslivet är beroende av deras medvetenhet, kompetens och ansvarstagande. Förändringstakten i samhället och i arbetslivet ökar, vilket förstärker kraven på människors kunskaper. Utbildning är den främsta framgångsfaktorn både för den enskilda människan, för samhället och för företag. Lärarna är nyckelpersoner i utvecklingen av kompetensen hos elever och studerande på alla nivåer från fö rskolan till och med högskolan. Uppgiften att vara lärare har blivit både viktigare och svårare än . hade skolan och lärarna den självklara auktoriteten som följde av att vara den huvudsakliga förmedlaren av bildning och information. Lärarens uppgift har i allt större utsträckning blivit att få eleverna att sortera och bearbeta information för att de skall se och förstå samma n- hang och samband. Kraven på lärarnas kunskaper ökar – både när det gäller bredd och djup. Dagens medborgare ifrågasätter auktoriteter och ledare måste förtjäna sin auktoritet. Detsamma gäller var och en av lärarna i dagens skola. De här redovisade förhållandena ställer mycket högre krav på dagens och morgondagens lärare och får följaktligen också konsekvenser för utbildningen av dessa. Lärarutbildningen bör bidra till en utveckling av skolans undervisning och av läraryrket. Detsamma gäller utbildningen av skolledare. Det finns ett stort engagemang för skolan i stora delar av samhället. Detta kan få stor betydelse för utbildningen av lärare och skolledare och för utvecklingen av deras arbete. En avgörande utgångspunkt för samhällets engagemang i skolan är att all utbildning för barn, ungdomar och vuxna skall vara likvärdig varhelst den anordnas. Utbildningen av lärare och skolledare är jämte skollagen, läroplanerna och kursplanerna ett medel för staten att åstadkomma en likvärdig skola. Lärarutbildningens stora betydelse för skolan är odiskutabel. måste man beakta att de nyutbildade lärarna utgör av alla lärare i skolan under ett givet år. Kompetensutvecklingen av de övriga av lärarkåren bör således värderas med hänsyn härtill. Eftersom lärarutbildningen representerar en så stor del av den högre utbildningen är den också betydelsefull för högskolan. Lärarstu denterna är nästan 35 000 och utgör därmed av alla hög skolestudenter och av dem som studerar till en yrkesexamen. Det finns 12 läraryrkesexamina och 23 universitet och högskolor har rätt att utfärda någon eller några av dessa examina. Det varierar hur många lärarutbil d- ningsprogram som anordnas vid vart och ett av dessa lärosäten, hur stor andel av respektive lärosätes utbildning som lärarutbildningarna representerar och hur många institutioner som har en roll i utbildningen av lärare. Vid flertalet lärosäten är lärarutbildningen en stor utbildning, vid några t.o.m. den största. Trots detta finns det tecken på att lärar- utbildningen inte anses ha lika hög status i högskolan som de utbildningar som tillhörde akademin . I bilaga 3 redovisas i en tabell de nuvarande lärarutbildning- programmens omfattning, volym och vilka lärosäten som har examens- rätt för respektive lärarutbildningsprogram. Utöver de lärosäten som har examensrätt anordnar ytterligare några högskolor lärarutbildning. Examen utfärdas då av ett lärosäte som har examensrätt. Av bilaga 4 framgår lydelsen av examensbeskrivningarna för de nuvarande 12 lärarutbildningsprogrammen. Redovisningen av nuvarande bestämmelser, organisation och förhå llanden lämnar kommittén i anslutning till behandlingen av res- pektive sakfråga i betänkandet. Nuvarande system för statens styrning av lärarutbildningen sammanfattas i kapitel 16 Mål och principer för styrning av lärarutbildning. I bilaga 5 finns en sammanställning av vem som beslutar vad i fråga om högre utbil dning. 2.2Behovet av en utredning av lärarutbildningen tillsattes på initiativ av , som beslutat3 ge regeringen till känna att hemställt om en parlamentarisk utredning. Stora förändringar har skett inom skolan. Den politiska styrningen av skolan har förändrats i riktning mot en tydlig mål- och resultatstyrning. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun samt mellan politiker och professionella har förändrats. Som ett resultat av bl.a. ny kommunallag och ett nytt system för statsbidrag och avregleringar inom bl.a. skolan har kommunerna börjat överge den gamla sektorsindelningen för en sam- ordnad organisation av skola och andra verksamheter, t.ex. försk olan. , gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen har reformerats. Nya läroplaner, kursplaner och betygssystem har införts 1996/97:UbU 1, rskr. för den obligatoriska skolan och för de frivilliga skolformerna. tillsattes har också förskolan fått en läroplan och läroplanen för det obligatoriska skolväsendet förändrats så att den också omfattar förskoleklass och fritid shem. Även den statliga styrningen av den högre utbildningen har blivit mera mål- och resultatbaserad, vilket lett till förändringar i ansvars- fördelningen mellan statsmakterna och de enskilda universiteten och högskolorna. Också inom dessa har det skett förändringar. De enskilda lärosätena beslutar nu själva om sin organisation och om hur utbild- ningarna skall styras. Mål- och resultatstyrningen av skolan och den högre utbildningen innebär att de professionella fått ökade möjligheter att anpassa utbild- ningen efter individuella behov hos elever och studenter samt efter lokala förutsättningar. De hinder – eller det stöd – som tidigare funnits i form av regler för bl.a. organisation av undervisning har avskaffats. Dessa avsevärt förändrade villkor för arbetet som lärare var ett viktigt motiv för beställning av en reformering av lärar- utbildningen. Andra motiv för en reform var den kritik som framkommit i flera utvärderingar av lärarutbildningen liksom i en undersökning som låtit göra om i vad mån riksdagsbeslut om mål och riktlinjer för skolverksamheten påverkat utbildningen av grundskollär are. Professor framhåller i sin utvärdering av grundskollärar- utbildningen att det finns brister i lärarutbildningens professionalitet.4 Det saknas ofta hos de inblandade institutionerna en gemensam grundläggande idé om vad man vill med sin lärarutbildning. Varje del av utbildningen borde sättas in i ett större sammanhang. Den lärande individen bör vara i centrum. Gran betonar att det behövs en förmåga att översätta centrala utbildningsmål till lokal verksamhet. Utbildningen har visat sig ha svårt att hos studenterna utveckla de kompetenser som hänger samman med lärarens sociala och elevvårdande uppgifter och arbetet med den lokala utvecklingen av skolan. Lärarutbildningen behöver stä rka såväl den utbildningsvetenskapliga grunden som ett lärande i samspel med skolans verklighet. Ett sammanhållande organ inom högskolan bör ha ansvar för lärarutbildningen. 4 Professionella lärare? ; utvärdering av grundskollärar- utbildningen, stencil 1995 högskolan stärka lära rutbildningens identitet, som enligt Gran gått förlorad genom reformerna inom högsk olan. har anlitat professor och professor för att utvärdera grundskollärarutbildningen. 5 slutsatser är att särskilda forskningsresurser bör avsättas för att utveckla lärarutbildningarnas vetenskapliga bas. Vidare behöver den didaktiska ansatsen i lärarutbildningen förstärkas. Lärosätenas självständighet, ansvar och roll i förändringsarbetet måste också aktivt stimuleras. En arbetsgrupp inom redovisar i betänkan- det Lärarutbildning i förändring 6 en probleminventering och ett underlag för fortsatt utredningsarbete. Arbetsgruppen lyfter fram problemet att diskussioner om lärarutbildning – också inom högskolan – ofta av- gränsas på ett så snävt sätt att stora delar av ämnesstudierna och praktiken hamnar utanför. Arbetsgruppen betonar vikten av att universi- teten och högskolorna dels får en beslutsstruktur som kan säkerställa en väl sammanhållen lärarutbildning, där studenterna uppfyller alla krav i examensbeskrivningarna, dels skapar sådana system för uppföljning och utvärdering att eventuella brister i utbildningen kan upptäckas och åtgärdas. Arbetsgruppen påtalar också behovet av samverkan mellan å ena sidan universiteten och högskolorna och å andra sidan kommunerna och arbetslivet. Regionala utvecklingscentra bör bildas som arenor för samverkan. Vidare behöver lärarutbildningens vetenskapliga bas förstärkas och medel anvisas för forskning och forskarutbildning inom lärarutbildningsområdet samt för kompetensutveckling av lärare som medverkar i lärarutbildningen. 2.4Utbildningsutskottets hemställan om en parlamentarisk utredning Förändringarna i samhället, reformerna inom skolan och högskolan samt de brister som utvärderingarna påtalat visade sammantaget på behovet av en förändrad lärarutbildning. Utskottets slutsats blev att en parl amen- tarisk utredning behövde tillsättas. Samtliga partier stod bakom u t- skottets hemställan härom. framhöll i samband med sin begäran bl.a. att de snabba förändringarna i omvärlden kräver en ny lärarroll, som genom- 5 Grundskollärarutbildningen - en utvärdering; rapportserie 1996:1 R. 6Lärarutbildning i förändring, Ds 1996:16. 1996/97:UbU1. syras av förmåga till omställning, förnyelse och utveckling. Ett flexibelt system för lärarutbildning som även omfattar fortbildning, vidare- utbildning och forskning är nödvändigt för att möjliggöra ett livslångt lärande. När det gäller framhåller utskottet betydelsen av en integrerad pedagogisk verksamhet för barn och ungdom i åldern 6–för att uppnå en högre kvalitet i såväl förskolans som skolans och skolbarnsomsorgens verksamhet genom att förskollärare, lärare i och fritidspedagoger samverkar kring barnens lärande och utveckling. Utredningen bör, påpekade utskottet, överväga en utbildning av lärare som omfattar såväl en gemensam del som utbildningar inriktade mot speciella kompetenser. Också de genomgripande förändringar som skett i gymnasieskolan och vuxenutbildningen reser enligt utskottet krav på bredare kompetens och förändringsberedskap hos lärare. Utskottet lyfte fram ett antal områden som utredningsuppdraget borde omfatta och påpekade slutligen att lärarutbildningen bör utvecklas med hänsyn till förändringar i läraryrkets villkor och förutsättningar samt att den bör präglas av en medveten strävan att utbilda lärare för morgond agens skola. uppdrag innehåller, som framgår av direktiven (bilaga 1), i princip lärarutbildningens alla delar och aspekter. I tilläggsdirektiven (bilaga 2) vidgas kommitténs uppdrag till att omfatta även skolledarutbildning. -ange mål och principer för styrning av lärarutbildningen -lämna förslag om organisatoriska frågor -lämna förslag om innehåll och omfattning av de olika lärarutbil d- ningarna -behandla frågor om lärarutbildning för olika pedagogiska profile- ringar -behandla frågor om lärarutbildningarnas dimensionering och rekrytering -lämna förslag rörande lärarnas fortbildning och vidareutbildning -lämna förslag rörande lärarutbildningens forskningsanknytning -lämna förslag om utbildning av skolledare. I direktiven nämns också ett antal särskilda frågor som kommittén skall överväga i sitt arbete, t.ex. behovet av specialpedagogisk kompetens, av vuxenpedagogisk kompetens och att beträffande målen för lärarutbil d- ning särskilt uppmärksamma uppgiften för skolan att förmedla samhällets värdegrund. Regeringen har överlämnat ett antal utredningar och skrivelser till kommittén, bl.a. -Specialskolornas lärarbehov, en analys gjord av i Skolan i samråd med - En värdegrundad skola – idéer om samverkan och möjligheter (Ds 1997:57), betänkande av arbetsgruppen för samverkan kring arbetet med skolans värdegrund -kartläggning och analys av tillämpningen av högskoleförordningens examensbeskrivningar för lärarexamina -Utbildningsplan för en grundskollärarutbildning med Waldorf- inriktning, utarbetad av -Svenska Arbetsgivareföreningens rapport om en undersökning bland nyutbildade lärare - FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan, betänkande (SOU 1998:66) av utredningen om funktionshindrade elever i skolan i de delar det avser lärarutbildning och lärarfortbildning. Kommittén har arbetat och inhämtat kunskaper, synpunkter, idéer och förslag vid kontakter med företrädare för samtliga parter inom lärarutbildningarna, företrädare för kommuner, studenter och fackliga organisationer, företrädare för ett par hundra andra organisationer, kommittéer och myndigheter m.m. som visat intresse för lärarutbildning. Detta har bl.a. skett genom överläggningar, studiebesök, seminarier och uppvaktningar hos kommittén. Den fullständiga förtec k- ningen överlämnas till Utbildningsdepart ementet. Kommittén har till sig knutit en referensgrupp bestående av företr ädare för ett 25-tal olika organisationer. Kommittén har informerat om sitt arbete och fört diskussioner med referensgruppen vid möten per halvår. Ett mycket stort antal skrivelser med synpunkter på lärarutbildningen har inkommit till kommittén, bl.a. i samband med uppvaktningar. Kommittén har vinnlagt sig om ett öppet arbetssätt och har vid sina många kontakter kunnat diskutera och analysera problem i de nuvarande lärarutbildningarna liksom behov av och förutsättningar för förändringar i olika avseenden. Hela eller delar av kommittén har besökt eller fört diskussioner med representanter för samtliga universitet och högskolor som har lärar- utbildning. Kommittén har kunnat konstatera att det hos lärarutbild- ningarna finns en stark vilja till utveckling och att man generöst har låtit kommittén ta del av det förändringsarbete som pågår. Genom ordföranden och/eller representanter för sekretariatet har kommittén medverkat vid samtliga planeringskonferenser för utbil d- ningsledare som ägt rum – inom förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna, grundskollärarutbildningarna och gymnasielärarutbildningarna liksom vid den nordiska lärarutbildar- konferensen. Tillsammans med har anordnat en hearing om behovet av en särskild vuxen- pedagogik i det livslånga lärandet och tillsammans med två seminarier om kultur i skola och lärarutbildning samt tillsammans med seminarium om kommu- nernas roll i lärarutbildningen. Vidare har kommittén haft interna seminarier med inbjudna inledare. Seminarierna har behandlat lärarrollen och läraryrkets status, styrning av lärarutbildning, modeller och strukturer för lärarutbildning samt forskarutbildning och forskning. Kommittén har haft utförliga diskussioner med företrädare för olika områden. Det har gällt bl.a. utbildningen av lärare för elever med funktionshinder; vilka kompetenskrav som skall ställas på blivande lärare för att de skall kunna handskas med elever som har svårigheter av social karaktär; innehåll och fokus i ämnesteori och ämnesdidaktik och hur dessa kunskapsområden bör organiseras i en ny lärarutbildning; studie- och yrkesvägledarutbildning; utbildning av lärare i yrkesämnen, ämnesstudiernas innehåll och form i lärarutbildningen; den skolförlagda delen av lärarutbildningen samt prognoser över behov av lär are. Kommittén har genom ordföranden och/eller sekretariatet medverkat vid ett stort antal konferenser och seminarier som behandlat frågor med relevans för kommitténs uppdrag, t.ex. konferens om lärarutbildning i ett mångkulturellt samhälle anordnad av Europaåret mot rasism, om lärarutbildningens internationalisering anordnad av , om IT som pedagogiskt hjälpmedel anordnad av , om bedömningskriterier för kvalitet i högskolan anordnad av Högskole- verket, om fritidspedagogutbildning anordnad av , om etik i lärarutbildningen anordnad av , om undervisning om förintelsen anordnad av . Kommitténs huvudsekreterare har medverkat i Utbildnings- departementets arbetsgrupp för läraryrkets utveckling och rekrytering. Kommitténs ordförande och sekretariat har medverkat vid ett möte med rektorer och förvaltningchefer från landets samtliga universitet och högskolor, anordnat av samt vid ett möte med detta förbunds arbetsutskott. Kommittén har genom en enkät till alla högskolor med lärarutbildning inhämtat aktuell information om lärarutbildningens organisation, lärarutbildarnas bakgrund och tjänstgöring, pågående förändrings- och utvecklingsarbete, regionala utvecklingscentra samt information om hur IT och kommunikationsteknik används inom lärar- utbildningen vid respektive högskola. har gjort studiebesök i och , eftersom dessa länder just genomfört lärarutbildningsreformer. Genom huvud- sekreteraren har kommittén medverkat vid flera konferenser m.m. anordnade av in Europe. Kommittén har anlitat följande experter för att få underlag för sina överväganden inom vissa omr åden: : Dimensionering av lärarutbildning : Lärarutbildning för olika pedag ogiska profileringar : Rekrytering till lärarutbildning och : Sammanställning av enkätsvar : Lärarutbildningens samverkan med omvärlden : Utbildning av lärare i yrkesämnen /: Skolledaru tbildning : Modersmålslärarutbildning : Lärarutbildning för specialpedag ogisk kompetens : Jämställdhet som en pedagogisk fråga i lärarutbil d- ningen : Fortbildning och vidareutbildning av lärare Experterna har anlitat referenspersoner under arbetet med respektive uppdrag. Det nya läraruppdraget 49 3 Det nya läraruppdraget 3.1Förutsättningar för ett nytt uppdrag som lärare Att verka i ett lärande samhälle Från olika håll möts vi av budskapet att utbildning och kompetens är avgörande för ett demokratiskt samhälle och för ekonomisk tillväxt. Samhället ställer allt större krav på såväl bredare kompetens som spec i- aliserad kunskap. En konsekvens av samhällsomvandlingen förefaller vara att utbildning blir alltmer sammanflätad med själva arbetet: Utbild- ning blir en del av arbetet.8 Det är mycket som pekar mot att samhällets främsta utbildningsuppgift blir att utveckla individer som har vilja och förmåga att hantera information, söka kunskap och lösa pr oblem. Lärande sker inte enbart i formella skolmiljöer utan utgör allt mer en integrerad del av samhällslivet. Ett lärande samhälle vidgar uppdraget för dem som utbildar sig till lärare. konkurrerar därför skolan med en rad olika intressen om vad som anses vara viktigt att lära sig. När skolans traditionella auktoritet minskar förändras lärarnas yrkesroll och arbetsvillkor. Den här utvecklingen är av avgörande betydelse för lära r- utbildningens utformning och innehåll. Möjligheterna att förutsäga vad som är nödvändig och central kunskap för en blivande lärare blir allt svårare. Inte minst med tanke på att lärarutbildningen både skall ligga i tiden – dvs. följa gällande läroplaners krav på kompetens – och tillgodo- se framtida behov. Ett står dock klart: En lärare som utbildas till att vara med om att påverka utformningen utvecklar också förmågan att möta förändringar i samhället. Det gäller oavsett målgrupp, sammanhang eller innehåll. I ett lärande samhälle skall lärarutbildning vara framåtsyftande och aktivt stödja den blivande lärarens ställningstaganden till utveckling. Att utbilda barn, ungdomar eller vuxna som mera självständigt ställer egna frågor, söker svar och som prövar olika tolkningar av fakta och erfarenheter innebär ett nytt läraruppdrag och nya uppgifter för läraru t- bildningen. 8 Sohlman, Å. (1996). i i nternationell kon- kurrens. 50 Det nya läraruppdraget Att arbeta i ett mångkulturellt samhä lle De förändringar som äger rum i vår omvärld har en avgörande b e- tydelse för all utbildning. Det handlar inte enbart om den så kallade kommunikationsrevolutionens sätt att förä ndra utbildningens innehåll och organisation – och därmed lärarens olika uppgifter. Det handlar ock- så om de sociala och kulturella förändringar som äger rum , vilka medför nya krav på dem som på olika sätt är engagerade i utbildning och undervisning. Från att människan har utvecklat sin kulturella identitet i förhållande till sin geografiska hemvist, vilken ofta varit stabil , medfö r globala förändringar och migration andra förutsättningar för hur denna identitet växer fram. Kulturell identitet är inte något stabilt och oförä n- derligt utan utvecklas i sociala samspel och av de erfarenheter männi- skan gör. 9 Den nationella kulturella identiteten är inte given utan förän d- ras . Det handlar då om de samhälleliga processer som ordnar människor i sociala och kulturella kategorier – t.ex. ungdomskulturer, idrottskulturer, mans- och kvinnokulturer – men också om de nya kultu- rer som kommer till . I nya framväxande mångkulturella miljöer sker, genom möten kulturer emellan, en omvandling av den ursprungs- kultur människor för med sig. Migrationen har medfört att samhället allt mer utmärks av kulturell mångfald, vilket leder till ökande krav på fö r- ståelse och respekt för olika kulturella identiteter. Nya språkliga, etniska och religiösa grupper medför förväntningar på en vidgad socio-kulturell kompetens hos samhällsmedborgare i allmänhet och hos yrkesutövare med samhällsuppdrag, såsom lärare , i synnerhet. Skolans ställs inför uppgiften att finna en avvägning mellan att bidra till en viss kulturell konsensus (dvs. det gemensamma och delade) och öka förmågan att leva med en alltmer påtaglig kulturell mån g- fald.10 Som lärare förväntas man stödja barn och ungdomar så att de både blir medvetna om det egna och delaktiga i det gemensamma kultur- arvet.