sou · GNB363d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Informationssamhället ställer dä r- emot krav på förmågan att kunna hantera komplexa system av inform a- tion som ständigt förändras och förnyas, vilket kräver att människorna lär nytt i livet. Utbildning blir då allt mer sammanflätad med själva arbetet och en ständig individuell kompetensutveckling – det livslånga lärandet – blir en förutsättning i det framtida samhället. I a r- betslivet har kompetens och lärande uppvärderats. Kunskaper tillmäts allt större ekonomisk betydelse och både vardagslärande och lärande i organiserade former får mer uppmärksamhet. Området vuxnas lärande framstår som ett omfattande utbildningsområde och kommer dessutom att växa även . framtid kommer att vara beroende också av de kunskaps- processer och det kunskapskapital som universitet och högskolor ut- vecklar och för vidare. Kunskapsprocesser som uppmärksammar hur kunskap organiseras, struktureras och förmedlas kommer att utgöra sjä l- va navet i högskolans verksamhet. Samhällsförändringen har således lett fram till att kunskaper om lärande och läroprocesser får en ökad betydelse också inom andra verk- samhetsområden än de som lärare vanligtvis utbildas för. Det är kom- mitténs övertygelse att ett vetenskapsområde som sätter lärande, ku n- 158Se vidare s. 71–73 i Professionella lärare? – utvärdering av grundskollärarutbildningen, stencil , 1995. 159Se vidare , S., m.fl. (1999). Vuxnas lärande – en profil vid Linkö- pings universitet. En forskningsstrategi för ... 265 skapsprocesser, kommunikation och pedagogisk yrkesverksamhet i fokus kan utgöra ett väsentligt stöd för andra utbildningsområden i högskolan och för andra samhällsområden än den pedagogiska sektorn. Ett nytt vetenskapsområde skapar inte bara förutsättningar för en forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens och den pedagogiska yrkesverk- samhetens område utan utgör också en utvecklingskraft i ett lärande samhälle i vid bemärkelse. Med detta perspektiv ingår därför också forskning och utbildning om t.ex. vuxnas lärande, vuxenpedagogik, lärande i arbetslivet och högskolepedagogik i det nya vetenskaps område som kommittén föreslår. 12.6En ny struktur för forskarutbildning för lärare Enklare tillträde till forskarutbildning för lärare Villkoren för tillträde till forskarutbildning för utbildade lärare skiljer sig från flertalet andra yrkesutbildningar vid universiteten. För lärare är det nämligen inte självklart att yrkesexamen ger direkt tillträde till forskar- utbildning. För andra yrkesgrupper som t.ex. läkare, psykologer och c i- vilingenjörer är yrkesexamen (grundutbildning) i sig tillräcklig som grund för forskarutbildning. En förklaring till den nu gällande ordningen för lärare är de tidigare, jämförelsevis kortare, utbildningarna för fö r- skollärare och klasslärare. finns få lärarutbildningar som är kortare än 120 poäng. 160 Flertalet lärarprogram spänner mellan 120 och 200 poäng. En annan förklaring är den svaga ställning som lärarutbil d- ningen haft inom universiteten och det faktum att tunga lärarutbild- ningsinstitutioner saknat fasta forskningsresurser. ser det nu som ytterst angeläget att enkl a- re och smidigare tillträdesmöjligheter till forskarutbildning för läraru t- bildade skapas. Enligt högskolelagen 1 kap. 8 § skall forskarutbildning bygga på en grundläggande högskoleutbildning. Av högskoleförordnin g- en 9 kap. 4 § framgår vidare att lärarutbildning ger så kallad grundläggande behörighet för forskarutbildning. För att bli antagen till forskarutbildning krävs således att sökanden har grundläggande behöri g- het men fakultetsnämnden/motsvarande kan därutöver föreskriva krav på särskild behörighet . Högskolelagen (9 kap. 5 §) anger här att kraven på särskild behörighet i så fall skall avse kunskaper från grundläggande 160 Folkhögskolelärarutbildningen, flyglärarutbildningen och vissa gymnasie- lärarexamina utgör här undantag. 266 En forskningsstrategi för... högskoleutbildning eller motsvarande utbildning. Kraven kan också avse särskilda yrkeserfarenheter. I princip svarar samtliga lärarutbildningar mot kravet på att ge grundläggande behörighet till forskarutbildning e f- tersom dessa utbildningar omfattar minst 120 poäng.161 Den etablerade modellen för formulering av särskilda behörighetskrav innebär att den studerande måste ha minst 60 poäng i forskarutbildningsämnet för att vinna tillträde. De särskilda behörighetskraven, vilka formuleras lokalt, utestänger dock i praktiken merparten av de lärarstuderande från direkt tillträde till forskarutbildning eftersom de som regel ej uppnår 60 poäng i ett forskarutbildningsämne. anser att det sä r- skilda behörighetskravet även skall formuleras så att lärarstudenterna, utan krav på 60 poäng i ett ämne eller komplettering, kan fortsätta till sådan forskarutbildning som knyter an till deras studie- och yrkesval.162 Kommittén menar också att redan verksamma lärare, med viss komple t- tering, skall beredas möjlighet att antas till en sådan forskaru tbildning. För att en sådan ordning skall kunna gälla måste den studerande u n- der grundutbildningen ges möjlighet att utveckla sin analytiska förmåga och få en forskningsrelaterad yrkeskompetens. Detta kräver en påtaglig forskningsanknytning i såväl den högskoleförlagda som den verksa m- hetsförlagda delen av grundutbildningen. Olika vägar till forskarutbildning och forskning Under grundutbildningen skall de studerande inom lärarutbildningarna förvärva sådana kunskaper att de direkt från grundutbildning kan gå vidare till forskarutbildning. Även yrkesverksamma lärare bör uppmun t- ras att forskarutbilda sig – antingen på deltid, jämsides med sin lära r- tjänst eller under hel tjänstledighet. förutsä t- ter att det kan finnas olika forskningsinriktningar och forskarutbild- ningsämnen som knyter an till lärarutbildningen. Kommittén menar att den utveckling och den specialisering som äger rum på den enskilda hö g- skolan eller det enskilda bör vara avgörande för vilken eller vilka olika inriktningar som skall finnas lokalt. Utöver redan etablerade forskningsområden i anslutning till pedagogikämnet kan till exempel en forskningsuppbyggnad med en tvärvetenskaplig orientering utgöra en inriktning. Forskning kan också bedrivas med utgångspunkt i skolämnen 161 Gäller dock ej folkhögskolelärarutbildningen, flyglärarutbildningen och vissa gymnasielärarexamina. Genom förslaget om utbildningar av lärare i yrkesämnen (jfr. kapitel 7) kommer också denna lärargrup att uppnå grun d- läggande behörighet för forskarutbildning. 162 Jämför t.ex. läkarstuderande, juridikstudenter eller studenter på tekniska högskolor. En forskningsstrategi för ... 267 och/eller i universitetsämnen. Vidare kan t.ex. pedagogiskt arbete, speci- alpedagogik, kunskapsbildning och lärande utgöra egna kunskaps- och forskningsområden. ser det som angeläget att kopplingarna mellan tvärvetenskapliga områden och de universitetsämnen som svarar för olika innehåll i lärarutbildningen betonas. Den didaktiska forskningen (såväl ämnesdidaktisk som allmändidaktisk) utgör ytterligare en grund för forskarutbildning. I utvärdering av grundskollära r- utbildningen betonas den didaktiska forskningens betydelse för både l ä- rarutbildning och skola men också för universitet och högskola i vid b e- märkelse.163 Vid flera universitet och högskolor pågår, som nämnts, olika sträva n- den i syfte att utveckla en forskarutbildning som är riktad mot skolans, förskolans och vuxenutbildningens behov. I anslutning till lärarutbild- ningen växer nu nya forskarutbildningar fram: exempelvis pedagogiskt arbete, lärares arbete, didaktik och pedagogik med didaktisk inriktning. Grundutbildning, forskarutbildning och forskning menar att det är självklart att samtliga inst i- tutioner som medverkar i grundutbildning inom lärarutbildningen också skall bedriva forskning och forskarutbildning i anslutning till grundut- bildningsuppdraget. Utgångspunkten är att all högskoleutbildning skall vila på vetenskaplig grund. Det är därför, enligt Lärarutbildningsko m- mittén, oacceptabelt att institutioner, som svarar för lärarutbildningens mest direkt yrkesförberedande moment, oftast saknar fasta fors k- ningsresurser och inte förfogar över forskarutbildning. Detta gäller bland annat de institutioner som har ansvaret för metodik, didaktik och praktik i lärarutbildningen. I flera fall gäller det också institutioner med huvu d- ansvar för barn- och ungdomspedagogiska utbildningar, specialped a- gogutbildningar och utbildning av studie- och yrkesvägledare. Flera har sitt ursprung i seminarier och/eller i en tidigare lärarhögskoletradition. Många av dem knöts inte till fakultet vid universitets- och hö g- skolereform. Lärarutbildningsområdet omfattar tre huvudkategorier av insti- tutioner. För det första ämnesinstitutioner inom det samhällsvetenskap- liga, humanistiska och naturvetenskapliga området vilka framför allt medverkar i ämnesstudier i lärarutbildningen. I princip föreligger inga hinder för dessa institutioner att anordna forskarutbildning som ur ett rap p- ortserie 1996:1 R. 268 En forskningsstrategi för... disciplinärt perspektiv ställer frågor om lärande och undervisning. E n- skilda exempel på avhandlingar med undervisningsinriktning går också att finna. Det är däremot först en sådan inriktning blivit mera uttalad. Vid vid Lunds univer- sitet har det funnits en utvecklad struktur för sa m- spelet mellan ämnet litteraturvetenskap, lärarutbildning och forskarut- bildning för lärare i svenska. vid uni- versitet har en väl utvecklad forskarutbildning med inriktning mot mate- matikundervisning. Vid har också forskarutbildning i kemi samt historia med inriktning mot undervisning etablerats. Liknande initiativ har också tagits i andra ämnen och vid flera universitet. finns t.ex. en gemensam forskarutbildning i ämnesd i- daktik med inriktning mot matematikämnet, naturvetenskapliga ämnen, samhällsorienterande ämnen, språk och svenskämnet vid un i- versitet. De forskarstuderande i exemplen ovan rekryteras främst från gymnasielärarprogrammet och i viss mån från grundskollärarutbil d- ning med inriktning mot årskurserna 4–9. Dessutom förekommer det att adjunkter vid lärarutbildningen deltar. Forskarutbildning av denna ka- raktär lägger bl.a. grunden till lektorstjänster i gymnasieskolan. Särski l- da forskar- och doktorandtjänster med anknytning till den här typen av forskning och forskarutbildning har inrättats vid några universitet. Ex- emplen är dock fortfarande allt för fåtaliga. En särskild kategori utgör de pedagogiska institutionerna. Pedago- gikämnet har länge varit dominerande när det gällt forskning och for sk- arutbildning med anknytning till lärarutbildning och pedagogisk yrkes- verksamhet. Få eller inga lärarutbildningsprogram innefattar dock som regel 60 poäng i pedagogik och studenter som önskat forskarutbilda sig i pedagogik har oftast varit tvungna att komplettera sin grundutbildning med tidigare 40, numera 20 eller flera poäng i pedagogik. Forskarutbild- ning i pedagogik har i stort sett varit det enda forskarutbildningsalterna- tivet för barn- och ungdomspedagogiska utbildningar, specialpedagogut- bildningar och syo-utbildningar. Vid flertalet lärarhögskolor var pedag o- giska institutioner med professurer i pedagogik (eller som det tidigare hette praktisk pedagogik) de enda där forskning och forskarutbildning bedrevs. har professurer i pedagogik inrättats med olika tilläggsbenämningar, som markerar en tydligare profilering mot läraru t- bildning och pedagogisk yrkesverksamhet. Metodikinstitutioner utgör ytterligare en kategori inom lärarutbil d- ningsområdet. Här finns ingen allmän benämning. Det gäller instituti o- ner, som fanns vid seminarier eller lärarhögskolor. Historiskt har metodikinstitutionerna svarat för avgörande delar av den tidigare klasslärarutbildningen och för barnomsorgsutbildningarna. En forskningsstrategi för ... 269 dessa institutioner för stora delar av den praktisk-pedagogiska delen av flertalet lärarutbildningar (tillsammans med pedagogik) och för vissa delar av förskollärar-, fritidspedagog-, specia lpedagog- och syv-utbild- ningar. Den institutionella organisationen skiljer sig åt mellan olika uni- versitet och högskolor. Gemensamt är att de institutioner det är frågan om vid universiteten har en oklar anknytning till fakultet/fakultetsnämnd eller ingen alls. De saknar därför oftast fasta forskningsresurser. Geme n- samt är vidare att dessa institutioner ansvarar för vad som allmänt b e- traktats som de yrkesnära delarna av utbildningen, bl.a. de verksamhets- förlagda delarna. har flera av landets metodikinstit u- tioner utvecklats högst påtagligt. Utöver ämnesdidaktisk forskning vid flertalet universitet och högskolor finns en etablerad forskning inom området allmändidaktik vid , vilket numera också utgör ett nytt forskarutbildningsämne. Vid har två särskilda professurer inrättats, vilka förlagts till metodikinstitutioner och där syftet är att utveckla forskningen vid institutionerna samt lägga en grund för framtida forskarutbildning. Vid p å- går en likartad utveckling. De bägge första institutionsgrupperna har tillgång till fasta fors k- ningsresurser och bedriver forskarutbildning. Men det föreligger inte någon bindande föreskrift för ämnesinstitutioner att bedriva forskning och forskarutbildning med inriktning mot lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet även om de medverkar i grundutbildning inom lärarut- bildningen. Vad gäller de pedagogiska institutionerna bör noteras att forskning och forskarutbildning med anknytning till lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet endast utgör en del av dessa institutioner- nas verksamhetsfält. Den institutionella organisationen avseende peda- gogikämnets anknytning till lärarutbildning skiljer sig åt mellan olika orter. I och i /finns t.ex. pedagogiska instituti o- ner med direkt anknytning till lärarutbildning, medan ämnesinstitutioner- na på dessa orter ej medverkar i grundutbildningen av lärare men bedri- ver dock viss forskning med anknytning till lärarutbildning och pedago- gisk yrkesverksamhet. Det är vidare väsentligt att lägga märke till att det inte funnits något krav på att universitet och högskolor skall upprätta särskilda handling s- planer för utveckling av forskning och forskarutbildning vad gäller o m- rådet lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet. Sådana han d- lingsplaner förekommer inte heller i någon nämnvärd omfattning. Ett bidragande skäl härtill är att ett sådant program måste beröra flera f a- kultetsnämnders verksamhetsområden och gälla flera olika vetenska ps- områden. Än viktigare är måhända att incitament saknats för att priorit e- ra lärarutbildningsområdet. 270 En forskningsstrategi för... Enligt Lärarutbildningskommitténs uppfattning skall egen forskning och forskarutbildning förekomma vid alla de institutionskategorier, som uppräknats ovan. Först om detta sker kan den nödvändiga breddningen och fördjupningen av lärarutbildningarnas forskningsbas förverkligas. Kommittén anser vidare att samverkan mellan institutionerna avseende forskning och forskarutbildning inom området lärarutbildning måste u t- vecklas och befrämjas. är ansvaret för såväl grundutbildning, som för forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens område oftast uppsplittrat mellan olika fakultetsnämnder/motsvarande till fö r- fång för samordning och samverkan. 12.7Utbildningsvetenskap – ett nytt vetenskapsområde för lärarutbildning, pedagogisk yrkesverksamhet och lärande i arbetslivet För att skapa förutsättningar inom universitet och högskolor för att fö r- verkliga det program som antytts i det föregående är det nödvändigt att å ena sidan kraftfullt förstärka det ekonomiska och organisatoriska stödet för forskning och forskarutbildning på lärarutbildningsområdet. Å andra sidan gäller det att skapa former för ett sådant stöd som tar till vara och förstärker det specifika hos området. föreslår därför att ett nytt vetenskapsområde inrättas för att möta dessa krav. Med forskningspropositionen 1996/97:141 etablerades begreppet ve- tenskapsområde och är nu lika med de fyra områden som def i- nierat för resurstilldelning, nämligen humanistiskt-samhällsvetenskapligt, medicinskt, naturvetenskapligt och tekniskt vetenskapsområde.164 Be- greppet vetenskapsområde används således som ekonomiskt administr a- tivt styrmedel för för att fördela resurser till forskning och forskarutbildning. Etablerandet av begreppet vetenskapsområde förvä n- tades dessutom öka möjligheterna att skapa mång- och tvärvetenskapliga forskningsmiljöer. Om forskarutbildning gäller att den generellt får anordnas av univer- siteten. Därutöver gäller att en högskola (som inte är universitet) får a n- 164 Språkbruket knöt delvis an till idéerna i om att skulle fördela medel till fyra breda områden samt den pågående diskussionen om att avveckla alternativt avreglera fakultetsorganisationen. Begreppet vetenskaps- område användes för att markera en skillnad mot fakultetsbegreppet. Se vidare Vetenskapsområden. Bedömning av tre högskolor. ra pport- serie 1998:27 R. En forskningsstrategi för ... 271 ordna forskarutbildning inom det eller de vetenskapsområden som finns vid högskolan (8 kap. 3 §). Några av de grundläggande problemen vid tillskapandet av fasta forskningsresurser för lärarutbildningen och en forskarutbildning i a n- slutning till lärarutbildningen är att tilldelningen från just sker inom fyra vetenskapsområden. Lärarutbildning berör nämligen flera av dessa vetenskapsområden men utgör oftast inte en större del av något och har dessutom en svag ställning vid universiteten. Det medför att l ä- rarutbildningen riskerar att hamna utanför. Det är därför anslagstekniskt något komplicerat att styra över medel till lärarutbildning. Ett annat problem gäller att en så stor del av landets lärarutbildning sker vid mindre och medelstora högskolor där alltså forskarutbildning ej sker. Det nya vetenskapsområdet som kommitten föreslår skall främst o m- fatta frågor som har relevans för lärarutbildning, pedagogisk yrkesver k- samhet och lärande i arbetslivet. Vetenskapsområdet påminner därför till sin karaktär om de medicinska och tekniska vetenskapsområdena genom att knyta an till och bygga på en universitetsförlagd professionsutbil d- ning. Den forskning och forskarutbildning det nya vetenskapsområdet omfattar bedrivs vid institutioner som tillhör olika fakultetsområ- den/vetenskapsområden. Genom det nya vetenskapsområdet skulle en samordning och prioritering bli möjlig. Men det är också frågan om att skapa förutsättningar för att bygga upp ny forskning och forskarutbil d- ning på ett samhälleligt högprioriterat område: förskola, skola, fritid s- hem, vuxenutbildning och lärande i arbetslivet. Huvuddelen av forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens område har ansetts höra till vad som i dagens terminologi utgörs av det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Bakgrunden är dels att pedagogikämnet funnits vid samhällsvetenskaplig fakultet, dels att forskning inom övriga vetenskapsområden knappast i någon näm n- värd grad berört pedagogisk yrkesverksamhet. Lärarutbildning och p e- dagogisk yrkesverksamhet diskuteras inte ens i betänkandet Forsknings- politik (SOU 1998:128) när vetenskapsområden eller sektorsforsknings- myndigheter analyserats. Om forskningen och forskarutbildningen inom lärarutbildningens om- råde i fortsättningen skall anses tillhöra det humanistisk-samhälls- vetenskapliga vetenskapsområdet måste det vägas in att detta område gäller så mycket mer än just lärarutbildning och pedagogisk yrkesver k- samhet. Forskningen inom området skall konkurrera med etablerad sam- hällsvetenskaplig och humanistisk forskning. Även om resurserna fö r- stärks är det inte självklart hur de kan öronmärkas så att just avsett ändamål gynnas. Dessutom finns det och bör det finnas forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens område också inom andra vete n- 272 En forskningsstrategi för... har i det föregående arg u- menterat för att den mång- och tvärvetenskapliga karaktären hos fors k- ning inom det aktuella området bör förstärkas och utvecklas. har bedömt att det är viktigt att sprida lärarutbildning till flera högskoleorter. Vid många av de mindre och medelstora högskolo r- na utgör lärarutbildningen det dominerande utbildningsområdet. Lära r- högskolan i jämte utgör härvidlag specia l- fall. Vid i är just lärarutbildning det område där grundutbildning och forskning bedrivs. Enligt den nya högskolefö r- ordningen kan emellertid i ej självständigt genomföra forskarutbildning på lärarutbildningens område då den ej i n- nehar ett vetenskapsområde. Detsamma gäller i princip om lärarutbil d- ningen i där det finns en lång tradition inom forskning och for s- karutbildning. Ett nytt vetenskapsområde skulle med andra ord även på jämförelsevis kort sikt öka möjligheterna att skapa nya forskarutbil d- ningar på lärarutbildningens område. Det skulle också skapa nya incit a- ment för andra mindre och medelstora högskolor att satsa på forskning med inriktning mot lärarutbildning, pedagogisk yrkesverksamhet och lärande i arbetslivet. För forskarutbildning m.m. skall det finnas en fakultetsnämnd. Det åvilar och högskolans styrelse att besluta vilka fakultet s- nämnder som skall finnas och vilket ansvarsområde som varje nämnd skall ha (högskoleförordningen 3 kap. 2§). Det går knappast att för e- skriva att en särskild fakultetsnämnd skall inrättas för grundutbildning, forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens område. Man kan dock argumentera för rimligheten av en sådan med hänsyn tagen till b e- hovet av samordning, synlighet, ledning m.m. pekar i kapitel 16 Mål och principer för styrning av lärarutbildning på nödvändigheten av att ett organ inom uni- versitetet/högskolan har det samlade ansvaret för lärarutbildning. Ett nytt vetenskapsområde skulle naturligtvis på ett helt annat sätt än understryka betydelsen av att inom /högskolan ta ett samlat grepp över lärarutbildningsfrågorna. Banden mellan grundu t- bildning, forskning och forskarutbildning skulle dessutom bli tydliga och skapa förutsättningar för en samlad ledning i likhet med vad som är fa l- let inom andra delar av universitetsförlagd utbil dning. kan flera institutioner som kan komma att beröras av ett nytt vetenskapsområde identifieras. Det gäller självfallet alla de tre instit u- tionskategorier, vilka nämnts i det föregående. Det gäller med andra ord för det första institutioner där lärarutbildning utgör huvudsaklig ver k- samhet (didaktiska, metodiska, skapande ämnen etc.). Verksamheten vid dessa institutioner skulle genom ett nytt vetenskapsområde bli full- värdiga universitetsinstitutioner. Uppbyggnad av forskning och forskar- SOU 1999:63 En forskningsstrategi för ... 273 utbildning vid dessa institutioner är självklart en högprioriterad del av en förstärkning av forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens område. För dessa institutioner gäller att ett nytt vetenskapsområde oc k- så kan aktualisera en omorganisering genom att grundutbildningen kan knytas till en forskning och forskarutbildning genom att fasta och öronmärkta forskningsresu rser tillförs. För det andra gäller det institutioner som till viss del medverkar i l ä- rarutbildning och då främst i ämnesstudierna. Ett nytt vetenskapsområde skulle medföra att en utveckling som påbörjats i blygsam skala inom universitetsämnen som t.ex. matematik, kemi, litteraturvetenskap och historia skulle kunna påskyndas och vidareutvecklas. Det gäller dessut- om för institutioner som av tradition inte medverkar i lärarutbildning men som både kan ansvara för undervisning i utbildningen och bedriva forskning i anslutning till pedagogisk yrkesverksamhet. Lärarutbild- ningskommitténs förslag om en mångfald av olika inriktningar och sp e- cialiseringar kommer att medföra att fler institutioner medverkar i lärarutbildningen. För det tredje gäller det de pedagogiska institutionerna.