sou · GNB3134d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Här finns stor kunskap att hämta hos bl a handikapporganisationerna och . Frå ga till Sö ren , Vad skulle en application kunna vara i funktionshindrades vardag? Svar: Döva kan inte prata på sitt modersmål via telefon – de måste skriva svenska via texttelefoner. Men vi andra kan alltid lyfta på luren och prata på vårt eget modersmål. Med bredbandskapacitet får döva möjlighet att prata med teckenspråk. Det blir något alldeles fantastiskt. Den stora barriären mellan hörande och döva går också att bryta ner. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Vä rdet med bredband fö r telemedicin Professor är verksamhetschef för medicinsk teknik och informatik vid ,. Tidiga erfarenheter visar på betydande vinster och fö rbä ttringar Praktisera medicin på avstå nd en lö sning? Nyckeln ä r kunskapsnä t Detta avsnitt belyser hur telemedicin kan påverka svensk hälso- och sjukvård och vilken betydelse som IT-infrastrukturen har för utbyggnaden av telemedicinska tillämpningar. Hälso- och sjukvård kan i ökande utsträckning ges på distans genom användning av modern telematik. En förutsättning för att kraftigt kunna utveckla denna distanso- beroende vård är att det finns fungerande nätlösningar med tillräcklig kapacitet. Det kan bidra till ökad patientfokusering, kunskapsorientering och ett effektivare resursutnyttjande. Telemedicin-begreppet har mycket starkt förknippats med videoöverföring inom hälso- och sjukvården. När vi diskuterar vad telemedicin kan tillföra , behöver begreppet vidgas till att definieras som: praktisering av medicin på avstånd. Telemedicin omfattar allt från den situation då en läkare undersöker eller behandlar en patient som är långt borta, men kan likaväl innefatta konsultation mellan två eller flera personer inom hälso- och sjukvården som inte befinner sig i samma rum. De telemedicinska tillämpningarna ger primärt medicinskt stöd till patienter som är isolerade eller avgränsade från ett specialiststöd som dessa behöver. Telemedicin kan överbrygga avstånd, både och rum, antingen det gäller att överbrygga avstånden i glesbygd eller det gäller att få en konsultation från en specialist på en annan kontinent. Kompetensen finns tillgänglig oberoende av geografiskt läge. Möjligheter har öppnats med hänsyn till en förändrad infrastruktur. Telemedicin har utvecklats från att använda vanliga telefonledningar till Internet och intranät27 i sjukhus. Vi lever i en värld som snabbt förändras – medborgarna ställer högre krav på tillgänglighet, inte minst på expertkunskaper. En ökande andel av populationen har hög ålder – inte bara i , utan i hela västvärlden. I det perspektivet kan telemedicinska lösningar förbättra hälso- och sjukvården och göra utbudet effektivare och mer jämlikt. Framtidens sjukvård kommer alltmer att bygga på kunskapsnätverk, där man hämtar information på den vårdnivå, den specialist man behöver, från ansvarig läkare eller sjuksköter- ska, från primärvård till universitetssjukhus eller andra ställen där den yttersta expertisen för just denna sjukdom finns. Kommande telemedicinska tillämpningar kommer också att ge stöd både till patienten direkt, men också till patientens anhöriga. Vetenskap och beprövad erfarenhet förändras med tiden, nya kunskaper tillkommer och gamla försvinner. Vi lever i med livslångt lärande. 27Intranät, internt datornät (t ex inom en organisation) som utnyttjar samma teknik som Internet, men som inte är åtkomligt från Internet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Områ den fö r Områden för telemedicin och som är under snabb utveckling är diagnostisk radiologi (röntgen, ultraljud, hjärtangiografi) onkologi (distribuerad strålbehandling) och patologi öronsjukdomar, ortopedi, hudsjukdomar psykiatri, geriatrik, ögonsjukvård hemsjukvård, medicinsk, omvårdnad, koppling mot kommunernas socialtjänst akutsjukvård, fast förbindelse och mobila lösningar konferenser (medicinska och administrativa). IT-stö d fö r kliniskt arbete Kraven på nä ten Effekter av allmä n telemedicin De typer av stöd som behövs och som kan erbjudas framgent inom hälso- och sjukvården ligger på olika nivåer och har olika tillgänglighetsgrader. 1.videokonferens (även för patient- och anhörigstöd) 4.patient- och medborgarinformation. Dessa nivåer kräver olika grader av tillgänglighet, från att vara tillgänglig vid behov till att kunna acceptera att en fil sänds för senare utvärdering och kommentar. Funktionen varierar från att användas vid diagnosställning, behandling, omvårdnad och rehabilitering till att vara ett informationsstöd. Kraven på näten som ska hantera informationsflödet kommer att variera. Det är inte lika allvarligt om det inte finns omedelbar kontakt då en medborgare surfar28 på nätet för att hitta information om sin sjukdom, som då en läkare behöver akut hjälp i en klinisk bedömning av den patient som han eller hon har framför sig. Ett annat scenario är en röntgenavdelning som skickar över några skallbilder tillsammans med journalhandlingar över nätet till en universitetsklinik för att få ett utlåtande om patienten ska flyttas omgående till neurokirurgisk klinik för operation eller om man kan avvakta. Vid framförallt röntgenarbete eller onkologiskt arbete kommer stora datamängder att behöva förflyttas och därför är det av vital betydelse att kapaciteten på de nät som binder samman olika sjukhus är tillräcklig. För t ex en hjärtröntgenundersökning är informationsmängden cirka i varje bild och det är cirka tio bilder . Telemedicin har utvecklats till att omfatta samtliga vårdcentraler i , men med lite olika tillämpningar. Helt naturligt har med de flesta tillämpning- arna. Noterade effekter i ett allmänt telemedicinprojekt mellan primärvården i Tärna och till är att remisshanteringen minskat – en tredjedel av fallen behöver inte skickas till lasarett behoven av medföljare till sjukhuset minskar (bra med tanke på de långa avstånden) säkerheten och kvaliteten i vården ökar utbildningseffekter går att dokumentera både primärt och sekundärt telemedicin kan öka möjligheten att få primärvårdsläkare till glesbygd. 28 Surfa, att besöka olika webbplatser genom att använda de länkar som finns på webbsidorna. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Telepatologi fungerar mellan de tre sjukhusen i och resultaten är att behandlingsstrategin förbättras i 2/3 av fallen tiden för diagnostisk utvärdering minskar till 0,5 tim kostnaderna för avancerade biopsier minskar en andra kirurgisk behandling går att eliminera kompetensen vid diagnos och behandling är högre säkerheten ökar vid diagnos kommunikation är bättre mellan kliniker och patologer/cytologer/hematologer. Med Internet och nätteknikens utveckling är det möjligt att enkelt få en konsultation genom att skicka sin patologibild med verbal beskrivning över kliniska data till en superspecialist inom området. Då är det oväsentligt om denne befinner sig i , eller . Att skicka informationen är billigt. Det är kunskapen som kostar. Med hänsyn till en åldrande population och förändrade attityder i samhället så kommer människor att skötas i sina hem. Förutsättningen för det är övertygelsen om att hälso- och sjukvård i allt större utsträckning kan ges på distans med nyttjande av modern telematik. Fysisk närhet mellan sjukvårdspersonal och den enskilde blir inte alltid en absolut Distribuerad hä lso- och sjukvå rd nödvändighet för en konsultation. kan förväntas efterfråga än högre kompetens och vårdkvalitet. Högspecialiserade centra med tillgång till modern teknik och global tillgänglighet kommer att utvecklas. Mindre specialiserade enheter får tillgång till avancerade bedöm- ningar och utbildning/information. Informations- & telemedi- cinstö d Det bidrar till att framtidens sjukvård utvecklas mot ökad patientfokusering, kunskapsoriente- ring, teknikutveckling, projektinriktat arbetssätt, ett effektivare resursutnyttjande och jämförelse av vårdresultat. Nuvarande organisationsmodeller kommer att förändras och högteknologi och spjutspets kommer att nyttjas flitigt även i det lilla formatet – mega möter mini. En mängd olika aktörer med olika informationsmängder finns. Om hälso- och sjukvården ska kunna förbättra sin effektivitet och kvalitet kommer tillgången på rätt information vid rätt tillfälle att öka. Journalsystemen ska vara tillgängliga av den medicinska personal som behöver informationen oberoende av om det är i eller . Journalhandlingarna kommer inte bara att omfatta skriven text, utan också laboratoriesvar, bildinformation för olika bildgivare men även annan multimedieinformation såsom t ex hjärtljud m m. Vi kan dock notera att hälso- och sjukvårdens inre organisation kommer att behöva förändras. Kraven på tillgänglighet kommer att öka på personalen. Våra interna debiteringssystem och transfereringssystemen måste också moderniseras. Juridiska frågor måste dessutom lösas såsom patientsekretessfrågor då vi kan öppna upp patientinformation digitalt till bakjour eller hälso- och sjukvårdspersonal hos annan huvudman. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Våra medborgare kommer att vara alltmer informerade. Därför kommer kraven på hälso- och sjukvårdssystemet att öka. Likaså kommer det att vara oväsentligt var vissa specialister befinner sig, man kan arbeta oberoende på geografisk placering – , eller spelar ingen roll. En förutsättning för att utveckla denna distansoberoende sjukvård är att vi har fungerande nätlösningar med tillräcklig kapacitet. Detta gäller inte bara i storstadsområdena utan också i glesbygd, där vårdcentralen kommer att vara det lokala kunskapscentret för hälso- och sjukvården. Det som framgent går att göra med telemedicin är primärt en fråga om fantasi och attityd att låta telemedicintillämpningarna svara för resandet avgörs av förmågan att se skillnaden på nutid och tänkbar framtid bygger på modet att utmana alla föreställningar om hur systemet ska fungera. Frå gor till Bjö rn-Erik , NUS Uppenbarligen finns det stora pengar att spara inom hälso- och sjukvård genom telemedicin. Finns det beräkningar på hur mycket pengar skulle spara på att använda bredbandskommuni- kation, istället för att både patienter och personal behöver ligga på vägarna en stor del av sin tid? Svar: Vårt pilotprojekt indikerar att vi borde kunna tjäna pengar. Men vi har haft stora investeringar för att komma igång. är telekommunikation dyrt. Är visionens /s användbart för telemedicinområdet? Svar: Ja, /s är användbart. I vissa lägen finns dock behovet ännu högre kapacitet, t ex för att överföra en hjärtundersökning från en plats till en annan. En annan viktig aspekt är också att nätet alltid måste fungera och alltid vara tillgängligt, t ex för att en primärvårdsläkare och en läkare enkelt ska kunna göra en direktkonsultation. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Vä rdet med bredband fö r upplevelser och underhå llning är VD för , , som är ett nybildat nationellt forskningscenter för konst, kommunikation och teknik. Institutet är fristående och självständigt och stöds av näringsliv, universitet och högskolor, organisationer samt . Hä r finns grunden fö r en ny industri av jä tteformat Detta avsnitt belyser hur en allmän tillgång till en bredbandig infrastruktur öppnar nya möjligheter för underhållningsområdet eller i ett större perspektiv upplevelseindustrin. En snabb bredbandssatsning ger ett försprång internationellt. att vi inom upplevelseindustrin hinner bygga upp nya företag och nytt kunnande som står fungerande och färdiga när delar av övriga världen kommer igång. möjlighet att ta nya andelar av olika marknader. I det långa loppet kan det bli en jätteaffär – såväl ekonomiskt som i form av intellektuellt kapital. Upplevelseindustrin svarar för en ansenlig omsättning och betydande del av sysselsättningen i . Musik, film, spel, nya medier m m växer i omfattning och stora delar av upplevelseindustrin förväntas fortsätta sin snabba utveckling och expandera kraftigt . Den övergång som pågår mot nya digitala tekniker och uttryckssätt i kombination med bättre möjlighet till distribution i bredbandsnät, gör att ett stort antal nya tjänster, produkter och företag kommer att växa fram. Det är en tydlig tendens såväl inom upplevelsebranschen i sig själv, men även utifrån de kopplingar som vi nu allt snabbare ser växa fram mellan upplevelseindustri och traditionell industri. Traditionella produkter lanseras med hjälp av upplevelser, upplevelsen kommer att finnas med i distributionen och produkter kommer i allt högre grad i sig själva att bygga på att förmedla upplevelser. Upplevelseindustrin är ett mycket brett område. Här ryms allt från musik, film, TV/radio, konst, performing arts till reklam, mode och arkitektur. Här finns spel av allehanda slag. Upplevelseturism är ett annat område med stor potential. Utbildning kommer alltmer att ta intryck från detta område. Det gäller såväl sättet att organisera arbetet (som allt oftare blir projektinriktat och problembaserat) som att skapa nya förutsättningar för lärandet genom upplevelser. En upplevelse är ofta den drivkraft som behövs för att skapa nyfikenhet och lust för lärande. Upplevelseindustrin innehåller områden som har stora förutsättningar att utvecklas mycket kraftfullt . IT är delvis en förutsättning för detta. Tillgänglighet och distribution kommer att vara nyckelbegrepp. Mycket av områdets innehåll och tjänster är tunga att distribuera och det behövs snabb kommunikation för att det ska fungera på ett tillfredsställande sätt. En hel del kommer att bygga på envägskommunikation i form av TV, video on demand, musik, radio m m. I likhet med mycket av dagens distansutbild- ning skickas det ut till mer eller mindre passiva konsumenter. Intrycket är att detta är något nytt, när det i själva verket bara är ett annat distributionssätt för samma innehåll. Men med ordentlig bandbredd skapas möjlighet för alltfler verkligt interaktiva tjänster. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Mö jligheter och tjä nster Virtuella rum av olika slag Vad finns det för möjligheter och tjänster som skulle växa sig starka om bredbandsutbyggna- den vore ett faktum? Ett område är musiken. Först och främst kommer vi att genom de förbättrade möjligheterna för distribution och tillgänglighet se ett antal nya bolag växa upp som sänder interaktiv TV, radio och film över nätet. Det är ofta små bolag och de direktsänder även konserter av allehanda slag. Mångfalden gynnas, eftersom det blir allt enklare och billigare att sända. Något som äntligen blir fullt möjligt är att spela musik tillsammans över nätet. Det försökte vi genomföra – med den tidens teknik – genom att låta folk koppla upp sig och spela tillsammans. Det var en TV-kurs för att lära sig att spela keyboard. Efter varje lektion skulle elever kunna koppla upp sig och praktisera sina kunskaper genom att spela tillsammans med andra. Här handlade det om elektroniska instrument som syntar och MIDI29. Med en bredbandslösning kommer vi att kunna använda akustiska instrument. Då går det också att genomföra några riktiga gig30 över nätet. Då kommer vi också att se de första fullt utbyggda inspelningsstudiorna på nätet. Musiker befinner sig på olika platser och de möts för att spela in i virtuella inspelningsstudior. Beträffande virtuella inspelningsstudior, går det också att se möjligheterna för andra typer av virtuella rum om bandbredden vore ett faktum. I de digitala världarna kommer en ny ungdomskultur att uppstå där man träffar vänner, går på konsert, teater, spelar spel eller bara pratar och umgås. Det chattande31 vi ser på Internet, kommer att följas av helt andra kommunikationsformer när bandbredden växer. Det finns också en del spännande ansatser för virtuella museer och science centra. Det är virtuella rum som över nätet går att besöka för att se utställningar, vända och vrida på föremål, få information om föremål, konstnär eller vad det nu är. Det går att göra laborationer, testa och utforska såväl miljöer som ting med hjälp av simulatorer. Men det är inte många som ännu kan ta del av det fullt ut. Det saknas några delar för att det ska bli fullödigt. Det är t ex haptiska (känselbaserade) gränssnitt som gör det möjligt att kunna känna av saker, strukturer och omgivningar i virtuella miljöer. Du kan alltså måla en tavla i en tredimensionell miljö (3D) där du håller i en pensel som är kopplad till en dator, tar färg från en palett i form av en 3D-bild och målar på en 3D-duk. Du känner motståndet i både färg och duk, vilket gör att du upplever att det känns som på riktigt. I bredbandsnät blir detta en viktig ingrediens i såväl nätverksspel som utbildning och produktion. Spännande blir det att se vad som kommer inom spelindustrin när detta är fullt utvecklat. Det är väl ingen tvekan om att just spelindustrin kommer att vara först att utnyttja möjligheterna? 29MIDI, Digital Interface, är ett kommunikationsprotokoll för elektroniska musikinstrument. 30Gig, spelning, föreställning, framträdande. 31Chatta, tjatta, föra skriftlig dialog i realtid via Internet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Fysiska rum gå r samman med virtuella Skapande arbetssä tt i utbildningen Kopplar vi samman ovanstående och dessutom skapar speciella distribuerade rum, media spaces, som kanske även tar med doftaspekten, så kommer vi att se miljöer där det fysiska rummet smälter samman med det virtuella. Här är det framtida arbetsrummet där du känner närvaro trots att du arbetar med personer som är bort. Här är mötesrummet där personer sitter kring samma bord fast de finns på olika platser. Det här kan också vara en scen för att spela teater. Aktörerna finns på olika platser men det som sänds ut ger en helhetsbild. Kanske är detta också en framtida dansbana? Du dansar med partners på andra orter. Det kanske blir det svårt med tryckare, men vem vet vad som händer i det långa loppet? Detta är under utveckling och vi kommer att se många spännande exempel . Allehanda hushållsapparater kommer att börja kommunicera med varandra och med ägaren. Kylskåpet skickar meddelade till ägaren eller direkt till affären om att mer mjölk behöver köpas. Bordet läser av streckkoden på den bok som du håller över bordet och tar fram informationssidor på webben kring författare och ämne. Du är i kontakt med nära och kära genom den bildskärm som är inbyggd i matbordet. Middag med mormor, morgontidning eller varför inte nyhetsmorgon från webben till frukost. De platta skärmarna på väggen prenumererar på digital konst tills du aktiverar skärmen för att se en film, kommunicera med vänner och bekanta eller vidareutbilda dig i entrepenörskap eller vad det nu månde vara. Alla dessa tjänster kräver inte hög bandbredd32, men med hög bandbredd till hemmen kommer nya tjänster som är svåra att föreställa sig. Det blir spännande att se vad som kan komma. i har tillsammans med ett antal partners genomfört projektet konsert som skulle gå att göra på annat sätt om det funnes bredband. Ett antal barn på olika platser i fick gemensamt planera, skapa och genomföra en konsert eller multimedial föreställning. Detta lärandeprojekt tog utgångspunkt i ett skapande arbetssätt för att stimulera det ämnes- övergripande arbetet. som man arbetade med musik från olika århundraden och skapade egen musik i samma stil, så handlade det också om historia, geografi, språk m m utifrån den tidsepok det gällde. Upplevelse och skapande var som nav i ett helhetsperspektiv. Barnens sätt att skapa blev i vissa fall mycket intressant att följa. Någon kom på ett litet tema och lade upp det på hemsidan, en annan tog ned det och lade till en basstämma, en tredje gjorde färdig låten, nästa skrev text, började någon med en video till låten – helt plötsligt hade ett nummer växt fram. Det hela blev en föreställning och det var en fröjd att se 300 barn agera i sin egen föreställning på för fullsatta hus. Det blev ett minne och en upplevelse för alla medverkande. En hel del omotiverade elever fick motivation. Med högre bandbredd hade projektet dels kunnat arbeta på helt annat sätt, dels ha det varit möjligt att sända föreställningen över nätet. Många var intresserade, tyvärr fick alldeles för få möjlighet att ta del av föreställningen. kommer en efterföljare i for a new millennium. Det är ett samarbete mellan , och som bygger på samma modell. finns det andra resurser så det blir förhoppningsvis en turné i de olika länderna, TV och en nätföreställning. 32Bandbredd – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar , bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Det som kittlar kanske mest är ändå möjligheterna att gemensamt utveckla olika typer av tillämpningar, produktioner och företagsidéer över nätet där olika parter bidrar med den specifikt egna kompetensen för att bygga något större som ingen själv kan åstadkomma. Alltfler anammar arbetsmodellen (det är så det framgångsrika operativsystemet Linux har växt fram ) och det blir spännande att se vad som händer när människor online33 kan arbeta fullt ut på en och samma föreställning eller produkt. En jä tteaffä r i vå r hand har en stor möjlighet att ligga i utvecklingstäten inom upplevelseområdet om vi ser till att bygga ut ett kraftigt bredbandsnät värt namnet och ser till att förbindelsen i stort sett är gratis. Det är ingen tvekan om att det kommer att leda till nya företag och nya produkter och tjänster. Många är förutsägbara. Men de allra flesta kan vi se först när vi är mitt i utvecklandet och användandet. Mycket nytt finns att hämta i gränslandet mellan den traditionella och den nya industrin. Många nya idéer som kommer att leda vidare, tvingas fram först när möjligheterna är ett faktum. Här finns mycket att vinna. Om vi snabbt sätter fart på en bredbandssatsning kommer att ha ett försprång internationellt. Det kan innebära att vi hinner bygga upp nya företag och nytt kunnande som står fungerande och färdiga när delar av övriga världen kommer igång. Detta ger en möjlighet att ta nya andelar av olika marknader. Det kan i det långa loppet bli en jätteaffär – såväl ekonomiskt som i form av intellektuellt kapital. Ett exempel är den redan nu så framgångsrika musikbranschen. Om vi har byggt upp en kraftfull och fungerande satsning som omfattar allt från inspelning på nätet till distribution till hemmet och på detta sätt producerat och distribuerat några världshits, så dröjer det inte länge innan världsartisterna kommer att stå på kö för att arbeta på samma sätt. Kopplar vi så kompetensutveckling av branschen och forskning till detta så har vi en jätteaffär i vår hand. För att detta ska kunna genomföras fullt ut så krävs en kraftfull utbyggnad av infrastruktur och bandbredd34. Ska vi ha ut mesta möjliga av det så måste det gå snabbt. Vi har en möjlighet just nu som är ganska fantastisk. Ta vara på den. Bygg ut nu – kraftfullt och snabbt. Utifrån upplevelseindustrins expansion och möjligheter har tagit initiativ till att utreda förutsättningarna för en satsning på ett konsortium med inriktning mot kompetensut- veckling och forskning. Det sker i samarbete med och arbetet kommer att färdigställas . Detta kan vara en ansats till en större satsning inom detta viktiga framtidsområde. Frå ga till , Många gillar att spela på hästar och det är möjligt att göra insatser på webben. Men det går ännu inte att följa loppet på Internet, utan det måste ske via TV.