sou · GNB388d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Kvinnan hördes men kunde inte lämna några upplysningar i saken. Av utredningsanteckningar daterade framgår att PU vid en kontroll i de s.k. OP-pärmarna hittat en notering under nr OP 337 om att en revolver kaliber .357 med tillverk- ningsnummer 209711 – dvs. Linköpingsvapnet – undersökts av KKT och SKL.9 OP 337 var knutet till ett uppslag, som innehöll en notering om att gripits för olaga vapeninnehav , att revolvern tagits i beslag och att SKL konstaterat att revolvern inte kunde vara aktuell i mordutredningen avseende . Utred- ningsmannen har i anteckningarna särskilt noterat att det varken av an- mälan mot , av KKT:s protokoll eller av SKL:s utlåtande 9 De s.k. OP-pärmarna är särskilda pärmar som sammanställts av KKT och som rör de undersökningar av vapen och kulor som företagits i utredningen av mordet på . OP-pärmarna finns hos . 216 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. framgår vilken typ av ammunition som fanns i vapnet vid beslaget eller som vapnet provskjutits med. Till utredningsanteckningarna fogades såväl anmälan, KKT:s protokoll som SKL:s utlåtande. SKL:s utlåtande är daterat . Av utlåtandet framgår att man mottagit två kulor och två hylsor från en provskjuten revolver och att Kulorna jämfördes med de kulor som tillvaratagits på mordplatsen. Liksom dessa kulor hade de nu insända kulorna märken efter fem högervridna bommar med bredden 2,4 – . Några överensstämmelser beträffande mikroskopiska detaljer iakttogs inte. Inget talade för att mordplatskulorna och de nu insända kulorna skjutits ut ur samma vapen. Det insända kul- och hylsmaterialet jämfördes även med kulor och hylsor som tidigare registrerats enligt FAP 446-1. Inte heller härvid påvisades några över- ensstämmelser. förhördes , som ägde vapnet vid inbrottet, . Denne berättade att han erhållit meddelande om att vapnet anträffats men att han inte haft några anspråk på att få tillbaka det eftersom han erhållit ersättning för vapnet från ett för- säkringsbolag. Rörande vapnet uppgav han att det varit svart eller blånerat och haft bruna kolvplattor. Han kunde inte uppge piplängd men beskrev pipan som lång. Beträffande ammunitionen som stulits berättade han att det bl.a. försvunnit en mycket stark sort. Dessa patroner, som varit ca 40 st., beskrevs utseendemässigt och berättade att de varit förpackade i gula askar, troligen med en röd bård och försedda med texten super X. Vid en förevisning av olika sorters ammuntionsaskar pekade ut den typ av ask som ammunitionen .357 Magnum sålts i . berättade att han köpt ammunitionen tillsammans med revolvern, troligen , i en vapenaffär utanför . skickade PU också över de tidigare undersökta kulorna som förvarades hos KKT till SKL för blyisotops- undersökning. Resultatet synes ha varit negativt, dvs. kulorna visade ingen överensstämmelse med dem som upphittats på mordplatsen. inhämtade PU hela förundersökningen mot rörande olaga vapeninnehav. I denna fanns en kopia av det undersökningsprotokoll från KKT som PU hade tillgång till. På kopian i förundersökningsprotokollet fanns ett tillägg som saknades på PU:s kopia. Tillägget löd I stötbotten på patronerna finns texten W.W Super, 357 Magnum. Patronerna har förbrukats vid prov- skjutningen. Patronerna är tillståndspliktiga enligt § 5 vapenlagen.. KKT har således gjort tillägget om ammunitionstyp än då protokollet upprättades och expedierades första gången. Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 217 skickade PU vidare en ny begäran om provskjutning till SKL. I denna refereras till ett samtal som PU haft med SKL. Det hade därvid diskuterats att vapnets pipa vid det tidigare undersökningstillfället bar uppenbara spår av en inte yrkesmässigt utförd förkortning av densamma. försökte PU via vapenlicensen, vapenkortet och innehavaren av den vapenaffär där vapnet inköpts, få fram uppgifter om vapnets ursprungliga piplängd. Detta lyckades emellertid inte. Inte heller kunde man via få fram några uppgifter om vapnets ursprungliga piplängd eftersom denne mördades Efter vissa problem med att få fram vapnet undersöktes detta av SKL. I ett sakkunnigutlåtande, daterat , kon- staterade SKL att revolvern förändrats från sitt ursprungsskick på så sätt att pipan, som sannolikt ursprungligen haft en piplängd om sex tum, kapats till en återstående längd om och att kornet och kornfoten därigenom avlägsnats. Slutsatsen som SKL drog efter ny provskjutning med vapnet och den därefter vidtagna mikroskopiska undersökningen av kulorna var att det vid en jämförelse med OP- kulorna inte iakttagits några överensstämmelser beträffande mikro- skopiska detaljer. Inget talade således för att de kulor som tillvaratagits på platsen för mordet på har utskjutits ur det insända vapnet, åtminstone inte efter det att vapnet ändrats till sitt nuvarande skick. De sista registrerade utredningsåtgärderna i avsnittet företogs . Då kontaktades änka. Hon berättade att hon inte kände – de hade träffats senare – utan hänvisade till en annan kvinna som då haft sällskap med denne. PU identifierade kvinnan men tog såvitt framgår aldrig kontakt med henne. Det rör sig således om ett identifierat och återfunnet vapen, vars pipa emellertid kapats. I det skicket kan vapnet inte ha använts vid mordet. Däremot kan det inte uteslutas att det i sitt ursprungliga skick använts vid mordet. Detta kan emellertid numera inte längre utredas. 3.3Inhämtande av utrikespolitisk sakkunskap. UD:s roll i mordutredningen Av utredningsmaterialet framgår att PU vid skilda tillfällen anlitat UD för åtgärder och bedömningar, liksom att uppslag influtit via UD. 218 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. roll UD spelat i mordutredningen framträder dock med större tydlighet i det relativt omfattande material som UD samlat i ärendet. 10 Kom- missionen har gått igenom detta material och även inhämtat upplys- ningar från UD-tjänstemän m.fl. Sammantaget framgår följande om hur samarbetet mellan PU och UD fungerat . Kabinettssekreteraren , som vid tiden för mordet var chef för , insåg efter mordet att en apparat inom UD skulle behöva tillskapas för att ta emot en inkommande tipsflod. För detta ändamål kallade han till sig kanslirådet , som bl.a. handhade krigsmaterielfrågor och kontakterna med polis och säkerhetspolisen. tillfrågades om han kunde ta på sig uppgiften att samla alla tips rörande mordet. Han accepterade och gav därefter samtliga an- ställda inom UD direktiv om att alla sådana tips skulle gå via , eftersom han ansåg att det var oerhört viktigt med en helhetssyn på materialet. följde själv arbetet noggrant och kom med många förslag och idéer om vad som borde göras. vidarebefordrade samtliga tips till . kom länspolismästaren att till sig knyta den förre ambassadören som rådgivare i utrikespolitiska frågor. Under det första utredningsåret skedde mordutredningens samarbete med UD därför dels via och den där utsedde sambandsmannen, , dels via . 10 Materialet består till största delen av tips till utlandsmyndigheterna som vidarebefordrats till UD, svar från UD i anledning av dessa tips och förfråg- ningar från PU till UD och utlandsmyndigheterna med begäran om t.ex. analy- ser eller biträde vid kontakt med utländska myndigheter. Tipsen har vidarebe- fordrats till PU som de har nått UD. Utöver tips och förfrågningar finns promemorior upprättade inom UD och meddelanden till och från PU. Handlingarna är samlade i tolv pärmar på avdelningen UMK (utrikesministern med kansli). Ett likaledes tämligen omfattande material finns också i . Där finns även handlingar rörande internationell rättshjälp från den enhet som handlägger frågor av det slaget. Även dessa handlingar innehåller ställvis uppgifter av intresse för granskningen av mordutredningen. – Allmänt sett kan sägas att UD-materialet i det berör enskilda utredningsuppslag dubblerar sådant som finns hos PU; i enskildheter kan det dock tillföra sakupplysningar. – UD- materialet är välordnat men inte lätt överskådligt. Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 219 3.3.2Uppdrag till förre ambassadören var yrkesdiplomat och hade tjänstgjort som ambassa- dör och kabinettsskreterare vid . Vid mordtillfället var han pensionerad; sin senaste befattning som svensk ambassadör i hade han lämnat 1982. Han hade, enligt vad han uppgav då han hördes inför () inte därefter haft några uppdrag för UD. Däremot hade han ibland biträtt , bl.a. i samband med det tal hade hållit vid FN:s 40-årsjubiléum. Han hade också haft ett uppdrag av diplomatisk karaktär för statsrådet . Han berättade inför Juristkommis- sionen vidare att han , dvs. med början 1984, disponerade ett tjänsterum i , i statsministerns kansli. kontaktades kort efter mordet av förlagsdirektören , som frågade om han kunde tänka sig att bli rådgivare i utrikespolitiska frågor. Bl.a. hade han som Parisambassadör vigt då denne gifte sig . Han sammanträffade därefter med och . Mötet utmynnade i att skulle författa en promemoria om vilka utländska grupperingar som kunde vara av intresse för mordutred- ningen. I samband med denna förfrågan tog kontakt med UD och efterhörde departementets inställning till det föreslagna uppdraget. UD hade inget att erinra. hade UD som framgått vidtagit vissa dispositioner i anledning av mordet och utsett kanslirådet till sambandsman. Det beslöts att skulle ha kontakt med i sitt uppdrag. träffade i polishuset och överlämnade den promemoria som han utlovat dagen innan. Vid mötet närvarade även . I samband med att engagerade frågade han denne om han offenligt kunde uppge som sin utrikespolitiske rådgivare, vilket denne medgav. 11 Arrangemanget varade så länge kvarstod som spaningsledare, dvs. 11 I utfrågning diskuteras en presskonferens där hade presenterats som en komponent i spaningsorganisationen. sade sig ha reagerat mot detta och att den som framställt saken så, full- ständigt hade missuppfattat situationen. 220 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. har i samtal med såväl som med oss framhållit att han uppfattade uppdraget som icke officiellt och grundat på rent personliga förhållanden. Han uppbar aldrig någon eko- nomisk ersättning. Han har framhållit att han höll UD underrättat om allt han företog sig inom ramen för uppdraget och i all- mänhet lät sig åtföljas av någon representant från UD vid sina samman- träffanden med . Inför tillfrågades på vems uppdrag han arbetat eller bedrivit sin verk- samhet. Han svarade att det hade rört sig om en rent personlig relation mellan och honom själv, han hade med tanke på det extraordinära läget tyckt att det varit självklart att göra den tjänsten. Han tillade att det varit lika självklart att inte utföra uppdraget annat än i ständig kontakt med UD. promemorior är upprättade och instämplade vid UD. Även i andra handlingar från UD framstår som en del av departementet. Det finns anledning att tro att han uppfattades så av personer han själv var i kontakt med i sammanhanget. togs kontakter med ett antal främmande stater med anhållan om biträde i utredningsarbetet. Detta beskrevs av på följande sätt då denne utfrågades av : 12 --- jag tog initiativet till att säga till UD:s ledning att, även om det skulle vara ett mycket extraordinärt handlingssätt, så ska vi göra så att vi kallar upp en rad olika ambassadörer. Vi valde ut engelsmannen, fransmannen, amerikanen, ryssen, västtysken och , jag tror att det var dom. Unge- fär sex-sju ambassadörer och kallade upp dem i tur och ordning. Och jag var närvarande de flesta av dom mötena. Och sa till dom det att nu gör vi en väldigt ovanlig diplomatisk demarche hos er, men ärendet är också ovanligt, för vi har inte haft så mycket statsministrar mördade i . Och vi ber nu er att vidarebefordra till er regering att alla dom upplysningar som ni har från era hemliga tjänster, hemliga eller inte hemliga tjänster, kan inhämta om det här, som har någon som helst relevans för den här utredningen, vill vi gärna att ni vidarebefordrar till oss. Av dokumentationen hos UD framgår att det i åtminstone ett antal fall var som tog emot de svar som inkom och att han därvid synes ha uppfattats som den /mord- utredningens representant. (Om resultatet av initiativet, se nedan.) Kontakterna med mordutredningen skedde enligt vad uppgivit med ensam. kom han dock att delta i möten med spaningsledningen. Ett av mötena var av social karaktär och inkluderade även andra medarbetare till Hans 12 utfrågning med . Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 221 Det andra var ett ledningsgruppsmöte den söndag som före- gick operation Alfa. sammanträffade han på initiativ med dåvarande förundersökningsledaren . Vid ett annat tillfälle tog han själv kontakt med stats- sekreteraren vid , för att efterhöra hur regeringen tänkte besvara en interpellation i , där en fråga om roll i utredningen rests. Enligt hade UD problem med samarbetet med säkerhetspolisen. ordnade i samband med det ovan nämnda mötet så att och skulle få träffa tjänstemän vid säkerhetspolisen för att diskutera utländska grupperingar av intresse. Initiativet utföll mindre väl; mottogs av en som han uppfattade det okunnig och ointresserad tjänsteman. De bemöttes med oginhet. Saken togs sedermera upp med säkerhetspolisens chef , som framförde en ursäkt. Enligt hade förhållandet mellan UD och säkerhets- polisen länge varit dåligt. Särskilt dåligt hade det varit varit kabinettssekreterare vid , bl.a. på grund av att dåvarande rikspolischefen , i samband med att 1972 tillträde sin tjänst, till anmält att säkerhets- polisen bedömde att själv utgjorde en säkerhetsrisk. Den promemoria upprättade efter den första kontakten med och har i huvudet texten Utrikes- departementet Politiska avdelningen och . För efter samtal . Den har i övrigt följande lydelse. Möjligheten att mordet begåtts av representant för utländsk grupp – lejd mördare eller fanatisk medlem – måste givetvis studeras noggrant. Här några tankar. Några alternativ bör rimligen studeras Det är svårt att tänka sig någon stat eller grupp i (utom ) eller . Några reservationer bör dock göras. För contras i var uppenbarligen en fiende men att denna grupp, i hög grad och helt synligt styrd av amerikanska intressen, skulle företa ett terrordåd fjärran från den egna regionen är inte sannolikt. anhängare i och utanför såg naturligtvis i en mot- ståndare. Men att de nu skulle gripa till vapen är högst osannolikt. 222 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. Gäller detsamma fanatiska och talrika motståndare. De är helt medvetna om Palmes och nära kontakter med , bl.a. syftande till att, förmodar jag, om möjligt åstadkomma ett rimligare förhållande mellan och . Saken bör noga prövas. liksom österut fr.o.m. kan väl rimligen uteslutas. Möjligen bör beaktas att sikherna i Palmes vänskap med och hennes son, nuvarande premiärministern nog var minst sagt ovänskapligt inställda till . Endast i ett fall har man från utländskt ansvarigt håll antytt att annan stat skulle ligga bakom. Det gäller ett för utländsk publik avsett Tassmed- delande och en artikel av känd författare, vari i beslöjade ordalag utpekas. Tills vidare får detta ondsinta misstänkliggörande nog anses vara framkallat av en i nästan automatisk polemisk – propagandistisk reflex. (Det är förvånande att inte någon svensk journalist i tagit fatt i saken och bett om bevis.) Återstår , och västerut fr.o.m. . Av västeuropeiska terrorgrupper är det väl egentligen bara Röda armé- fraktionen som kan tänkas även om både CCC och Action Directe bör nämnas i sammanhanget. Motiv för RAF finns i form av en säkert kvarstående indignation över ut- lämnandet av en tysk terrorist 1975 (som bl.a. ledde till attentatförsöket mot ). Den kroatiska gruppen Ustasja har bevisligen begått flera terrordåd och kan tänkas ha ett motiv att skada och . Ambassadmördaren fick genom beslut av regeringen strafftiden tidsbestämd (i sak, an- tar jag, nedsatt). Bara för någon vecka sedan tog regeringen ett annat be- slut, innebärande att mannens rörelsefrihet begränsas. Det förra beslutet väckte tydligen besvikelse både hos jugoslaviska regeringen och hos vissa kroatiska grupper. Att regeringen i skulle ha beordrat våldsanvändning är väl uteslutet. Men möjligheten att kroatisk oppositionsman eller – grupp – står bakom måste fasthållas. Dock märkes den viktiga omständigheten att kroaterna veterligen inte be- gått terrordåd annat än mot egna landsmän (serber eller sådana kroater som accepterat regimen i landet). Den baskiska organisationen tvekar inte att använda våld, inne i men även i . Mig veterligen har de inte begått våldsdåd i andra länder. Ett teoretiskt möjligt, men osannolikt motiv skulle kunna vara att vid besök i talade mot användande av våld. Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 223 4.De armeniska flyktinggruppernas terrorverksamhet är väl känd. Den har mig veterligen uteslutande riktats mot turkiska liv och intressen. Att dessa grupper skulle vara inblandade här finns ingen rimlig anledning anta. 5.Den våldsamt reaktionära grupp, som kallar sig EAP och som leds från av en helt bisarr person, har riktat en våldsam kampanj mot . Enligt uppgift är den inre disciplinen bland de unga avhängarna mycket hård och man tränas till fanatism, men om någon medlem har begått våldsbrott eller uttalat hot om detta, känner jag inte till. Det förefaller osannolikt. 6.Kurderna har organisationer som kämpar med våld. PKK, som i beräknas ha flera hundra medlemmar, är uttryckligen betecknad som terrororganisation enligt terroristlagen. Vilka motiv skulle de kunna tänkas ha? Möjligen två, ett mera långsiktigt och ett mera . Det förra det allmänna förhållandet att de känner sig diskriminerade i . Hur starka sådana stämningar är och om någon antydan gjorts om våldsanvändning, bör väl känna till. Det höga straffet för den kurd som dömdes för mordet i måste uppenbarligen ha väckt starka känslor hos (vissa) kurder här. Åter gäller att bör känna till hur diskussionen gått i de kurdiska kretsarna. 7.De mot Khomeini fientliga iranska flyktingarna är talrika och för ett aggressivt språk. Inga tecken finns som jag känner till att de är benägna begå våldsdåd. Att någon av direkt beroende grupp skulle ligga bakom är närmast uteslutet. måste rimligen i hög grad ha upp- skattat Palmes stöd åt de palestinska rättigheterna. Men andra palestinier, , Force 17 och de med samverkande grupperna, måste ha sett annorlunda på . De har visat att de vill undanröja just moderata försvarare av sak. Ett viktigt exempel är mordet på Sawali i . Men det är ändå svårt föreställa sig att skulle vilja undanröja just . Det skulle vara lika naturligt att vända sig mot Kreisky som också står för en kompromiss i . Om Kreisky gäller emellertid att han har speciellt nära förbindelser med och personligen. Detta kan skydda honom. Det vore nog värt höra med österrikarna om Kreisky utsatts för hot eller attentatsförsök och i så fall från vilket håll. Ett genomgående drag i den muslimska världen är fundamentalismens utbredning. Det gäller från till . Här finns helt hänsynslösa 224 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. personer men något motiv som har avseende på är inte möjligt att skönja. Mordet förefaller väl förberett . Rimligen bör även flyktvägarna ur landet ha varit planerade (låt vara att det är svårare att lämna obemärkt än ). Om en utländsk person eller grupp är skyldig är det naturligt anta att mördaren sökt lämna landet. Jag antar att polisen utnyttjar och andra utländska kontakter för att den vägen söka få upp något spår. I den mån ambassaderna kan vara till någon nytta står UD uppenbarligen till tjänst. Syftet med ovanstående punkter har varit att ange några möjligheter – för det fall att brottet över huvud har internationell anknytning. Min slutsats är närmast att inget motiv kan identifieras, men att verkligt starkt de kurdiska och kroatiska alternativen i första hand bör noggrant studeras. I UD:s material finns en av säkerhetspolisen upprättad promemoria, som sedermera kommenterade. För sam- manhanget bör även säkerhetspolisens promemoria återges. Mordet på – en redovisning av vad som talar för respektive mot att en politisk organisation skulle ha utfört gärningen Västtyska organisationer typ Rote Armee Fraktion Den under utvisade de ockupanter som överlevde den explosion som inträffade på ambassaden. greps medlemmarna i en grupp som planerade att kidnappa f.d. statsrådet . De utländska medlemmarna i denna grupp ut- visades bl.a. till av regeringen . Mer än har förflutit sedan ambassadockupationen. I LEIJON-ärendet var det en borgerlig regering som fattade utvisningsbesluten. Också denna händelse ligger långt tillbaka i tiden. Jugoslaviska – kroatiska organisationer Ambassadmördaren har under fört en kamp för att få sitt livstidsstraff omvandlat till ett tidsbestämt straff. Regeringen har ända tills motsatt sig detta. Det beslut som fattades innebar visserligen att straffet tidsbestämdes. Troligen hade dock BARESIC kalkylerat med att kunna fri- ges tidigare än vad beslutet kom att innebära. Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 225 BARESIC och den grupp kroater som stöder honom har således ett motiv för gärningen. BARESIC ser trots allt ett slut på sin fängelsevistelse. Ett avslöjande att han skulle ha något med mordet att skaffa skulle allvarligt försämra hans möjligheter att friges på halv eller två tredjedels tid. Den grupp kroater som stöder honom är liten och det är tveksamt att de skulle våga offra sig för en sak som bara skulle förstöra för övriga kroater i . har aktivt arbetat för ett erkännande av PLO och PLO-ledaren räknar sig som en personlig vän till . Mot PLO fientligt inställda palestinska grupper Grupper som och betraktar som en för- rädare och har utfört mord mot PLO-företrädare. (T.ex. vid socialistinternationalens möte i .) Palmes positiva attityd gentemot PLO skulle möjligen kunna göra honom obekväm i dessa mäns ögon. De mot PLO fientligt inställda grupperna har inte någon anledning att gå till angrepp mot sekundära mål utanför den palestinska intressesfären. Det har heller inte förekommit några kända attentat mot andra än israeler och bundsförvanter samt de palestinier som stämplats som för- rädare. Den har genom sitt beslut terroriststämplat åtta medlemmar av organisationen . De åtta PKK- medlemmarna har genom beslut ålagts restriktioner som de upplever vara förödmjukande. Mordet på har ytterligare spätt på debatten om dessa PKK-medlemmars eventuella knytning till terrorism och massmedias försiktiga hållning gentemot PKK har förbytts till en negativ attityd. 226 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. PKK har efter mordet på förbrukat sitt förtroendekapital och har inte längre något att förlora. PKKs fördömande inställning till den framgick redan före mordet på genom bl.a. olika massmediauttalanden från ledande PKK-företrädare. säger t.ex. i en SvD-intervju att PKK tolererar inte att svenska myndigheter bekämpar med lögner. Vårt tålamod räcker till. Därefter kom- mer vi att betrakta som fiende. 850929 säger han: har tagit avstånd från den kurdiska nationalismen, ett fritt och tvärtemot säger att pro- blemen skall lösas inom de existerande gränserna. tog PKKs politbyrå beslutet att samtliga förrädare skulle avrättas. PKK-medlemmars uttalande att samarbetade med den turkiska regimen kan tolkas som att också han faller in under begreppet förrädare. Vid en husrannsakan hos en av de terroriststämplade kurderna anträffades en bok som bl.a. är en rapport om och den . Det kan på goda grunder antagas att utdrag ur denna rapport tillställts PKKs högsta ledning. mördare har vid förhör sagt att den svenska rasistiska regeringen samarbetar med MIT (Den turkiska underrättelsetjänsten.) De två mord i som PKK ligger bakom har utförts så att offren skjutits bakifrån. En indikation på att PKK ligger bakom mordet skulle innebära kraftigt försämrade möjligheter för kurder att röra och uppehålla sig i . PKK har i utlandet tidigare riktat sina attentat uteslutande mot egna avhoppare och andra oppositionella kurder. Politiska gruppers modus operandi i samband med och efter mordattentat Politiska grupper som planerar och utför attentat mot person väljer sina mål med stor omsorg.