sou · GNB339d2 · 2000-01-01 00:00:00 — , 1998a, Uppföljning av Mål 3 inom EU:s struk- turfondsarbete, ISEKuu 1998:3, . , 1998b, Årsredovisning 1997, . , 1999, Årsredovisning 1998, . & K. , 1999, Vad möter deltagare i da- gens vuxenutbildning? psykologi, Lin- universitet, . & O. , 1999, Deltagare i höst- terminen 1997 och jämförelsegrupper. Barro R., 1998, Human Capital and Growth in Cross-Country Regres- sions. Papper presenterat vid , , . Betänkande 1997/98:TU03, betänkande mer tillgänglig kollektivtrafik. , H., 1999, The Return to Education and Other Factors Influ- encing the Annual Salary. C-uppsats, , . , L., 1998, Nittiotalets studenter. Bakgrund och studiemönster. Arbetsrapport nr 2, Studenterna i . , A-C., 1999, Muntliga uppgifter, . Castells M., 1996, 1997, 1998, The Information : Economy, Society and Culture. 1 : The of the . 2 : The . 3 : End of Millennium. Black- well , ., . CEDEFOP, 1998a, Exploring the returns to continuing vocational training in enterprises: a review of research within and outside Union. Panorama nr 5083. CEDEFOP, 1998b, Training for a changing society: a report on cur- rent vocational education and training research in Europe 1998. & J. , 1998, The Economic Returns to Lifelong Learn- ing. Education Economics, Vol.6, No. CSN, 1998a, Särskilt vuxenstudiestöd och särskilt utbildningsbidrag, Regler och praxis, 98/99. CSN, 1998b, Två sidor – nyheter om studiestödet. CSN, 1999, Nya bestämmelser för UBS från och med . CSN:s hemsida, , . SOU 1999: 39 , A., 1999, Muntliga uppgifter, Tjänstemännens Bildnings- verksamhet. Direktiv 1988:53, Direktiv till handikapputredning. Direktiv 1995:67, Kommittédirektiv, Ett nationellt kunskapslyft för vuxna. Direktiv 1996:71, Kommittédirektiv, Tilläggsdirektiv till (U1995:09). Direktiv 1997:54, Kommittédirektiv, Lärarutbildningen. Direktiv 1997:67, Kommittédirektiv, Den svenska forskningspolitiken. Direktiv 1997:104, Kommittédirektiv, Tilläggsdirektiv till (U1995:09). Direktiv 1997:109, Kommittédirektiv, Översyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen och uppgifter. Direktiv 1998:47, Kommittédirektiv, Tilläggsdirektiv till kommittén om lärarutbildningen. Ds 1998:57, Kommittéerna och bofinken. Kan en kommitté se ut hur som helst? Durand-Drouhin M. m.fl., 1998, Opening pathways from education to work. The , No. 214, October/. , L., 1998, – ett hot mot folkhögskolans själ eller en renässans för folkhögskoleidén, . , Resolution (97/C 12/01) om lika möjligheter för människor med funktionshinder. , 1997, Årsredovisning 1995-1996. , 1998a, statsbidragsfördelning. Folkbild- ningsrådets beslut , . , 1998b, Folkhögskolornas S-anslagsplatser. Resul- tat av en enkät till folkhögskolor . Rapport sammanställd av SCB. , 1998c, Årsredovisning 1997. , 1998d, Slutrapport om studieförbundens och folk- högskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa . , 1999a, Slutrapport om folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa . , 1999b, Årsredovisning 1998. Folkhögskolornas informationstjänst 1997, Folkhögskolor, Kurskatalog 1997/98. Folkhögskolornas informationstjänst 1998, Folkhögskolor, Kurskatalog 1998/99. Folkhögskolornas informationstjänst 1999, Folkhögskolor, Kurskatalog 1999/2000. Handikappförbundens samarbetsorgan, 1996, Yttrande över betänkande SOU 1996:27, . Handikappförbundens samarbetsorgan, 1998, Brev till och redovisning av enkät , . , 1998, IT för funktionshindrade och äldre. Förslag till handlingsprogram för åren 1998–2002, . , 1996, Yttrande över betänkande SOU 1996:27, . , 1997, Rapport till regeringen, . , 1998, Tänkte inte på det... Kommunhand- bok om hur man skapar ett tillgängligare samhälle, . , 1999, Delrapport till regeringen . Un- dersökning om delaktighet och jämlikhet för personer med funktions- SOU 1999: 39 nedsättning – en enkätundersökning bland kommuner, . ., 1995, Rättighetslag i teori och praxis, Iustus förlag, Upp- sala. , M., 1999, Föredragning beträffande CSN vid Kunskaps- lyftskommitténs sammanträde samt senare kompletteringar. , 1997, Årsrapport för universitet och högskolor 1995/96. , 1998, Årsrapport för universitet och högskolor 1997. , 1999, – jämförelser mellan kommuner 1997 och 1998. , 1999, Research Agenda for Life- long Learning. Kapitel 1 i Tuijnman & Schuller (red. ), Lifelong Learn- ing, Research and Policy. Press for the , . , C., 1999, Muntliga uppgifter, Uppsvinget i kom- mun. & U. , 1999, De estetiska ämnena och vuxenutbildningsfältet. , univer- sitet, . Kazamaki Ottersten, E., . & E. , 1996, Cost and Pro- ductivity Effects of Firm Financed Training. Industrins Utredningsinsti- tut, IUI. , L., 1999, Retorik och realiteter. Om resurser och utbildningska- pacitet i högskolan under nittiontalet. Akademikerfakta nr 2, 1999, . & M. , 1998, Education for Growth in and the World. Papper presenterat vid , , . & M. , 1998, Utvärderingen av : Den riksrepresentativa enkäten /98. & M. , 1999, Vuxenstudiernas början och efter. Två delstudier från utvärderingen av . ., Muntliga uppgifter. Rektor för för vuxna i . , M., 1999, 1997 – 1998. In- stitutionen för nationalekonomi, . Preliminärt arbets- material. , M., 1999, International Adult Literacy Survey - Invandrares läs-, skriv- och räkneförmåga på svenska. Rapport till och . , 1998a, . , 1998b, Utbildning för sysselsättning eller arbetslöshet. , R 1998:33. , 1999a, in the Nordic Countries. Nor- diska ministerrådet (under tryckning). , 1999b, Svenskt näringsliv på rätt väg? Bilaga 3 till Långtids- utredningen . , 1994, The . , 1995, Literacy, Economy and Society. , 1997a, Education at a Glance – Indicators 1997 . , 1997b, Outlook . , 1997c, Literacy Skills for the . SOU 1999: 39 , 1998a, Draft Synthesis of Country Reports on Alternative Approaches to Financing Lifelong Learning. Under publicering, . , 1998b, Education at a Glance – Indicators 1998 . , 1998c, Education Policy Analysis 1998. , 1998d, Employment Outlook . , 1998e, – , 1998f, Uppgifter hämtade ut utbildningsdatabas. Paldanius, S., 1999, Utbildning i – till vilken nytta? In- stitutionen för pedagogik och psykologi, , Lin- . 1982/83:174, Proposition om vissa ersättningar till sjuk- vårdshuvudmännen. Proposition 1990/91:85, Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Proposition 1992/93:159, Om stöd och service till vissa funktionshind- rade. Proposition 1995/96:86, Funktionshindrades tillgång till teletjänster. Proposition 1995/96:222, Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. Proposition 1996/97:63, Samverkan, socialförsäkringens ersättningsni- våer och administration, m.m. Proposition 1996/97:115, Mer tillgänglig kollektivtrafik. Proposition 1996/97:124, Ändringar i socialtjänstlagen. Proposition 1997/98:1, Förslag till statsbudget, finansplan m.m. Proposition 1997/98:62, Regional tillväxt – för arbete och välfärd. Proposition 1997/98:169, Gymnasieskola i utveckling - kvalitet och likvärdighet. Proposition 1998/99:1, Förslag till statsbudget, finansplan m.m. Regeringsbeslut , nr 9, Bilaga till regeringsbeslut om till- delning av statsbidrag för särskild satsning på gymnasial vuxenutbild- ning och preliminärt för . Regeringsbeslut , Uppdrag att inventera situationen för funktionshindrade studenter inom högskolan och hos enskilda utbild- ningsanordnare. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende anslag till barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Regeringsbeslut , U1999/599/V, Omfördelning av statligt stöd till särskilda satsningar på gymnasial utbildning för vuxna. , , 1998, 10 miljoner till utvecklings- projekt för vuxenlärare. Skrivelse till alla lärare i vuxenut- bildningen. , , 1999, för utvecklingsprojekt för vuxenlärare. Skrivelse till alla lärare i vuxenutbildningen. Rskr.1996/97:120, Regeringens skrivelse om handikappolitik. SCB, 1995, Vuxenutbildning vecka 41 1993, Statistiska meddelanden, U 30 . SCB, 1996a, Elevpanel för longitudinella studier. Statis- tiska meddelanden, U 73 . SCB, 1996b, Personalutbildning och 1996, Statistiska meddelan- den, U 39 . SCB 1997, De funktionshindrades situation på arbetsmarknaden en piloundersökning, Information och arbetsmarknad 1997:3. SCB, 1998a, Databas, mätvecka 42 1998. SOU 1999: 39 Källor 431 SCB, 1998b, Databas, vuxenutbildning –1998. SCB, 1998c, Nybörjare i högskolan, Statistiska meddelanden, U 30 . SCB, 1998d, Folkhögskolan vår- och , Statistiska meddelanden, U 22 . SCB, 1999, Registerutdrag om personalutbildning och 1998. SFS 1960:279, Upphovsrättslagen. SFS 1967;940, Omsorgslag. SFS 1968:147, Omsorgsstadgan. SFS 1980:620, Socialtjänstlagen. SFS 1982:763, Hälso- och sjukvårdslagen. SFS 1985:1100, Skollag. SFS 1991:977, Förordning om statsbidrag till folkbildningen. SFS 1991:1081, Förordning med instruktion för i skolan. SFS 1992:394, Gymnasieförordningen. SFS 1992:403, Förordningen om vuxenutbildning. SFS 1992:736, Förordning om vuxenutbildning för utvecklingsstörda. SFS 1993:387, Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade. SFS 1993: 389, Lag om assistansersättning. SFS 1993:792, Lag om tillstånd att utfärda vissa examina. SFS 1993:802, Lag om entreprenadförhållanden inom skolan. SFS 1993:956, Förordning om tillstånd att utfärda vissa examina. SFS 1994:2, Förordning om 1994 års läroplan för de frivilliga skol- formerna, Lpf 94. SFS 1994:847, Lag om färdtjänst. SFS 1994:1194, Grundskoleförordningen. SFS 1996:1502, Förordning om statligt stöd till särskilda satsningar på gymnasial utbildning av vuxna. SFS 1997:702, Förordning om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. SFS 1997:769, Lag om tekniska egenskapskrav på byggnader. SFS 1998:276, Förordning om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna. Sisus 1998, Årsredovisning 1997. Sisus 1999a, Årsredovisning 1998. Sisus 1999b, Anpassningskurser, Sisus hemsida, , . , 1995, Skolan i siffror 1995: Del 1. Rapport nr 74. , 1996, Beskrivande data om skolverksamheten 96. Skolver- kets rapport 107. , 1997a, Ansvaret för skolan – en utmaning. , 1997b, . En verksamhetsupp- följning. , 1997c, Vem älskar Sfi? , 1997d, Skolan i siffror 1997: Del 1. Betyg och utbildnings- resultat. Rapport nr 128. SOU 1999: 39 , 1997e, Skolan – Jämförelsetal för skolhuvudmän. Rapport nr 134. , 1998a, Användning av tester i intagning till utbildning inom i . Dnr 98:686, . , 1998b, Beskrivande data om barnomsorg och skola 98. , 1998c, Beslut om statsbidrag för den särskilda satsningen på gymnasial vuxenutbildning, Volymkrav och statsbidrag per kommun. Dnr 98:22; inklusive bilaga, . , 1998d, Den statliga rektorsutbildningen. En utvärdering av innehåll, ekonomi, jämställdhet och effekter. , 1998e, och den kommunala vuxenutbild- ningen. , 1998f, Skolan i siffror 1998: Del 1. Betyg och utbildnings- resultat. Rapport nr 142. , , Skolan i siffror 1998: Del 2. Elever och lärare. Rapport, nr 148. , 1998h, Skolan – Jämförelsetal för skolhuvudmännen. Skol- verkets rapport nr 146. , 1998i, satsar 15 miljoner på utveckling av stu- die- och yrkesvägledning. , 1998j, tillsyn av utbildning inom i . Beslut i tillsynsärende . , 1998k, tillsyn av utbildning inom i Ystads kommun. Dnr 98:687, . , 1998l, Tillsynen av skolan. Allmänna råd 1998:1. , 1998m, Uppdrag avseende Plan för utveckling av vuxenut- bildningen. Dnr 98:2665, . , 1998n, Redovisning av konsekvenserna av det ändrade hu- vudmannaskapet för särskolan och särvux. , 1999a, Att organisera utvärdering. , 1999b, Att utvärdera skolan. , 1999c, Första året med . Delrapport nr 3. , 1999d, Nationell kvalitetsgranskning av skolan. En rapport från statens utbildningsinspektörer. , 1999e, allmänna råd om kvalitetsredovisningen inom skolväsendet. , 1999f, plan för utvärderingar av vuxenutbild- ningen. , , En longitudunell studie av funktionshindrade grup- pers studiedeltagande i vuxenutbildning, best. , 1999h, Komvux – ett demokratiskt projekt, nr. , Pressmeddelande: , Förhandsbesked om platser och pengar till 1999. , 1997, Svensk version av WHO:s internationella handi- kappklassifikation ICIDH (1993). SOU 1981:21, . SOU 1995:76, Arbete till invandrare. SOU 1995:141, Folkbildning och vuxenstudier. Rekrytering, omfatt- ning, erfarenheter. SOU 1996:27, En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande. SOU 1999: 39 SOU 1996:56, Hälften vore nog – om kvinnor och män ar- betsmarknad. SOU 1996:90, Sammanhållet studiestöd. SOU 1996:164, Livslångt lärande i arbetslivet – steg på vägen mot ett kunskapssamhälle. SOU 1997:5, Aktivt lönebidrag. Ett effektivare stöd för arbetshandi- kappade. SOU 1997:108, Att lämna skolan med rak rygg – om rätten till skrift- språket och om förskolans och skolans möjligheter att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter. SOU 1997:120, Vuxenutbildning i . Forskning, utbildning, ut- veckling – En kartläggning. SOU 1998:51, Vuxenutbildning och livslångt lärande – Situationen inför och med . SOU 1998:66, FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan. SOU 1998:84, Flexibel utbildning på distans. SOU 1998:121, Arbetsförhållanden och attityder – professionellas möte med personer med funktionshinder. SOU 1998:128, Forskningspolitik. SOU 1998:131, CSN – en myndighet i ständig förändring. SOU 1998:151, Kostnadsutjämning för kommuner och landsting. SOU 1998:165, Validering av utländsk yrkeskompetens. SOU 1999:21 nia – nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder. & A. , 1998, Impacts of Programs: The American Experience. Statens skola för vuxna i , 1997, Årsredovisning 1995/96. Statens skola för vuxna i , 1997, Årsredovisning 1995/96. Statens skola för vuxna i , 1999, Årsredovisning 1998. Statskontoret 1997, Perspektiv på rehabilitering, Statskontoret 1997:27. Statskontoret, 1998a, Kommunernas kostnader för . Statskontoret, 1998b, som modell och metod - adhocrati eller byråkrati? Statskontoret, 1999, Muntlig information vid och Statskontorets seminarier, . Statsliggaren, 1999, Utgiftsområde 15–16. , 1997, Hjälpmedelsförteckning 1997–98. , 1999, Statistik rörande de största grupperna av studenter och forskarstuderande med funktionshinder, uni- versitets hemsida, , . , 1999, Muntliga uppgifter. , 1998, Ansökan om statsbidrag för . , Y., 1999, Muntliga uppgifter, bild- ningsverksamhet. , G., 1998, Folkbildningsforskning, en kunskapsöversikt I–II. , 1997, Startskottet. SOU 1999: 39 Svenska , Salamancadeklarationen, Svenska skriftserie nr 4, 1996. , 1996, Brev till , . , 1997, Brev till , . , 1997, Skrivelse till Utbildningsde- partementet m.fl., . , 1997, Brev till , . , 1998, Yttrande över betänkande SOU 1998:51, . , S., 1998, Framtidens välstånd avgörs på regional nivå. Thoursie, A., 1998, Studies on Unemployment Duration and on the Gender Gap. , T., 1998, Compendium of Contact Persons and Reference Material of Adult Learning. , S., 1998, som modell och metod – Redovis- ning av ett uppdrag. U97/751/V, Protokoll vid regeringssammanträde, , Uppdrag till . U97/4444/S, Protokoll vid regeringssammanträde, , Upp- drag till angående nationella kvalitetsgranskningar . U98/4150/V, Protokoll vid regeringssammanträde, , Fram- ställning om förlängd tid för (U 1995:09). U99/1/S, Protokoll vid regeringssammanträde, , Uppdrag till om nationell kvalitetsgranskning . , 1997, Fördelning av statligt stöd för gymna- sieutbildning av vuxna. , 1998a, för läraryr- ket. , 1998b, Regleringsbrev för avseende anslag till barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Rege- ringsbeslut 49, , Utgiftsområde 16, Verksamhetsområde A. , 1998c, Regleringsbrev för avseende m.m. Regeringsbeslut 33, 1998- 12-17. , 1998d, Regleringsbrev för avseende Verket för högskoleservice. Regeringsbeslut 32, . Utgiftsområde 16, Verksamhetsområde C. Uppdrag till rörande studenter med funktionshinder, Regeringsbeslut 9, U98/1248/S, U98/4203/UH. , 1999a, Vuxenlärare får för utvecklingsprojekt. , 1999b, Överenskommelse klar : Sam- arbete för en bättre skola. m.fl., 1995, Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet, . , K., 1999, Hur formas den nya vuxenutbildningen? Yetkin, K., 1999, Finansiering av extrakostnader för bostadsanpass- ning och omvårdnad på folkhögskola för deltagare med funktionshin- der – en beskrivning på uppdrag av . Reservationer och särskilda yttranden Reservation av ledamoten () Många av de förslag som lämnas handlar om att rätta till eller förbättra regler inom ramen för den pågående försöksverksamheten. uppfattning vad avser antalet platser mm har redovisats i andra sammanhang och behöver inte upprepas i detta delbetänkande. Emel- lertid finns några apsekter som rör mer den långsiktiga utvecklingen, där jag har anledning att anmäla avvikande mening. oroas av att kommuner drar ner på basor- ganisationen avseende grundläggande vuxenutbildning och föreslår att satsningar på grundvux skall kunna bli en del av underlaget vid ansökan om statsbidrag inom . I förra delbetänkandet föreslog kommittén differentierade statsbidrag i samma syfte. Jag anser att kommunerna framgent skall ha ansvaret för grundläg- gande vuxenutbildning, vilket jag framhöll redan i det förra delbetän- kandet. Om statliga medel för försöksverksamheten ges undergrävs skälen för kommunerna att bekosta det som redan är deras uppgift. När det gäller uppgifter förordar jag att ett fristående utvärderingsinstitut utvecklas. De synpunkter kommittén lämnar kan stödja en sådan utveckling. Kombinationen av tanken på ytterligare statligt engagemang vad avser finansiering av vuxenutbildningen enligt ovan och önskemål om ett aktivare vad gäller pedagogik etc riskerar i ett längre perspektiv att leda till centralstyrning, varför jag ifrågasätter berörda förslag. Uppföljning och utvärdering i kombination med utbildningens avkastning är som jag ser det de centrala drivkraf- terna för att utveckla formerna för och innehållet av utbildning för vuxna. Behovet av forskning på utbildningsområdet är stort, vilket kom- mittén konstaterar. Hur forskning om utbildning generellt skall kunna ges ökat utrymme och komma avnämarna tillgodo diskuteras även inom ramen för utredningen om lärarutbildningen. Detta tillsammans med att forskningspolitiken i sin helhet är under omprövning gör att jag inte nu vill förorda en bestämd modell. Särskilt yttrande, () Utbyggnaden av antalet platser i kunskapslyftsprojektet har skett i alltför snabb takt. Vi befarar att konsekvenser i form av bristande kvalitet och effektivitet har uppstått. Det gäller till exempel människors möjligheter att på ett tryggt sätt kunna tillgodogöra sig utbildningen. Många har inte haft tillräcklig vetskap om studiefinansieringen och i sämsta fall har de inte erhållit det stöd som de är berättigade till för att CSN:s medel för månaden varit slut. Vi anser att varje människa ska vid antagning av utbildningsplats vara medveten om de ekonomiska villkor som gäller. Utbyggnaden av studieplatser och möjlighet att få studiefinansiering hör ihop och balansen måste prövas i samband med resurstilldelning. Vidare anser vi att varje lågutbildad som är berättigad till "kunskapslyft" ska ha samma möjligheter att deltaga oavsett om veder- börande har arbete eller ej. anser att på samma sätt som grundläggande vuxenutbildning är en rättighet för de som inte har grundskolekompetens ska särvux vara en rättighet. Samma villkor ska gälla för kommunerna beträffande erbjudande av platser. Om inte våra synpunkter i det fortsatta arbetet vinner gehör avser vi att återkomma med yrkanden i slutbetänkandet. Särskilt yttrande, () I delbetänkande 2 redovisas olika uppföljningar av . Jag anser att redovisningen på många sätt ger en klar bild av situationen , utifrån tillgängliga fakta. Många all- männa tankar som förs fram är också intressanta. Uti- från regeringens direktiv anser jag att betänkandet ger svar på många viktiga frågor. Därför har jag inte sett någon anledning att reservera mig i samband med betänkandet. Den tidsbegränsade satsningen har dock i flera avse- enden utformats på ett annat sätt än vi i hade önskat. Vi anser att den snabba volymökningen försvårat seriös diskussion om kvaliteten. anser vi att bidragssystemet gynnat vissa grupper och missgynnat andra. Det är dessutom oklart vilken hjälp människor egentligen fått att komma in på arbetsmarknaden genom . Inför slutbetänkandet vill jag redan nu deklarera att jag eftersträvar en långsiktigt hållbar organisation för vuxenutbildningen. Jag anser inte att den tillfälliga kunskapslyftssatsningen är en självklar modell för hur morgondagens vuxenutbildning ska utformas. Ett system måste skapas, där var individ har rätt och möjlighet att skaffa gymnasiekompetens, oavsett om han/hon är arbetslös eller inte. Ett nationellt kunskapslyft för vuxna Huvudstrategin för att bevara och utveckla vår välfärd och förhindra uppkomsten av ett tvåtredjedelssamhälle är att skall utvecklas som ett kunskapssamhälle, där alla människor får reella möjligheter att vidareutveckla sig. Utbildning spelar en central roll för att stimulera den ekonomiska tillväxten. En parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas med uppdrag att i ett första steg föreslå mål för ett nationellt kunskapslyft för vuxna som en del i en strategi för ett livslångt lärande. Kommittén skall därvid be- döma –om de allmänna målen för den samhällsstödda vuxenutbildningen behöver revideras, –hur dessa mål skall kompletteras för att omfatta alla former av vuxen- utbildning. Arbetet skall avspegla hela vuxenutbildningen och visa vilken kontinu- erlig utbildning och fortbildning som vuxna behöver i ett samhälle där kraven på kunskap höjs. –bedöma vilka satsningar det behövs på grundläggande och gymnasiala utbildningar och på andra former av fortbildning och vidareutbildning, –göra denna bedömning ur den enskildes, samhällets och arbetslivets perspektiv. Kommittén skall i ett andra steg, med beaktande av den centrala frågan om ansvaret för utbildningens finansiering, – ta ställning till vilket ansvar som skall vila på den offentligt finansie- rade utbildningen och på arbetslivet för olika typer av utbildningsinsat- ser, – föreslå vilket ansvar varje individ bör ta för sin egen kompetensut- veckling. –analysera i vilken utsträckning nuvarande former för vuxenutbildning och organisationen av den samhällsstödda vuxenutbildningen tillfreds- ställer de ökande behoven av återkommande utbildning, –definiera roller och föreslå en ansvarsfördelning som leder till en ra- tionell användning av samhällets resurser och till att så många vuxna som möjligt kan ta del av den utbildning de behöver och önskar, –i samverkan med kommittén om arbetsmarknadpolitikens roll, om- fattning, inriktning och avgränsning (dir. 1993:132 och 1995:33) analy- sera samspelet mellan arbetsmarknadsutbildningen och den övriga vuxenutbildningen och skolan, –pröva möjligheten att påtagligt öka flexibiliteten i utbildningssystemet genom att föreslå ett arbetssätt som ger möjlighet till successiv in- tagning, mera individualiserad utbildning, avbrott för arbete m.m. – bedöma om vuxna har tillfredsställande möjligheter att få utbildning på gymnasial nivå och föreslå åtgärder, varvid kommittén bl.a. skall överväga om vuxna skall garanteras rätt till utbildning i vissa av gym- nasieskolans kärnämnen. – överväga åtgärder som kan stimulera den pedagogiska utvecklingen inom den samhällsstödda vuxenutbildningen. Kraven på en hög nivå på befolkningens utbildning är större än . Det hänger naturligtvis ihop med det moderna sam- hällets föränderlighet och komplexitet. Utbildning är inte längre någonting som en människa slutför en gång för alla i ungdomsåren. Det behövs omfattande satsningar på ett livslångt lärande som ger alla människor reella möjligheter att vidareutveckla sig. En snabbt växande informationsmängd, ökande kontakter och samarbete med omvärlden och förändrade villkor i såväl samhällsliv som arbetsliv ställer delvis nya krav på människan. Näringslivet konkurrerar allt mer med hjälp av produktionssystem, snarare än med produktion. Därigenom blir de anställdas kunskapsnivå allt viktigare – vi går från ett arbets- och kapi- talintensivt till ett alltmer kunskapsintensivt arbetsliv. Kunskap för ett uvecklat medborgarskap