sou · GNB389 · 2000-01-01 00:00:00 — Arvsfondsdelegationen är en myndighet som lyder under regeringen och har två kanslier inom respektive . Allmänna arvsfonden tillförs medel genom arv, 1998/99:1, utgiftsområde 9, s.94. Samhällets stöd till handikapprörelsen 75 gåva, testamente, förmånstagarförordnande i försäkringsavtal eller genom domstolsbeslut. Fonden förvaltas av Kammarkollegiet. Allmänna arvsfondens ändamål finns beskrivet i lag (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Paragraferna fem och sex ger en bild av statens intentioner med fonden. 5 § Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. 6 § Stöd ur fonden skall i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Sådant stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning. regeringen i särskilda fall beslutat på annat sätt. Regeringen redovisar utförligt vilka projekt som beviljats medel i en skrivelse till . delades totalt 242 528 000 miljoner ut till olika projekt på handikappområdet. Av dessa erhöll handikapporganisationerna som huvudmän till 136 projekt. I samband med beslutet om lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, avsatte medel för två olika stimulansbidrag.23 Bidragen utgår inte längre, men vissa medel återstår för redan beviljade, fleråriga projekt. Ett av bidragen var avsett för specifika utvecklingsinsatser inom habiliterings- och rehabiliteringsområdet. Syftet var att påskynda utvecklingen av habiliterings- och rehabiliteringsverksamhet, framför allt på regional nivå men även på nationell nivå. Delar av bidraget har utbetalats till pågående flerårsprojekt. är handläggande myndighet, och utbetalades till 17 projekt med handikapporganisationer som huvudmän. Ett ytterligare stimulansbidrag, för kompetensutveckling, fanns inom hjälpmedelsverksamheten. Avsikten med medlen var att påskynda utvecklingen av olika insatser med huvudsaklig inriktning på grupper med avancerade hjälpmedelsbehov och små handikappgrupper med specifika hjälpmedelsbehov. Projektmedlen utbetalas av (f.d. Av dessa medel återstod vissa medel för utbetalning till pågående flerårsprojekt. Totalt gick till handikapporganisationer. 1994/95:96 2§. 76 Samhällets stöd till handikapprörelsen avsätter verksamhetsbidrag till organisationer som bedriver verksamhet inom folkhälsoområdet. gav institutet bidrag med . Direkta bidrag till enskilda organisationer är mycket ovanliga inom arbetsmarknadsområdet. De projekt som berör arbetshandikappade drivs oftast direkt inom , . Handikapporganisationerna är däremot ofta inblandade i lednings-, projekt-, eller referensgrupper. Projekten innebär dock sällan att organisationerna erhåller statsbidrag. Inom , , finns s.k. otraditionella medel för nyskapande verksamhet. finns 50 miljoner avsatta och en del av dessa medel är avsedda för projekt som berör personer med arbetshandikapp. var det dock endast ett projekt som genomfördes av en handikapporganisation; HSO i . Projektet drevs tillsammans med arbetsförmedlingen och beviljat bidrag uppgick till . Kommuner bedriver ofta projekt inom området. Inom arbetsmarknadsområdet finns även EU-medel att söka. Det är dock ovanligt att någon handikapporganisation är huvudman för ett sådant projekt. Värt att notera är också att det alltid i dessa sammanhang är fråga om delfinansiering från EU, varför sökande organisationer måste ha relativt god egen ekonomi. Handikapporganisationerna är främst berörda av medel från Europeiska socialfonden och där av mål 3 samt gemenskapsinitiativen Employment och Adapt. Mål 3 syftar till att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslöshet och stödja personer som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden och det administreras av AMS.24 Inom mål 3 har fem projekt beviljats till handikapporganisationer . Det totala beloppet uppgår till . Flera av projekten löper och disponeras . Gemenskapsinitiativet Employment har till syfte att genom utvecklingsprojekt öka jämställdheten på arbetsmarknaden samt förbättra möjligheterna till arbete för arbetshandikappade, utsatta grupper och ungdomar.25 Gemenskapsinitiativen är transnationella, vilket innebär att projekten genomförs i partnerskap med liknande projekt i minst två andra medlemsländer. 24Prop 1998/99:1, utgiftsområde 14 s.54. Samhällets stöd till handikapprörelsen 77 Under Employment finns Horizon som ger medel till projekt på handikappområdet. Vid senaste ansökningstillfället, 1997, erhöll 23 projekt medel. Endast ett projekt drivs av en handikapporganisation och beviljat bidrag uppgick till . Egeninsatsen i projektet var , vilket illustrerar att EU- medel inte går att söka utan en betydande egen ekonomisk satsning. Standardiseringen i , SIS, har statliga bidrag till bl.a. främjandeprojekt. disponeras för olika ändamål av . erhöll tre handikapporganisationer projektmedel inom standardiseringsområdet på sammanlagt . 78 Samhällets stöd till handikapprörelsen ger via SIDA stöd till SHIA som är en ramorganisation med 16 handikapporganisationer som medlemmar. SHIA ger bidrag för projekt i utvecklingsländer. Organisationerna söker som regel medel från SHIA, som beviljar av projektkostnaden och resterande finansieras av organisationen som driver projektet. För är anslaget från SIDA . ger bidrag till produktion av videogram på teckenspråk. Verksamheten drivs av genom Dövas TV. Bidraget uppgår till . utbildningsstöd, SISUS, ger bidrag för anpassning av studiematerial inom folkbildningen för personer med synskada och dövblinda. Bidraget, som är ett verksamhetsbidrag, administreras av och uppgick till . vid , , ansvarar för fördelning av statsbidrag till folkhögskolelagd teckenspråksutbildning, tolkutbildning för döva, dövblinda och vuxendöva samt teckenspråkslärarutbildning. Bidraget uppgår till . Många handikapporganisationer har helt fristående ungdomsförbund som erhåller egna bidrag från . Dessa bidrag uppgick till cirka 3.8 miljoner . I en del handikapporganisationer är ungdomsrörelsen en del av huvudorganisationen. Bidrag till dessa har utgått med . Medlen är öronmärkta för ungdomsavdelningen och är därför inte medtagna i sammanställningen. avsätter vissa mindre projektmedel främst till organisationer som arbetar på skolområdet. erhöll i projektmedel. Samhällets stöd till handikapprörelsen 79 För att få en helhetsbild av det samhällsstöd som handikapporganisationerna erhåller är det av stor vikt att undersöka vilket stöd organisationerna får från kommuner och landsting. Utredningen har sammanträffat med och , gjort en enkät till landstingen avseende deras bidrag samt med hjälp erhållit uppgifter om bidragsgivningen i 29 av landets kommuner. Någon samlad statistik kring bidragsgivningen i landstingen eller kommunerna finns inte. Genom enkäten till landstingen anser sig utredningen ha erhållit en god bild av bidragsgivningen till handikapporganisationerna i landstingen. Vad gäller kommunerna har utredningen valt att inte redovisa beräkningar liknande dem som redovisas avseende landstingens bidrag. Landstingen har besvarat några frågor om sina bidrag till handikapporganisationerna. Svar har inkommit från 20 av de 21 landstingen. Variationerna mellan bidragen i de olika landstingen är stora, en variation som inte enbart beror på befolkningsunderlaget. En sammanställning visar att två landsting (och ) gav ett bidrag som motsvarade per invånare. Sex landstingsbidrag understeg per invånare. (, , , , och ). Medelvärdet av bidragen redovisas nedan. Medelvärde bidrag: , högst 33 000 000 och lägst . Summa: (20 landsting) Antal organisationer som erhåller bidrag redovisas nedan. I har en sammanslagning skett och flera länsföreningar av samma organisation erhåller bidrag. Antalet organisationer där är 90, och detta landsting är därför inte medräknat i medelvärdet nedan. Medelvärde antal organisationer som erhåller bidrag: 34, max 43 och min 25. Landstingen har olika regler för sina bidrag. Många säger att ett kriterium för att överhuvudtaget komma i fråga är att riksorganisationen 80 Samhällets stöd till handikapprörelsen Det är 14 av 18 svarande () som uppger att de följer de statliga reglerna. Övriga har egna regelverk. Även de som har kravet på att huvudorganisationen skall ha statligt bidrag för att landstingsbidrag skall beviljas har ofta ytterligare kriterier för att avgöra vilka organisationer som skall få bidrag och hur högt det skall vara. Kriterierna är i huvudsak följande; krav på minsta medlemsantal, viss täckning inom länet, bedömning av verksamhetens omfattning. Några få, tre stycken, anger att de endast räknar medlemmar som har funktionshinder när de fördelar bidraget. Landstingen har tillfrågats om de anser att det finns några problem i samband med fördelningen av bidraget. Det var 15 landsting som svarade på frågan, och 12 av dem ansåg att det finns problem. Som problem angav tre fjärdedelar att landstingsanslaget varit låst och att antalet organisationer som söker ökar. Utredningen har med hjälp av erhållit uppgifter om bidragsgivningen i 29 av landets 289 kommuner. Då underlaget är mycket litet har utredningen valt att inte göra samma form av beräkningar som redovisats ovan vad gäller landstingens bidrag. Av underlaget framgår att kommunerna har mycket olika regler för sin bidragsgivning till handikapporganisationerna. Många kommuner har inte särskilda bidragsregler för handikapporganisationerna utan har samma regler för bidragsgivning till hela föreningslivet i kommunen. Utredningens uppfattning är att bidragsgivningen till handikapporganisationerna i kommunerna styrs av en bedömning av den verksamhet som organisationen bedriver i kommunen och inte av vilken typ av organisation det är fråga om. Ingen av de svarande kommunerna har uppgivit att det krävs att riksorganisationen har statsbidrag för att den lokala organisationen skall erhålla bidrag. I flertalet av kommunerna beräknas bidraget enligt grundbidrag, medlemsbidrag och hyreskostnader. Även kriterier som aktivitetsstöd, investeringsstöd och föreningens ekonomi förekommer dock. 6Förhållandena i övriga nordiska länder – kort översikt Handikapporganisationerna i har en lång tradition med flera likheter men även med flera olikheter. Samma sak gäller det statliga stödet till handikapporganisationerna i de olika nordiska länderna. Samtliga nordiska länder stödjer sina handikapporganisationer med ekonomiska medel. I två av länderna, och , kommer det ekonomiska stödet från spelverksamhet medan det i övriga länder ges stöd i form av direkta statsbidrag. I samtliga länder förutom är det statliga stödet till handikapporganisationerna reglerat i lag eller förordning. I flera av länderna; , och , pågår eller har pågått en översyn över bidragen till organisationerna. Det antal organisationer som erhåller bidrag varierar, från 9 organisationer till 99.26 Vad gäller formerna för medlens fördelning är det i Fordelningsnemnda for tilskudd til funksjonshemmedes organisasjoner som ansvarar för beredning och beslut av fördelningen av medlen. I nämnden finns representanter från organisationerna och beslutet kan överklagas till Sosial- och Helsedepartementet. I är det efter hörande av som beslutar om bidragets fördelning. I är det , , som bereder ärendena och lägger fram förslag till Social- och som fattar beslut i ärendet. I finns representanter från PAF´s medlemsföreningar. På fattas beslutet om fördelningen av statsbidragen till handikapporganisationerna på departementsnivå. I är det som bereder organisationernas ansökningar och lägger fram förslag till beslut om fördelningen. Det är därefter regeringen som fattar beslut i ärendet. I erhåller () direkta statsbidrag. 82 Förhållandena i övriga nordiska länder - kort översikt Bidragssystemet i är dock under utredning, ändringar väntas . Även samarbetsorganet för små och mindre kända handikappgrupper, Fellesorgansasjon for små og sjeldne grupper funksjonshemmede () erhåller direkta statsbidrag för sin verksamhet. I fördelas bidraget mellan , DSI och samarbetsorganet för små och mindre kända handikappgrupper Kontaktudvalget till Mindre Sygdoms- och Handicapföreninger, KMS. Det finska samarbetsorganet, Handikappforum, erhåller inte direkt bidrag till sin verksamhet. Organisationerna turas dock om att ha ansvar för samarbetsorganets sekretariat och den organisation som ansvarar för sekretariatet erhåller extra bidrag för merkostnaderna. Något samarbetsorgan för små och mindre kända handikappgrupper finns inte i . I erhåller samarbetsorganet, HSO, direkt bidrag till sin verksamhet. och mindre kända handikappgrupper erhåller dock inte bidrag i . Någon rättvis jämförelse mellan storleken på bidragen till handikapporganisationerna i de olika nordiska länderna låter sig inte göras då ländernas bidragssystem är uppbyggda på olika sätt. Utredningen har inhämtat skriftliga och muntliga uppgifter från , och . Utredningen har även inhämtat uppgifter från Nordiska Samarbetsorganet för Handikappfrågor, NSH. Genomgången av stöden är schematisk. Redogörelsen fokuserar på hur det ekonomiska stödet till handikapporganisationer fungerar och i viss mån om det finns planer på förändringar. Utredningens beskrivning av situationen begränsar sig till de uppgifter som presenterats av de departementsrepresentanter samt representanter från NSH som utredningen varit i kontakt med och erhållit material från. Detta innebär att beskrivningarna i viss mån har blivit olika heltäckande och olika långa. I är det Fordelningsnemnda for tilskudd til funksjonshemmedes organisasjoner som ansvarar för statsbidragen till handikapporganisationer. Fordelningsnemnda lyder under Sosial- och Helsedepartementet som även tillsätter nämndens ledamöter. I nämnden finns representanter från handikapporganisationerna. Förhållandena i övriga nordiska länder - kort översikt 83 De huvudsakliga statliga bidragen till handikapporganisationerna är bidrag till handikapporganisationers allmänna verksamhet, bidrag till verksamhet för funktionshindrade i regi av olika frivilligorganisationer, bidrag till lokal och regional verksamhet för funktionshindrade samt bidrag till handikapporganisationernas likemannsarbeid. Statsbidragen till handikapporganisationernas allmänna verksamhet är avsedda för rikstäckande handikapporganisationers kostnader för administration, praktiskt arbete och medlemsaktiviteter. För att en organisation skall anses utgöra en bidragsberättigad handikapporganisation måste följande villkor vara uppfyllda: ·Organisationen är av och för funktionshindrade eller av anhöriga till funktionshindrade som har svårt att själva tillvarata sina egna intressen ·Medlemmarnas funktionsnedsättning skall innebära en konflikt mellan medlemmarnas förutsättningar och samhällets krav på funktioner inom områden som är väsentliga för att etablera och upprätthålla människors självständighet och sociala tillvaro. ·Organisationen skall vara representativ för den grupp handikappade den företräder. ·Organisationen skall vara en intresseorganisation som arbetar för funktionshindrades fulla delaktighet och lika ställning i samhället. ·Organisationen skall ha medlemmar från hela landet ·Organisationen skall bygga på individuellt medlemskap och stå öppen för alla som till hör dess målgrupp ·Organisationen skall vara demokratiskt uppbyggd. ansågs 99 handikapporganisationer uppfylla kraven för att erhålla statsbidrag till sin allmänna verksamhet. De bidragsberättigade organisationerna erhöll sammanlagt i statsbidrag till sin allmänna verksamhet. Enligt en fördelningsmodell erhåller organisationerna ett lika stort basbelopp (av det sammanlagda anslaget), ett belopp för antalet medlemmar samt ett skönsmässigt belopp. Det skönsmässiga beloppet reflekterar graden och omfånget av funktionshindret och den merkostnad detta innebär samt graden av lokal och regional verksamhet. Förutom statsbidrag till handikapporganisationers allmänna verksamhet kan frivilligorganisationer som bedriver verksamhet för funktionshindrade erhålla statsbidrag från två särskilda anslag. Organisationer som inte uppfyller villkoren för att erhålla bidrag som handikapp-organisation kan erhålla statsbidrag till olika projekt för funktionshindrade, tex. Verksamheten måste dock omfatta deltagare från fler än tre fylker (län). 84 Förhållandena i övriga nordiska länder - kort översikt organisationer som skall ordna lokala projekt för funktionshindrade erhålla statsbidrag. Med lokala projekt menas projekt som omfattar deltagare från maximalt tre fylker. Projekt som genomförs av funktionshindrades egna organisationer prioriteras. Förutom ovan nämnda anslag finns statsbidrag till handikapporganisationers likemannsarbeid, vilket innebär hjälp, stöd och vägledning som ges från funktionshindrad till andra personer med samma funktionshinder. Arbetet skall vara frivilligt, oavlönat och kan ske från en person till en annan eller i grupper. Statsbidraget kan enbart erhållas av handikapporganisationer som uppfyller kraven för bidrag till sin allmänna verksamhet. Vad gäller FFO, erhöll det . Även erhöll direkt bidrag på . Det norska bidragssystemet är liksom det svenska under utredning. Beslut om eventuella förändringar i systemet väntas tas . Under utredningens gång har de olika delarna i stödet diskuterats, liksom det direkta bidraget till samarbetsorganen, en gräns för minsta antal medlemmar samt en gräns för lägsta medlemsavgift. I får handikapporganisationerna bidrag till sin verksamhet genom att erhålla en del av överskottet från den spelverksamhet som drivs i regi av /S. När Dansk Tipstjenste A/S inrättades 1948 genom lagen Lov om visse spil, lotterier och vaeddemål beslutades att överskottet skulle tillfalla idrotten, kulturen, välgörenhet och andra allmännyttiga ändamål.27 var medlen fördelade på 14 fonder, däribland tre fonder till det sociala området. Dessa tre fonder var fonden till DSI (den danska motsvarigheten till HSO), fonden till Övriga landstäckande allmännyttiga organisationer och fonden till Andra allmännyttiga ändamål. De tre fonderna utgjorde tillsammans av de totala medlen från spelverksamheten. Fonden till DSI var avsedd för fördelning mellan medlemsföreningarna i DSI och eventuellt andra organisationer som fungerar som intresseorganisationer för funktionshindrade, kroniskt sjuka m.fl. fördelade medlen efter förslag från DSI. Bidragen var avsedda för den löpande driften av organisationernas verksamhet. Bidragsberättigade organisationer var rikstäckande organisationer, som hade existerat mellan 3–och under den tiden 27 Lov nr 278 af Förhållandena i övriga nordiska länder - kort översikt 85 minst haft ett medlemsantal mellan 300–500 medlemmar. I vissa fall kunde undantag från kravet på minsta medlemsantal göras. Fonden till övriga rikstäckande allmännyttiga organisationer fördelades till humanitära, sociala, kyrkliga, mellanstatliga och allmännyttiga ändamål. Statsbidrag gavs till organisationer som var juridiska personer, hade funnits , var rikstäckande eller hade till syfte att bli rikstäckande samt var hemmahörande i . Härutöver skulle organisationen ha haft en omsättning och en verksamhet av relativt omfattande slag. Genom denna fond erhöll sådana organisationer inom det sociala området statsbidrag som inte kunde erhålla statsbidrag via DSI-fonden. Statsbidrag fick användas till den löpande driften av organisationerna. Fonden för andra allmännyttiga ändamål fördelade enligt praxis bidrag till konkreta projekt såsom t.ex. rekreationsverksamhet och social verksamhet. Medel gavs normalt inte till organisationernas löpande driftskostnader. De rikstäckande handikapporganisationer som erhöll stöd från DSI-fonden och fonden till övriga rikstäckande organisationer kunde även erhålla stöd från fonden till andra allmännyttiga ändamål. För att erhålla stöd krävdes att organisationerna inlämnade årsberättelser och redovisning av sina räkenskaper samt att föreningen hade existerat . ändrades Lov om visse spil, lotterier och vaeddemål.28 Ändringen innebär att medlen från spelverksamheten fördelas på de olika fackministerierna, istället för som tidigare på , för fördelning ut till organisationer, projekt etc. tilldelas som skall användas för att stödja frivilliga organisationers arbete. Genom ändringen i lagen sker en omfördelning av projektmedel till fasta fonder av statsbidrag till organisationerna. Organisationerna kan dock även i fortsättningen i begränsad utsträckning ansöka om projektbidrag. Av de som förfogar över som fondmedel ingår fyra olika fonder. ·fonden till rikstäckande frivilliga sociala organisationer ·fonden till särskilda sociala ändamål Fonden till handikapporganisationerna har som ändamål att stärka de rikstäckande organisationernas och föreningarnas arbete på det sociala området. Fonden vänder sig till de organisationer och föreningar som tillvaratar funktionshindrade människors intressen och i vilka människor 28 Aendringslov nr 438 af . 86 Förhållandena i övriga nordiska länder - kort översikt med funktionshinder möts och arbetar för att göra något för sig själva och andra. I fonden finns medel om . erhåller det danska samarbetsorganet, DSI och smågruppsparaplyet, Kontaktudvalget til mindre Sygdoms- og Handicapföreninger (KMS) 63 300 000 respektive . Resterande del, erhåller Socialminsteriet för administration av bidraget. Samarbetsorganen fördelar sin del av bidraget mellan sina medlemsorganisationer. Fonden till äldreorganisationer har till ändamål att stödja organisationer som har äldre som medlemmar och som arbetar för att tillvarata äldre människors intressen samt gör en social insats för äldre. I fonden finns medel om . Fonden för rikstäckande frivilliga sociala organisationer har till ändamål att stödja rikstäckande frivilligorganisationer som har ett socialt ändamål och särskilt stödja organisationer som har särskilt fokus på att främja frivilliga sociala insatser. I fonden finns medel om . Fonden för särskilda sociala ändamål syftar till att bidra med konkreta utgifter såsom bl.a. extraordinära utgifter som inte kan täckas via organisationens eller föreningens allmänna budget, bidrag till föreningar som inte uppfyller kravet på att vara rikstäckande samt utgifter som berör ett större antal organisationer. Sökande organisation bör var en frivilligorganisation, förening eller liknande med ett socialt syfte. Fonden skall kunna användas till särskilda initiativ och projekt. I erhåller handikapporganisationerna stöd till sin verksamhet genom att erhålla en del av överskottet från den spelverksamhet som bedrivs i () regi. PAF bildades som en organisation med syftet att anskaffa medel för frivilligorganisationer. PAF´s verksamhet regleras i Lotterilagen29 och Penningautomatförordningen.30 PAF har ensam tillstånd att bedriva penningautomatverksamhet. Avkastningen av spelverksamhet utdelas som understöd till organisationer som är verksamma på social- och hälsovårdens område. Understöden skall användas för främjande av hälsa och social välfärd. Understöd beviljas, efter prövning, allmännyttiga föreningar och stiftelser som har rättsförmåga och är 29Finlands författningssamling, FFS, 1965/491. 30FFS 1967/676. Förhållandena i övriga nordiska länder - kort översikt 87 införda i förenings- eller stiftelseregistret. Enligt Penningautomatförordningen kan understöd beviljas organisationer som är verksamma inom något av följande områden (summorna avser fördelningen i finska mark ): ·Folkhälsoarbete, 336 517 000 ·Barnskyddet, 114 839 000 ·Vård av sinneshandikappade (syn- och hörsel), 111 958 000 ·Åldringsvård, 358 356 000 ·Invalidvård, 412 360 000 ·Ungdomsfostran, 36 295 000 ·Katastrofberedskap, 26 224 000 ·Semesterverksamhet, 91 449 000 ·Nykterhetsarbete och vård av missbrukare, 57 002 000 Till hör ordförande, två viceordföranden och 11 övriga medlemmar. Regeringen förordnar ordföranden, första viceordföranden och fem övriga medlemmar. I styrelsen ingår alltid en representant från Social- och hälsovårdsministeriet, en från och en från .