sou · GNB3120d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Xenotransplantation: international policy issues, International Issues in Transplantation Biotechnology, including the use of Non-human Cells, Tissues and Organs (workshop, 1998), Proceedings, , 1999 (medarbetare . Ändringar i djurskyddslagen (DS 1997:11), , , 1997. En kommentar, , , 1998. Översyn av epizootilagstiftningen. , Rapport 1997:11, , 1997. Referenser till särskilda kapitel Kapitel 3 Allmänt om xenotransplantation A history of transplantation immunology. Academic Press, 1997. Kapitel 4 avsnitt 4.2 Allotransplantation - tidiga erfarenheter in Medicine Tissue Transplants. The Nation 1965, 358-362. Kapitel 6 avsnitt 6.1 Den immunologiska reaktionen vid xenotransplantation och möjligheter att påverka denna Factors in discordant xenograft survival. Transgenic pigs expressing human CD59 and decay- accelerating factor produce an intrinsic barrier to complement-mediated damage. Transplantation 1997; 63: 149-155. , , Platt J.L. & , eds. , : , 1997. Lawson H.L., Platt J.L. Molecular barriers to xenotransplantation. Transplantation 1996; 62: 303-310. Parker et al. Transplantation of discordant xenografts, a challenge revisited. Immunology Today, 1996; 17: 373-378. hDAF transgenic pigs organs: are they concordant for human transplantation. Xeno 1996; 4: 50-54. Vårt fantastiska immunförsvar. Avsnitt 6.2 Fysiologiska särdrag hos gris som kan ha betydelse vid xenotransplantation , , : Appleton & , 1999. . Evolutionary obstacles to xenotransplantation. In: , , Platt J.L. & , eds. , : , 1997: 716–735. Genetics of morphological traits and inherited disorders. In: Rotschild M.F. & Ruvinsky A., eds. The genetics of the pig. , UK: University press, 1998: 71-104. & Schook L. B., eds. Advances in Swine in . : Plenum press, 1996. Avsnitt 6.3 Smittrisk vid xenotransplantation Uncertainty in xenotransplantation: Individual benefit versus collective risk. Nature Medicine 1998; 4:141-144. . et al. Xenotransplantation and the risk of retroviral zoonosis. Trends in microbiology 1998; 6: 411-415. Last chance to stop and think on risks of xenotransplants. Nature 1998; 391: 320-. Chant K. et al. Probable Human Infection with a Newly Described Virus in the Family Paramyxoviridae. 1998; 4: 273-275. E. et al. Xenotransplantation and xenogeneic infections. J 1995; 333:1498-1501. Ethics of Xenotransplantation: Animal Issues, Consent, and Likely Transformation of Transplant Ethics. World J. Surg 1997; 21: 975-982. A. Xenosis and xenotransplantation: Addressing the infectious risks posed by an emerging technology. 1997; 51, Suppl 58: 41-45. Heneine W. et al. No evidence of infection with porcine endogenous retrovirus in recipients of porcine islets cell xenografts. ; 352: 695-699. Försiktig optimism om xenotransplantationer. 1998; 95:1283-1286. Loos et al. Analysis of transmission of porcine endogenous retrovirus in a pig-to-cynomolgus xeno-kidney transplantation model. Society of Transplantation (AST) 18th Annual meeting/The () 25th Annual Meeting 1999. Löwer R. et al. The viruses in all of us: Characteristics and biological significance of human endogenous retrovirus sequences. Sci 1996; 93: 5177-5184. . et al. Screening donors for xenotransplantation. Transplantation 1994; 57:1462-1465. Paradis K. et al. Search for Cross-Species transmission of porcine endogenous retrovirus in patients treated with living pig tissue. Science 1999; 285:1236-1241. . et al. Infection of human cells by an endogenous retrovirus of pigs. Nature Medicine 1997; 3: 282-286. Sikorski R. et al. Xenotransplanters Turn Xenovirologists. Science 1997; 276:1893. Proviruses pose potential problems. Nature 1997; 386:126- 127. A novel virus in swine is closely related to the human hepatitis E virus. Sci 1997; 94: 9860-9865. Inget svenskt moratorium för transplantationsförsök. 1998; 95:1220. Kapitel 7 Djurskyddsmässiga utgångspunkter H. and . A., eds. Collected works of . An introduction to the principles of morals and legislation. : The Athlone press, 1970. Ehtische überlegungen zur Xenotranplantation. 1999; 106: 149-154. Second report on priorities for research and development in farm animal welfare. MAFF (, Fisheries and Food), Tolworth, UK, 1993. Research ethics in practice. : bokbinderi AB, 1993. Heineine W., ., Switzer W. M. et al. No evidence of infection with porcine endogenous retrovirus in recipients of porcine islet cell xenografts. ; 352: 695-699. Jamieson D. and Regan T. On the ethics of the use of animals in science. In: , Gendin S. and Kleiman L., eds. Ethical issues in scientific research. & : , Inc, 1994: 267-302. . and Brem G. Transgenic approaches to the increase of disease resistance in farm animals. 1998; 17: 365-378. J., Cozzi, E., Vial C. M. et al. Improved renal function and fewer rejection episodes using SDZ RAD in life-supporting hDAF pig to primate renal transplantation. The () 18th Annual meeting 1999. Paradis K., ., Long Z. et al. Search for Cross-species transmission of porcine endogenous retrovirus in patients treated with living pig tissue. Science 1999; 285: 1236-1241. ., Patton G. S., Takeuchi Y. et al. No evidence of pig DNA or retroviral infection in patients with short-term extracorporeal connection to pig kidneys. ; 352: 699-701. Are our primate cousins conscious. Science 1999; 284: 2073-2076. The case for animal rights. Berkely, : , 1983. The Frankenstein Syndrome: Ethical and social issues in the genetic of animals. : , 1995: 181. Animal and human welfare - are they the same kind of thing? A, Animal Sci. 1996; Suppl. 27: 11-15. : Avin books: 1975. Det stora sammanhanget. Moderna svenskars syn på människans plats i naturen. : Bokförlaget , 1995. M., Bhatti F. N. K., Ostlie D. J. et al. Prolonged survival of orthotopic cardiac xenografts in an hDAF transgenic pig-to-baboon model. The () 18th Annual meeting 1999. . och Vallgårda J. Serogrisproduktion – presentation, definition och kravlista. 1993; 45: 733-735. Kapitel 8 Forskning och utveckling i med inriktning på xenotransplantation Real J. Lhomme et la bête., : Stock, 1999 Kapitel 10 Rättsliga utgångspunkter Convention for the Protection of Human Rights and Dignity of the Human Being with regard to the Application of Biology and Medicine: Convention on Human Rights and Medicine, Oveido 4.IV.1997, ETS/164 (Europakonvention om mänskliga rättigheter och biomedicin). Djurförsök (SOU 1998:75). Betänkande av utredning om alternativa metoder till djurförsök och försöksdjursanvändningens omfattning m.m. 1998. Ethical Principles and Guidelines for the Protection of Human Subjects of Research (), OPRR Reports, 44 Federal Register () 23192-97. Kroppen efter döden (SOU 1992:16). Betänkande av , 1992. 1997/98:108 Hälsodata- och vårdregister. - hög tid för bankinspektion?, Förvaltningsrättslig tidskrift 6/98, s. 303-333. Mänskliga rättigheter och biomedicin - om konvention och svensk rätt, Särtryck ur Juridiska Fakultetens i årsbok, årgång 7, 1997, s. 311-350. Kapitel 11 Internationella förhållanden Draft Guidance Notes on Biosecurity considerations in relation to Xenotransplantation, UKXIRA, 1999. Draft Report of the of the UKXIRA, 1999. Guidance on making proposals to conduct Xenotransplantation on Human Subjects UKXIRA, . Home Office Draft Code of Practice for the housing and care of Pigs intended for use as Xenotransplantation Source Animals, , 1999. Proposed Canadian Standard for Xenotransplantation, 1999. Report of WHO Consultation on Xenotransplantation (WHO/EMC- /ZOO/98.2). The Spanish Guidelines on Xenotransplantation, Spanish Xenotrans- plantation Subcommittee, . on Xenotransplantation (se kap. 13). Xenotransplantation: Guidance on Infectious Disease Prevention and Management (WHO/EMC/ZOO/98.1). : , Report No. 1998/01E, Rijswijk, 1998. Kapitel 12 Risker - en allmän bakgrund C. Cholera, cows, and contaminated land: virtual risk and the management of uncertainty, i Bate R.,ed. 1997, s. 285-314. Hinder och svårigheter i riskkommunikation, i Diffusa risker, (red. ), 95:11, 1995, s. 85-91 (Cit. Some Notes on Related to Risk, i . och , eds. Future Risks and , , 1994, s. 79-91. Information från Riskkollegiet, Skrift nr 3, 1993. of uncertainty and risk, Diss. Public Policy and Public Health: coping with potential disaster, i Bate R. ed., What Risk?, , 1997, s. 221-241. The Psychology of Risk Characterisation, i . och . eds., Future Risks and , , 1994, s. 125-139. Fischoff, B. Communicating unto others..., Reliability Safety 59 (1998) 63-72. Genteknik - en utmaning (SOU 1992:82), Betänkande av Genteknik- beredningen, s. 90-103. Den riskabla riskbedömningen, i Risk, bioteknologi och etik - rapport från Nordiskt utskott för etik inom bioteknologi, Nordiske Seminar- og Arbejdsrapporter 1992:503, s.35-43. Kunreuther H. and Slovic P. eds., Challenges in Risk Assessment and , The of Political and Social Science volym 545 (1996). Hur riskabel är en risk?. Medicinsk Vetenskap&Praxis, Information från SBU nr 4/1997 s. 1-2. Perception of uncertainty: Lessons for risk management and communication, i - Scientific Uncertainty and it´s Influence on the Process, , 1996, s. 163-181. Kunskapsrisk, utfallsrisk och moraliskt instabila beslut i Risk, bioteknologi och etik - rapport från Nordiskt utskott för etik inom bioteknologi, Nordiske Seminar- og Arbejdsrapporter 1992:503, s. 49- 69. och . Epistemic Risk: the Significance of Knowing what One Does Not Know, i . och . eds., Future Risks and , , 1994, s. 37-62. Okunnighetens risker, i Amalgamfrågan, Forsknings- rådsnämndens rapport, 1998, s. 11-21. Varför skall vi minnas våra beslut?, i . red., Huvudinnehåll. Tolv filosofiska uppsatser, 1993, s. 189-205. . Perceptions of Risk: Paradox and Challenge, i . och . eds., Future Risks and , , 1994,, s. 63-78 (Cit. och Fineberg H.V. eds., Understanding risk. Informing Decisions in a , , (), , 1996. Kommunikation om mer eller mindre diffusa risker, i Diffusa risker, (red. ), 95:11, 1995, s. 92-118 (Cit. Att veta vad man gör. Studier i riskhantering, , 1993. Kapitel 13 Undersökningar om inställning till xenotransplantation Executive Summary Public and Professional Attitudes Toward Xenotransplantation and Other Options to Increase Organ Availability. Prepared by , Inc. (), , VA 1997. Arundell M.A., . The acceptability of pig organ xenografts to patients awaiting a transplant. Xenotransplantation 1997; 4: 62-66. Belluci S., Bondolfi A., Hüsing B., Rüegsegger A. In: Xenotransplantation: Scientific Frontiers and Public Policy. of Sciences 1998; 862: 155-65. Biotechnology and Public Concerted Action group. Europe ambivalent on biotechnology. Nature 1997; 387: 845-847. Butier D. Poll reveals backing for xenotransplants. Nature 1998; 591: 315. L., ., . et al. Survey Results of Transplant Patients Attitudes on Xenografting. Psychosomatics 1998; 39: 379-383. European Commission, Eurobarometer 46.1. The Europeans and modern biotechnology. - , 1997. Därför gillar vi inte gentekniken, Forskning och Framsteg 1997; 6: 11-15. Julvez J., Tuppin P., in of response to xenotransplantation. ; 353: 726. The Boundless Body: Cultural Perspectives on Xenotransplantation. Ethnos 1999; 64: 5-31. Patienters tankar om transplanterade grisceller. Forskning och Framsteg 1998; 8: 29-31. Macer D. and colleagues. Attitudes to Biotechnology in and in 1997 (Eurobarometer Survey). Mohacsi P.J., Blumer C. E., Quine S., . Aversion to Xenotransplantation. Nature 1995; 378: 434. J., , , Tiller D.J. Patients attitudes to xenotransplantation. ; 349: 1031. J., , Quine S., Attitudes to Xenotransplantation: Scientific Enthusiasm, Assumptions and Evidence. , 1998; 3: 2, 38-45 , Melltorp G., . Surveys on attitudes to euthanasia and the difficulty of drawing normative conclusions. NKF Survey Reveals Positive Feelings on Animal-To-Human Transplants. Dialysis and Transplantation 1995; 12: 677. Animal-to-Human Transplants: the ethics of xenotransplantation. Okada-Takagi M., . The Quality of life in transplanted patients and their thoughts about ethical issues. 1993; 12: 12-30. Att överskrida gränser. Om xenotransplantation, risker, värderingar och människouppfattning. VEST 1998; 11: 31-60. Blod är tjockare än vatten. 1997; 94: 2098- 2102. . Giving and taking - to whom and from whom? Peoples attitudes toward transplantation of organs and tissue from different sources. Clinical Transplantation 1998; 12: 530-537. , Inc., The American Publics Attitudes Toward Organ Donation and Transplantation, conducted for The Partnership for Organ Donation, , MA, February, 1993. ; 349: 1775. Kapitel 15 Psykologiska, sociala och kulturella aspekter The boundless body: Cultural perspectives on xenotransplantation. Ethnos 1999; 64: 5-31. . Giving and taking - to whom and from whom? Peoples attitudes toward transplantation of organs and tissue from different sources. Clinical Transplantation 1998; 12: 530-537. . Exchanging spare-parts or becoming a new person? Peoples beliefs about receiving transplants of different origins. Inskickad för publikation. Kapitel 17 Etiska principer Beauchamp, T. L., Childress J. F. Principles of Biomedical Ethics, 4rd ed, : , 1994. Genteknik - en utmaning. Betänkande av Genteknikberedningen. , 1996, (1964). Forskningsetiska problem och principer i humaniora och samhällsvetenskap. Stoc kholm: Federativ, 1996. Riktlinjer för etisk värdering av medicinsk humanforskning, Forskningsetisk policy och organisation i , MFR rapport 2. : /, 1996. En skärpt och samordnad miljölagstiftning för en hållbar utveckling, SOU 1996:103. (ed), with Children: Ethics, , and Practice. : , 1986: 76-121. , J. Hälso-och sjukvårdslagen, Med kommentarer. 5 uppl, : , 1997. , S. Starting clinical trials of xenotransplantation - some ethical considerations of the early phase. Inskickad för publikation. 1999 03 26, Xenotransplantation – med exempel från njurtransplantation . priorities in clinical praxis based on cost, effects and distributive . Nordiska Hälsovårds högskolan . Överföring av organ och vävnad från djur till människa Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté tillkallas för att bedöma etiska, medicinska, juridiska och djurskyddsmässiga aspekter av överföring av organ, vävnad eller celler från djur till människa. Mot bakgrund av bl.a. den risk för spridning av smitta från djur till människa som eventuellt kan finnas skall kommittén överväga och lämna förslag till på vilka villkor kliniska försök skall få bedrivas och vilken instans som skall avgöra detta. Kommittén skall också överväga och lämna förslag till system för registrering och övervakning av de patienter som eventuellt transplanteras med organ eller vävnad från djur samt lämna förslag till vilka åtgärder som i så fall kan komma att krävas om det skulle visa sig att något smittämne, exempelvis virus överförts från djur till människa. Kommittén skall också föreslå riktlinjer för hur kontrollen av säkerhet och kvalitet på de organ och den vävnad från djur som kan komma att användas för transplantation till människa skall bedrivas. Kommittén skall dessutom föreslå riktlinjer för hur det skall avgöras vem som skall få organ eller vävnad från människa och vem som skall få organ eller vävnad från djur om användning av organ och vävnad från djur blir en realitet. Forskning och försök med s.k. xenotransplantation, dvs. överföring av organ, vävnad eller celler från djur till människa pågår på olika håll i världen. När det i det följande talas om organ från djur avses inte bara solida organ utan också vävnad eller celler från djur. I olika sammanhang förutspås att xenotransplantation inom loppet av kommer att vara vanligt förekommande. Sådana transplantationer skulle i princip lösa problemet med organbrist. får många människor som skulle behöva transplanteras vänta på transplantation. Om organ från djur skulle kunna användas skulle organ i princip alltid finnas tillgängliga för omedelbar användning. Överföring av organ från djur till människa väcker emellertid också en rad frågor, framför allt av medicinsk och etisk natur. Det gäller bl.a. risk för smittspridning mellan arter, samtyckesfrågor, principer för fördelning av organ från djur resp. organ från människa samt djurskyddsaspekter. I de modellförsök som pågår används bl.a. djur som är genetiskt förändrade (transgena djur) för att förhindra akut avstötning av djurorganet i människokroppen. Både i och i har man nu utvecklat transgena grisar. Detta är ett stort steg på vägen mot överföring av organ från djur till människa. Ett forskarlag i , knutet till ett bioteknologiföretag, har tidigare räknat med att den första tranplantationen av ett transgent grishjärta till en människa skall kunna ske . I pågår dessutom forskning där grisceller används som alternativ till humana fosterceller för patienter med Parkinsons sjukdom. Sammanlagt tolv patienter med Parkinsons sjukdom och sex patienter med sjukdom har i transplanterats med embryonal grisnervvävnad. tillhör de länder som bedriver mest forskning inom området. Sammanlagt finns 10-15 forskargrupper i . Flera av dessa projekt bedriver förutom egen forskning även verksamhet i samarbete med det engelska bioteknologiföretaget. Bland annat bedrivs i ett projekt kallat "Xenotransplantation i ". Ett första delmål för det projektet uppnåddes när en från gris utopererad njure kopplades in i en dialyspatients cirkulation. En annan forskargrupp i bedriver forskning som syftar till att använda grislevrar som temporärt stöd i väntan på transplantation av lever från människa. Vid bedrivs forskning där man utreder möjligheten att använda nervceller från gris för transplantation till bl.a. patienter med Parkinson. Vid och bedrivs forskning beträffande transplantation av insulinproducerande celler från gris. transplanterades 10 diabetiker med insulinproducerande celler framställda från grisfoster. Frågan om transplantationer av organ och vävnad från djur och hur samhället bör ställa sig till dessa har tagits upp i rapporter från och . I en rapport från det brittiska hälsoministeriet, daterad , konstateras att den brittiska regeringen bl.a. på grund av risken för spridning av smitta inte är beredd att tillstyrka försök på människa. Även inom flera internationella organisationer diskuteras frågan. I finns inte något regelverk för xenotransplantationer. Transplantationslagen (1995:831) omfattar således inte transplantation av organ från djur till människa. När det gäller tagande av organ eller annat material från djur finns dock särskilda bestämmelser om bl.a. operativa ingrepp och om användning av djur för vetenskapligt ändamål m.m. i djurskyddslagen (1988:534) och med stöd av lagen meddelade föreskrifter. Det är inte känt om det via djurorgan eller djurvävnad kan komma att överföras vissa former av virus eller andra smittämnen till människan. Här kan en jämförelse göras med BSE (galna-ko-sjukan), hiv, ebola-virus och andra liknande sjukdomar där det i vissa fall råder ovisshet om smittan kan ha förts över till människosläktet från djur men där i andra fall klara belägg finns för att det är så. Djur kan bära på sjukdomsframkallande organismer, t.ex. virus, som inte orsakar sjukdom hos dem men som hos människan skulle kunna få svåra konsekvenser. Ett virus som är harmlöst hos exempelvis grisen skulle kunna uppträda helt a nnorlunda hos människan. Överföring av organ eller vävnad från djur till människa innebär nya och svårbedömbara risker för patienten, särskilt för dem som transplanteras i det inledande experimentella skedet. Det är därför av särskild vikt att förutsättningar skapas som verkligen möjliggör ett informerat samtycke. Försök med djur är under ständig diskussion. Djurskyddsaspekter måste alltid has i åtanke. Det finns också en ambition att begränsa försöksdjursanvändningen. Under den experimentella fasen, men även den dag transplantation av djurorgan eventuellt skulle vara en vedertagen behandlingsmetod, blir det en grannlaga uppgift att avgöra vilken patient som skall få ett organ från människa och vilken som skall få ett organ från djur. I finns som tidigare nämnts inga särskilda riktlinjer för xenotransplantation. Överföring av organ eller vävnad från djur till människa rymmer emellertid frågor som har ett stort samhälleligt intresse. I enlighet med de regler som gäller i för forskning skall all forskning som innefattar försök på människa bedömas och godkännas av en forskningsetisk kommitté. Den forskningsetiska kommittén skall bl.a. bedöma att förutsättningar finns för informerat samtycke samt bedöma projektets vetenskapliga bärkraft. Det finns dock en skillnad mellan kliniska försök med xenotransplantation och andra kliniska försök. Den risk för spridning av något smittämne som kan finnas gäller naturligtvis i första hand den person som är föremål för försöket men även andra människor kan komma att smittas. Frågan om risk för spridning av smitta från djur till människa är en fråga av sådan vidd att det inte kan bedömas vara till fyllest med ett avgörande från en forskningsetisk kommitté. När det gäller risk för spridning av smitta går således en skiljelinje mellan å ena sidan grundforskning inklusive djurförsök och å andra sidan försök på människa. Utredningen skall bl.a. av det skälet överväga och lämna förslag till på vilka grunder kliniska försök skall få bedrivas och vilken instans som skall avgöra detta. Utredningen skall också överväga om det finns skäl att inrätta något system för registrering och övervakning av de patienter som eventuellt transplanteras med organ från djur och vilka åtgärder som i så fall kan komma att krävas om det skulle visa sig att något smittämne överförts från djur till människa. Speciellt viktigt är det naturligtvis att det sker en uppföljning av patienterna i det experimentella inledningsskedet. Utredningen skall också föreslå riktlinjer för hur kontrollen av säkerhet och kvalitet på de djurorgan som kan komma att användas för transplantation till människa skall bedrivas. Hit hör också att föreslå riktlinjer för registrering av givardjur samt arkivering av vävnad från dessa. Eftersom försök med xenotransplantation innebär okända och oförutsägbara risker är det av särskild vikt hur samtyckesförfarandet utformas. När det gäller frågan om samtycke skall utredningen överväga och föreslå vilka särskilda insatser som krävs för att ett informerat samtycke skall kunna inhämtas. En fråga som behöver diskuteras är huruvida det är möjligt att ge samtycke till ett behandlingsförsök som inte bara kan ge konsekvenser för den transplanterade personen utan kanske också för andra människor. En annan fråga är om barn bör få delta i försök med xenotransplantation. Det har också diskuterats att samtycke till transplantation av organ från djur bör lämnas innan man är allvarligt sjuk. Utredningen skall också föreslå riktlinjer för hur det skall avgöras vem som skall få organ från människa och vem som skall få organ från djur om användning av organ från djur blir en realitet. Internationella rapporter visar att många människor kan tänka sig att acceptera organ från gris men däremot inte från primater, exempelvis apor. Detta hindrar inte att frågor kan resas om användning av organ från djur till människa. Utredningen skall därför skaffa sig kännedom om vilka attityder människor kan tänkas ha till överföring av organ från djur till människa och hur enskilda individer som transplanterats med organ från djur kan tänkas reagera. Utredningen skall även undersöka de djurskyddsmässiga problem som kan uppstå i samband med att djur används för xenotransplantation. Särskilt skall härvid utredas hur en sådan användning kan förenas med djurskyddslagens bestämmelser. Överhuvudtaget bör frågan behandlas utifrån vårt synsätt på djur. Detta kan gälla etiska aspekter t.ex. om det är försvarbart att hålla djur som "reservdelar". Det kan även gälla olika praktiska uppfödningsaspekter. Det finns ett behov av internationell konsensus om vilka risker som är förknippade med xenotransplantation. Kommittén skall mot den bakgrunden hålla sig underrättad om debatt och ställningstaganden i andra länder och inom internationella organisationer.