sou · GNB339d2 · 2000-01-01 00:00:00 — För att göra utbildningen tillgänglig är det viktigt att utbildningsan- ordnaren har kunskap om vilka insatser som krävs för att tillgänglighet ska uppnås. Utbildningsanordnaren måste veta vilka stödåtgärder som behövs och till vilken instans han/hon ska vända sig för att lösa eventuella problem. Ytterligare ett krav är att anordnaren själv har möjlighet att finansiera stödåtgärder som ingen annan instans finansierar. Utbildningsanordnarens ansvar för rekrytering och vägledning är av stor betydelse. Utbildningsanordnaren måste här gå individen till mötes i individens ansträngningar att närma sig utbildning. Ett nyckelord för att tillgänglighet ska råda i utbildningssituationen är framförhållning. Utbildningen bör vara tillgänglig redan innan den studerande påbörjar sin utbildning. Risken finns annars att den stude- rande förlorar utbildningstid i väntan på hjälpmedel, pedagogiskt stöd, ombyggnationer eller andra aktiviteter som krävs för att förbättra till- gängligheten. Det är därför viktigt att utbildningsanordnaren redan vid ansökan ger möjlighet att anmäla eventuella behov av stödåtgärder i utbildningssituationen. Framförhållning från den undervisande lärarens sida kan underlätta inlärning för många funktionshindrade. Utbildningsanordare som har på förhand fastlagda rutiner och sys- tem för hur man tar emot studerande med funktionshinder har bättre förutsättningar att kunna göra utbildningen tillgänglig. Ett problem är att det på utbildningsenheter med ett litet antal studerande ofta är ovanligt med studerande med funktionshinder. Det kan innebära att utbild- ningsanordnaren inte har kunskaper om att utbilda personer med funk- Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen 321 tionshinder och inte heller handlingsberedskap inför de stödinsatser som kan behövas. Studerande med funktionshinder har på samma sätt som alla andra vuxenstuderande själva ett ansvar för att utbildningen ska fungera. Det huvudsakliga ansvaret att göra utbildningen tillgänglig ligger dock på utbildningsanordnaren. Utbildningsanordnaren ansvarar för fysisk till- gänglighet i undervisningslokalerna, pedagogiskt stöd och andra över- gripande stödåtgärder. Det är viktigt att den studerande kan koncentrera sig på studierna, och inte behöver ödsla tid och kraft på att få saker utanför själva utbildningssituationen att fungera. Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder 323 12Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder? I detta kapitel görs en sammanställning av statistik som beskriver för- hållanden som har betydelse för deltagande i vuxenutbildning för män- niskor med funktionshinder. Den tillgängliga statistiken över omfatt- ningen av människor vars funktionshinder ger handikappande konsek- venser i utbildningssituationen är osäker. Någon heltäckande undersök- ning av detta har inte gjorts utan man får använda flera olika undersök- ningar. Då undersökningarna är gjorda utifrån olika utgångspunkter, definierar funktionshinder på olika sätt och dessutom innehåller olika grupper av funktionshinder ger de ingen entydig bild. Syftet med redovisningen nedan är dels att beskriva hur vanligt fö- rekommande det är att människor har ett funktionshinder som kan utgöra ett hinder i vuxenutbildningssammanhang, dels att beskriva skillnader i sysselsättningsnivå, utbildningsnivå och utbildningsdeltagande mellan människor med ett funktionshinder och befolkningen i övrigt. De undersökningar vi använder oss av är rapporten funktions- hindrades situation på arbetsmarknaden - en pilotundersökning (SCB, 1997), longitudinell uppföljning av funktions- hindrade gruppers studiedeltagande på komvux (, ) och utredningen och vuxenstudier (SOU, 1995:141). Dessutom har SCB bearbetat bakgrundsmaterialet till rap- port för räkning. När jämförelser av studiedeltagande görs mellan gruppen funktions- hindrade och befolkningen i övrigt är det viktigt att komma ihåg att vissa funktionshinder är åldersrelaterade och att andra bakomliggande faktorer som utbildningsbakgrund och arbetslöshetserfarenhet påverkar studie- deltagandet. Dessa faktorer har vid sidan av funktionshindret betydelse för viljan och möjligheten att studera. De skillnader som redovisas mellan människor med ett funktionshinder och befolkningen i övrigt kan därför härröra från andra omständigheter än funktionshindret om inte dessa faktorer beaktats i undersökningen. 324 Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder 12.1Statistik om vuxenutbildning och funktionshinder , () och tilldelades medel för att genomföra en pilotundersökning av funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. Syftet med pilotundersökningen var att med statistik belysa situationen på arbetsmarknaden för människor med funktionshinder. Den tillkom eftersom man bedömde att det saknades en kvalitativ och heltäckande statistisk överblick av de funktionshindrades sysselsättningsför- hållanden (SCB, 1997). Undersökningen utformades som en tilläggsundersökning till SCB:s ordinarie arbetskraftsundersökningar () , och begränsades till fem frågor som ställdes efter den ordinarie intervjun. AKU:s totala urvalsram är ca 17 000 individer. Tilläggsfrågorna ställdes till drygt tre fjärdedelar av urvalet, dvs. sam- manlagt ca 40 000 personer. Med funktionshinder menas i undersökningen att en person har en fysisk, medicinsk eller psykisk nedsättning som kan medföra begräns- ningar i det dagliga livet. Den kan vara medfödd, eller ha uppstått genom sjukdom, olycka eller arbetsskada. De intervjuade avgjorde själva om de ansåg sig ha någon form av funktionshinder. Ungefär en femtedel () av befolkningen svarade att de hade ett funktionshinder enligt ovanstående definition. fick i regleringsbrevet i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt utvärderingsåtgärder när det gäller funktionshindrade elever i vuxenutbildning av olika slag. Som en del i detta uppdrag har bearbetat uppgifter från SCB:s återkommande urvalsstudie, undersökningar av levnadsförhållanden (ULF-undersök- ningen). I ULF-undersökningen ställs en rad frågor om människors levnadsförhållanden och däribland frågor om hälsotillstånd och studie- deltagande. Det huvudsakliga syftet med undersökning är att kart- lägga om andelen studerande med funktionshinder i vuxenutbildning förändrats efter kommunaliseringen av skolan 1990. Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder 325 Undersökningen bygger på en sammanslagning av resultaten från ULF- undersökningarna 1987–1990 respektive 1993–1996. Resultatet i Skol- verkets undersökning visar att andelen studerande med funktionshinder har ökat i komvux . I detta betänkande redo- visas resultaten från perioden –1996 i vilken 17 900 personer in- tervjuats av SCB. De intervjuade har själva fått uppskatta sina eventuella funktionshinder genom att svara på frågor av typen Har du svårighet att bära , t.ex. en tung bärkasse, en kortare sträcka och/eller svårigheter att gripa, till exempel vrida på eller av kranar. En fullständig beskrivning av de frågor som ställts om olika funktionshinder i ULF-undersökningen finns i bilaga 3. Uppgifterna om deltagare med funktionshinder i vuxenutbildningen baseras i utredningen och vuxenstudier (SOU 1995:141) på en intervjuundersökning gjord av SCB på uppdrag av utredningen utvärdering av folkbildningen (SUFO 96). Intervjuerna ge- nomfördes via telefon. Totalt tillfrågades 3000 slumpvis utvalda vuxna svenskar (18–) plus ett tilläggsurval på 1000 personer. Utredningen riktar sig mot frivilliga vuxenstudier vilket gör att statistiken, till skillnad mot övrig statistik, som här redovisas inte innehåller uppgifter om vuxenutbildning finansierad av arbetsgivaren. I intervjuundersökningen har två frågor ställts om självrapporterade funktionshinder. De lyder; Har du något handikapp eller funktionshin- der ... som medför problem för dig i ditt vanliga liv? som gör det svårt för dig att bedriva studier? av de tillfrågade uppger att de har något funk- tionshinder. Ungefär en tredjedel av dessa, dvs. , menar att detta funktionshinder försvårar studier. I vilken utsträckning som studierna försvåras, mycket eller lite, framgår inte. Vidare har frågor ställts om vilken typ av funktionshinder personen har. Indelningen i olika funktionshinder är dock begränsad vilket gör att många grupper saknas jämfört med de andra två undersökningarna. Nedan visas en sammanställning över omfattningen av olika funktions- hinder. Tabellen visar de tre olika undersökningarnas resultat vad gäller andelen av olika typer av funktionshinder. I varje kolumn redovisas 326 Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder resultaten i rangordning vilket gör att övrigkategorin som finns i de två första undersökningarna ligger relativt högt. Sammanställning över uppgifter om andelen funktionshinder (+/-) Svåra besvär av långvarig Svåra besvär av eksem, Svårigheter att bära eller Svåra besvär av ängslan, Stamning, språk, tal Anmärkning: Det redovisade konfidensintervallet (Konf Int +/-) beskriver osäkerhetsintervallet runt det redovisade värdet till vänster. I redovisade intervall är konfidensnivån . Källor: SCB, 1997, Information och arbetsmarknad, De funktionshindrades situation på arbetsmarknaden – en pilotundersökning. SOU 1995:141, Folkbild- ning och vuxenstudier. , , En longitudunell studie av funktions- hindrade gruppers studiedeltagande i vuxenutbildning, best. Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder 327 Sammanställningen tyder på att rörelsehinder och astma/allergi är de största grupperna av funktionshinder i samhället. Den säger dock ingenting om i vilken utsträckning funktionshindret utgör ett handikapp i vuxenutbildningssammanhang. Att storleksförhållandena skiljer sig mellan undersökningarna beror bland annat på att man använt olika definitioner och olika grupperingar för funktionshinder. En redovisning av hur de olika undersökningarna definierar funktionshinder finns i bilaga 3. En person med flera funk- tionshinder kan förekomma mer än en gång i statistiken. I pilotunder- sökningen utgör antalet individer bas för jämförelsen varför de sam- manlagda andelarna överstiger . I de andra två undersök- ningarna utgör antalet noterade funktionshinder basen varför andelarna summerar till . undersökning avser personer mellan 20–, personer mellan 18–75 och pilotunder- sökningen personer mellan 16–. För att få en uppfattning av omfattningen av olika funktionshinder i samhället är resultaten i pilotundersökningen mest relevant eftersom den har den mest detaljerade uppdelningen av olika funktionshinder. undersökning och Folkbildning och vuxenstudier är i detta sammanhang framförallt intressanta när det gäller de resultat som redo- visas nedan om deltagande i vuxenutbildningen. Många av de mindre grupperna med funktionshinder som endast finns redovisade i pilotundersökningen ligger i övriga undersökningar i de relativt stora grupperna Annat, Övrigt handikapp och i grupper Svåra besvär av långvarig sjukdom och I hög grad nedsatt arbetsförmåga. Vissa av de grupper som fångats upp av Pilotunder- sökningens mer detaljerade undersökning finns dock inte med i de andra undersökningarna. Ett exempel är gruppen psykisk utvecklingsstörning som inte har någon motsvarighet i studie. I , vars population sträcker sig upp till , ligger funktionshinder som kan antas vara åldersrelaterade högre än i de andra undersökningarna. Det som är något anmärkningsvärt i undersökning är att gruppen Nedsatt rörlighet ligger jämförelsevis lågt vilket eventuellt kan bero på att man använder en snävare definition av rörelsehinder än övriga undersökningar. Tabell 12.1 säger inget om hur allvarligt funktionshindret är. De tillfrå- gade i Pilotundersökningen har fått ta ställning till om de bedömer att deras funktionshinder medför att arbetsförmågan är nedsatt vilket ger en 328 Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder SOU 1999:39 uppfattning om graden av funktionshinder. Svaren fördelade sig enligt följande. Andel av funktionshindrades svar på frågan Bedömer du att Din arbetsförmåga är nedsatt?. Int (+/-) Anmärkning: Det redovisade konfidensintervallet (Konf. Int +/-) beskriver osäkerhetsintervallet runt det redovisade värdet till vänster. I de redovisade intervallen är konfidensnivån . Källa: SCB, 1997, Information och arbetsmarknad, De funktionshindrades situation på arbetsmarknaden – en pilotundersökning. Tabellen visar att av den femtedel av befolkningen som ansåg sig ha ett funktionshinder var det ungefär en tredjedel som inte upplevde att funktionshindret medförde nedsatt arbetsförmåga och att en lika stor andel ansåg att arbetsförmågan var mycket nedsatt. innehåller uppgifter om i vilken utsträckning de till- frågade med ett funktionshinder anser att detta medför problem vid stu- dier. Av de av de tillfrågade som uppger att de har något funktionshinder anser ungefär en tredjedel att funktionshindret gör det svårt att bedriva studier. Att utbildning är viktigt och kommer att bli ännu viktigare för möjlig- heterna att få och behålla ett arbete är oomtvistat. Det är därför intressant att studera vilken utbildningsbakgrund människor med ett funktionshinder har jämfört med befolkningen i övrigt. Utbildnings- nivån har även betydelse för viljan att studera mer. Det har visat sig att människor med högre utbildning i större utsträckning är mer aktiva i vuxenutbildningen än andra (SOU 1998:51). Förutsättningarna att ta del av det livslånga lärandet ökar alltså med en högre utbildningsbakgrund. Pilotundersökningen visar att ungefär var tredje av dem som anser sig ha ett funktionshinder () jämfört med drygt var femte i befolkningen totalt () endast har förgymnasial utbildning. När det gäller gymnasial utbildning föreligger ingen skillnad mellan de båda Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder 329 grupperna då ungefär hälften i båda grupperna har gymnasieutbildning. Människor med ett funktionshinder har dock som grupp en lägre andel eftergymnasial utbildning, , vilket ska jämföras med riksgenomsnittet på . Det framgår också att de skillnader som finns när det gäller kvinnors och mäns utbildningsnivå inte avviker nämnvärt från befolkningen i övrigt. En bidragande orsak till att gruppen människor med ett funktionshinder har lägre utbildningsnivå än befolkningen i övrigt kan vara den högre medelåldern. Med ökande ålder sjunker den genomsnittliga utbildningsnivån och bland ålderspensionärer är det fortfarande vanligt med en förgymnasial utbildning som högsta utbildning. I diagrammet nedan redovisas utbildningsbakgrunden för människor med funktionshinder uppdelad på män och kvinnor. Fördelning på olika utbildningsnivårer för män respektive kvinnor med funktionshinder. Andel av respektive grupp per utbildningsnivå. 9 (10) år Källa: SCB, 1997, Information och arbetsmarknad, De funktionshindrades situation på arbetsmarknaden – en pilotundersökning. 330 Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder I pilotundersökningen har uppgifter tagits fram om funktionshindrades respektive hela befolkningens sysselsättning. Under mättillfället var drygt hälften av dem som uppgav att de hade ett funktionshinder sys- selsatta () vilket kan jämföras med att drygt två tredjedelar () av befolkningen totalt var sysselsatta. Funktionshindrade som grupp har alltså enligt undersökningen en väsentligt lägre sysselsättningsgrad än icke funktionshindrade. I gruppen sysselsatta är andelen som uppger att de har ett funktionshinder vilket är lägre än de som gäller för hela befolkningen. Statistiken visar också att människor med funktionshinder i större utsträckning arbetar deltid än icke funktionshindrade. Sysselsättningsgraden varierar ganska starkt mellan olika grupper av människor med funktionshinder (Se nedanstående tabell). Alla grupper utom gruppen döva ligger dock under befolkningen i stort. Noteras bör att statistiken är osäker för de mindre grupperna och att ingen hänsyn tagits till åldersfördelningen i de olika grupperna. Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder 331 Sysselsättningsgraden hos olika grupper av människor med funktionshinder. (+/-) Stamning, språk-, tal eller röstnedsättning Samtliga med något funktionshinder Sysselsättningsgraden i befolkningen totalt Anmärkning: Det redovisade konfidensintervallet (konf int +/-) beskriver osäker- hetsintervallet runt det redovisade värdet till vänster. I redovisade intervall är konfidensnivån . Källa: SCB, 1997, Information och arbetsmarknad, De funktionshindrades situation på arbetsmarknaden – en pilotundersökning. Ett tecken på att tillgängligheten i vuxenutbildningen är bristfällig skulle vara att människor med funktionshinder hade ett lägre studiedeltagande än befolkningen i övrigt. Uppgifter om studiedeltagande finns i SUFO- studien och i . Uppgifterna bygger i båda studierna på deltagande i vuxenutbildningen. Det innebär att en kurs får samma genomslag i statistiken som en terminslång kurs. 332 Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder Studieaktivitet i vuxenutbildning redovisas i med måtten icke aktiv och högaktiv 1. Resultaten visar inga större skill- nader i studieaktivitet mellan människor med funktionshinder och icke funktionshindrade, möjligen är funktionshindrade något oftare hög- aktiva. Noteras bör dock att utbildning finansierad av arbetsgivare inte ingår i denna undersökning. Utredarna har gjort analyser där hänsyn tagits till gruppernas socio-demografiska sammansättning. Eftersom grupperna är små blir resultaten osäkra och utredarna skriver att alla estimat utom ett är så osäkra att vi inte vågar lita på de små procentskillnader vi fann ... Det värde vi litar på visar att handikappade oftare är högaktiva i vuxenutbilding, när man tar hänsyn till gruppens socio-demografiska sammansättning2. De har faktiskt ett rätt stort försprång före dem som inte har något handikapp. Utredarna skriver vidare att en av anledningarna till detta kan vara att studier, även om de är förknippade med praktiska problem, är den fritidssyssla som ändå är möjlig att genomföra för en person med handikapp. Vuxenutbildning kan vara den främsta källan till sociala kontakter för den som har svårt att delta i ett utåtriktat umgängesliv; men studier kan också vara den enda chansen för många handikappade att kvalificera sig för ett förvärvsarbete. Uppgifter från SCB:s ULF-undersökningar möjliggör en jämförelse mellan deltagandet i vuxenutbildning hos människor med funktionshinder och deltagandet hos befolkningen i övrigt. I denna undersökning är även personalutbildning medräknad. Den visar att människor med funktionshinder totalt sett har ett avsevärt lägre studiedeltagande i vuxenutbildningen än befolkningen i övrigt. Tabell 12.4. visar andelen studiedeltagande för människor med olika grupper av funktionshinder inom olika utbildningsformer samt en ål- dersstandardiserad jämförelse med hela befolkningen. De redovisade värdena har räknats fram genom att åldersstandardisera resultaten för varje grupp av funktionshindrade och jämföra dem med respektive grupp av icke funktionshindrade. 1Som högaktiva räknas de som deltagit i fyra eller fler typer av vuxenutbildning eller deltagit i studiecirkelverksamhet mer än 8 gånger eller minst . Med vuxenutbildning menas här fackliga kurser, vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning, brev- och andra korrenspondensstudier samt fritidsbaserade högskolekurser (kvällskurser). 2Inkluderar kön, ålder, samhällsklass, utbildningsnivå, födelseland, antal småbarn (), civilstånd, sysselsättningsstatus samt ortstyp. Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder 333 Andel av studiedeltagande i olika grupper av funktionshindrade (20–) 1993–1996 samt åldersstandardiserad jämförelse med hela befolkningen redovisad per utbildningsanordnare Svåra besvär av långvarig sjukdom -6,8 I hög grad nedsatt arbetsförmåga -12,8 på grund av långvarig sjukdom -9,2 -8,6 -0,8 -7,9 Svårigheter att bära eller gripa -8,1 -11,5 -0,1 -1,7 Svåra besvär av eksem, hösnuva -5,4 Svåra besvär av ängslan, oro eller -10,1 Svåra besvär av långvarig sjukdom -1,0 -5,8 I hög grad nedsatt arbetsförmåga -2,8 -12,8 på grund av långvarig sjukdom -3,4 -0,9 -11,3 -4,5 -0,9 -14,6 -3,6 -17,4 Svårigheter att bära eller gripa -1,1 -0,9 -9,0 -0,6 -5,7 -1,3 Svåra besvär av eksem, hösnuva Svåra besvär av ängslan, oro eller -2,1 -7,8 Jfr = åldersstandardiserade jämförelse. Motsvarar skillnaden i andelar mellan funktionshindrades verkliga studiedeltagande och ett tänkt deltagande för övriga befolk- ningen med en åldersstruktur motsvarande den hos respektiv grupp av funktionshindrade. Källa: Bearbetning för av SCB:s ULF-undersökningar för åren 1993–1996. Tabellen visar att för deltagande i vuxenutbildning totalt har i stort sett samtliga redovisade grupper av funktionshindrade en lägre deltagan- defrekvens än hela befolkningen. Största absoluta skillnader finns i ut- bildning finansierad av arbetsgivaren. Av de utbildningsanordare som 334 Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder redovisas är studerande med funktionshinder överrepresenterade inom vuxenutbildning och vid folkhögskolor. Att vuxenutbildning, med undantag för svårt rörelsehind- rade, rakt igenom har högre värden än folkhögskolan är inte det samma som att andelen studerande med funktionshinder skulle vara större inom vuxenutbildning. De små absoluta skillnaderna som redovisas för folkhögskolan ska ses mot bakgrund av att av befolkningen studerat på folkhögskola vilket kan jämföras med de som deltog i vuxenutbildning. För arbetsmarknadsutbildning hos AmuGruppen och utbildning hos studieförbund finns inte samma klara skillnad i deltagande. Samman- ställningen tyder dock på att studerande med funktionshinder är något överrepresenterade vid utbildningar anordnade av AmuGruppen och något underrepresenterade vid utbildningar anordnade av studieförbund. till studiedeltagandet som helhet är det framförallt de stora ne- gativa skillnaderna i deltagande i arbetsgivarfinansierad utbildning som gör att funktionshindrade som grupp har ett lägre studiedeltagande. Delvis kan detta förklaras av resultaten från pilotundersökningen som visar att funktionshindrade som grupp räknat har en väsentligt lägre sysselsättningsgrad än befolkningen totalt. Under mättillfället var drygt hälften av de som uppgav att de hade ett funktionshinder sysselsatta till skillnad mot befolkningen i övrigt där drygt två tredjedelar var syssel- satta. Deltagande är ett trubbigt mått på i vilken utsträckning det föreligger hinder för människor med funktionshinder att delta i vuxenutbildning. Bristande tillgänglighet i utbildningssituationen kan få till följd att det omöjliggör ett deltagande. Men det kan även leda till ett högre stu- diedeltagande över tiden så som de mäts här för en individ om han eller hon, som en följd av bristande tillgänglighet, uppnår sämre studieresultat eller tvingas läsa på deltid. Lägre studietakt innebär att en studerande måste deltaga i en utbildning för att nå ett givet utbildningsmål. I denna genomgång av den statistik som finns har ett försök gjorts att beskriva hur stor del av befolkningen som har något funktionshinder och hur stor del av dessa individer som kan få svårigheter i vuxenut- bildningssammanhang som en följd av ett funktionshinder. Försök har också gjorts att beskriva skillnaden i studiedeltagande mellan människor Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder 335 med funktionshinder och befolkningen totalt samt att jämföra ut- bildningsbakgrund mellan funktionshindrade och befolkningen i övrigt. Resultatet av genomgången kan sammanfattas med att: ·Uppgifter om antal människor med funktionshinder i samhället och deras fördelning på olika grupper av funktionshinder ger förhållan- devis liten information om omfattningen av hinder i vuxenutbild- ningen. De uppgifter som redovisas i de olika undersökningarna visar att mellan av befolkningen utifrån olika defi- nitioner upplever att de har något funktionshinder.