sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — I praktiken kommer en ändring av det först fastställda beräkningsunder- laget främst att ske för de yngre pensionärerna, eftersom dessa efter pensioneringen kan komma att ändra uttagsgraden och också få tidigare fastställd tilläggspension ändrad. Dessutom har för den som går i pension ATP-poängen ännu inte fastställts för de inkomster han eller hon har tjänat in under det föregående året. Vidare kan den tjänstepension som en enskild är berättigad till upphöra, när han eller hon fyller . Fastställande av beräkningsunderlag är emellertid inte ett självstän- digt beslut och den pensionsberättigade kan därför inte begära att endast beräkningsunderlaget skall omprövas, om han eller hon inte begär att beslutet om den övergångsvisa garantipensionen skall omprövas. Inte heller skall beräkningsunderlaget kunna överklagas sär- skilt. Av avsnitt 12 framgår att, om ändringar görs beträffande den in- komstrelaterade ålderspensionen eller av andra belopp som ingår i be- räkningsunderlaget som ligger till grund för ett beslut om övergångsvis garantipension, skall detta automatiskt medföra följdändringar av be- slutet om detta påverkas av ändringen. I dessa situationer skall ett nytt beräkningsunderlag fastställas. Vårt förslag: Bosättningstillägg skall beräknas för den som vid ut- gången av uppbär ålderspension och i annat fall när den pensionsberättigade ansöker om ålderspension. Bosättningstillägg skall också beräknas när en pensionsberättigad som varit be- rättigad till övergångsvis garantipension förlorar denna rätt, om det i hans eller hennes beräkningsunderlag ingår ett belopp motsvarande den bosättningsbaserade folkpensionen och/eller ett belopp motsva- rande pensionstillskottet. I samband med att reglerna om övergångsvis garantipension träder i kraft skall försäkringskassorna fastställa beräkningsunderlaget för den pensionsberättigade och på grundval av detta räkna om den pension som varje pensionsberättigad då uppbär samt fastställa den övergångsvisa garantipensionen. I samband därmed skall också bosättningstillägget fastställas. För den som vid ikraftträdandet ännu inte uppbär ålders- Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 145 pension skall i stället fastställa bosättningstillägget för ansökan om ålderspension. Även i de situationer när en pensionsberättigad som varit berättigad till övergångsvis garantipension förlorar denna rätt, skall ett bosättningstillägg fastställas. En förutsättning är att det i den pensionsberättigades beräkningsunderlag ingår ett belopp motsvarande den bosättningsbaserade folkpensionen och/eller ett belopp motsvarande pensionstillskottet. Motsatsvis skall bosättningstillägget upphöra att utges i situationer, när en pensionsberättigad som inte varit berättigad till övergångsvis garantipension ges den rätten. Av vad som ovan sagts skall bosättningstillägget i princip bara fast- ställas . Emellertid kan vissa omständigheter medföra att bosättningstillägget måste räknas om. På grund av att storleken på såväl den bosättningsbaserade folkpensionen som pensionstillskottet är knuten till prisbasbeloppet, kommer bosättningstillägget att få räknas om vid varje förändring av nämnda basbelopp. Vidare skall bosättningstillägget räknas om när en pensionsberättigad ändrar civilstånd. Det skall också räknas om när en pensionsberättigad från att inte ha kunnat tillgodoräkna sig bosättning kvalificerar sig till ett oreducerat folkpensionsbelopp på grund av punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL (se avsnitt 7.4). Vidare kan bosättningstillägget i den del det ersätter pensionstillskottet komma att ändras, om den tilläggspension som minskar pensionstillskottet föränd- ras. Storleken på bosättningstillägget är densamma som den del av den övergångsvisa garantipensionen som ersätter den bosättningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet. Som underlag för beräkning av bosättningstillägget ligger också det för den pensionsberättigade fast- ställda beräkningsunderlaget. Enda anledningen till att den pensionsbe- rättigade inte ersätts för den bosättningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet genom övergångsvis garantipension är att han eller hon inte är berättigad till ersättning för det slopade SGA. 8Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen Den övergångsvisa garantipensionen som ersätter dagens grundskydd skall beräknas på ett sådant sätt att i princip ingen skall få en lägre nettopension sedan skatten är avdragen jämfört med nettopensionen i det nuvarande systemet. Detta uppnås om den övergångsvisa garantipen- sionen helt ersätter: 1.folkpensionen för den som saknar ATP, 2.den folkpension som inte tillgodoräknas i tilläggspensionen, 3.pensionstillskottet i den omfattning en pensionär har rätt till detta och 4.det särskilda grundavdraget (SGA) Vi har prövat olika modeller som bygger på samma principer som den garantipension som skall gälla för de yngre åldersgrupperna. Vi har där- vid kunnat konstatera att det är omöjligt att genom en sådan modell på ett korrekt sätt ersätta den folkpension som inte tillgodoräknas i tilläggs- pensionen. Den övergångsvisa garantipensionen skulle helt ersätta denna del av folkpensionen för den pensionär som till följd av låg tilläggspension får den lägsta garanterade pensionen. Många pensionärer med något högre inkomster skulle däremot inte ersättas fullt ut. Vi har även prövat ett alternativ som skulle innebära att pensionären dels skulle få övergångsvis garantipension, dels skulle ersättas för den 40-dels beräknade folkpensionen. En sådan modell kan dock inte utfor- mas utan att vissa av de pensionärer som har färre än 30 ATP-år skulle få en omotiverad höjning av pensionen. Vi har därför undersökt andra sätt att ersätta pensionärerna för övergången till ett helt beskattat grund- skydd. I vårt arbete att finna en lämplig metod för detta har en utgångspunkt varit att det gamla och det nya systemet skall vara så lika som möjligt. En annan utgångspunkt har varit att nettopensionen efter skatt vid en kommunalskattesats på i stort sett skall vara densamma både före 148 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen och efter omläggningen. Vi har därvid kommit fram till en lösning som innebär att pensionären behåller den pensionsnivå som gäller före om- läggningen. Till denna pensionsnivå beräknas ett tillägg som ersätter SGA. Denna lösning fyller alla de krav som ställs för den övergångsvisa garantipensionen. Den har också fördelen att den är enkel att förstå. Innan ersättningen för slopat SGA beräknas skall det för varje pen- sionär tas fram ett beräkningsunderlag. Beräkningsunderlagets kon- struktion har beskrivits närmare i avsnitt 7. Vi föreslår där att de in- komster som har betydelse för rätten till och storleken på SGA skall ingå i beräkningsunderlaget. Ersättningen för SGA beräknas på grundval av beräkningsunderlaget. Det görs genom att beräkningsunderlaget räknas upp till en ny högre bruttopension. Förslag till hur denna uppräkning skall ske redovisas nedan. Av avsnitt 8.2 och 8.3 framgår att vi inte gör någon skillnad mellan de pensionärer som har oreducerad ålderspension och de pensionärer som har gjort förtida uttag på ålderspensionen eller skjutit upp uttaget. Omräkningen är också densamma för de pensionärer som inte uppfyller bosättningsvillkoret och vars folkpension därför utges som en avkortad förmån. Av avsnitt 8.4 framgår att uppräkningen sker på samma sätt även för de personer som förutom ålderspension även har viss yrkesskadelivränta. Vad som har betydelse vid omräkningen är nivån på beräkningsunderlaget. Den övergångsvisa garantipensionen kan uppbäras som en hel, halv, tre fjärdedels eller en fjärdedels förmån. Vårt förslag i avsnitt 8.5 är att den övergångsvisa garantipensionen vid partiellt uttag beräknas med ledning av den pension som skulle ha utgetts om hel ålderspension hade lyfts. Den därigenom beräknade övergångsvisa garantipensionen betalas sedan ut med den andel som uttaget avser. Om den pensionsberättigade även har tilläggspension betalas den övergångsvisa garantipensionen ut med samma andel som tilläggspensionen. För pensionärer som inte har rätt till övergångsvis garantipension skall, enligt vårt förslag, den folkpension som inte tillgodoräknas i tilläggspensionen, dvs. den 40-dels beräknade folkpensionen, ersättas av ett bosättningstillägg. Bosättningstillägg utges också som ersättning för pensionstillskottet för de pensionärer som till följd av hög tjänstepension eller hög utländsk pension inte är berättigade till övergångsvis garantipension. I avsnitt 8.6 redovisas hur bosättningstillägget skall be- räknas. Den övergångsvisa garantipensionen är värdesäkrad genom att upp- räkningen av beräkningsunderlaget är knuten till prisbasbeloppet. Emellertid kan det belopp som betalas ut i form av övergångsvis garan- tipension ändras genom att beräkningsunderlaget ändras. Beräknings- underlaget är värdesäkrat till den del som motsvarar den 40-dels beräk- Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 149 nade folkpensionen och pensionstillskottet. Tilläggspensionen är inte knuten till prisutvecklingen utan kommer att följa inkomstutvecklingen genom följsamhetsindexeringen. Av avsnitt 8.7 framgår att följsam- hetsindexeringen innebär att det utbetalda garantipensionsbeloppet kan båda minska och öka mellan åren. Vad gäller de pensionärer som med stöd av dagens regler skulle ha rätt till pensionstillskott garanterar vi att pensionsinkomsterna inte påverkas av följsamhetsindexeringen. Slutligen diskuteras i avsnitt 8.8 de speciella skattebestämmelser som gäller vid betalning av ålderspension till utlandet. Bedömningen därvid är att dessa bestämmelser bör ändras. Något konkret förslag till en sådan ändring lämnas dock inte i detta betänkande. 8.2Uttag av oreducerad ålderspension Vårt förslag: Övergångsvis garantipension skall beräknas för den ålderspensionär vars beräkningsunderlag inte överstiger 3,0867 pris- basbelopp för en ensamstående och 2,709 prisbasbelopp för den pen- sionär som är gift. Den övergångsvisa garantipensionen utgör skillnaden mellan å ena sidan beräkningsunderlaget efter att det har räknats upp och å andra sidan den tilläggspension, den änkepension från ATP, den tjänstepension och den utländska pension som har ingått i beräk- ningsunderlaget. För en ensamstående ålderspensionär vars beräkningsunderlag är 1,515 prisbasbelopp skall underlaget höjas till 2,15 prisbasbelopp. Är beräkningsunderlaget högre än prisbasbelopp skall underlaget upp till 1,515 prisbasbelopp höjas till 2,15 prisbasbelopp och underlaget till den del det överstiger 1,515 prisbasbelopp multiplice- ras med 0,596. För en gift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är 1,34 pris- basbelopp skall underlaget höjas till 1,915 prisbasbelopp. Är beräk- ningsunderlaget högre än prisbasbelopp skall beräknings- underlaget upp till 1,34 prisbasbelopp höjas till 1,915 prisbasbelopp och till den del det överstiger 1,34 prisbasbelopp multipliceras med 0,58. Beräkningsunderlaget räknas upp endast om det i underlaget ingår ett belopp som skall ersätta den folkpension som skulle ha utgetts i form av ålderspension om bestämmelserna i alltjämt gällde. 150 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen Den övergångsvisa garantipensionen beräknas på grundval av beräk- ningsunderlaget. Det görs genom att beräkningsunderlaget räknas upp till en ny högre bruttopension enligt vad som föreslås nedan. Den över- gångsvisa garantipensionen utgör skillnaden mellan det uppräknade underlaget och den tilläggspension, den änkepension från ATP, den tjänstepension och den utländska pension som har ingått i beräknings- underlaget. Det vanliga grundavdraget är större än SGA för de pensionärer vars samlade pensionsinkomster är högre än prisbasbelopp för en en- samstående och 2,7067 prisbasbelopp för en gift ålderspensionär. Sam- ma skatteregler kommer således att gälla för dessa pensionärer både före och efter omläggningen. Detta har vi beaktat när vi har konstruerat den övergångsvisa garantipensionen. Av beräkningstekniska skäl kan dock slutpunkten för den övergångsvisa garantipensionen inte med exakthet motsvara de ovannämnda skärningspunkterna för SGA och det vanliga grundavdraget. Därför föreslår vi vad gäller en ensamstående ålderspensionär att den övergångsvisa garantipensionen endast beräknas för dem vars beräkningsunderlag inte överstiger 3,0867 prisbasbelopp. För en gift ålderspensionär föreslår vi att rätt till övergångsvis garanti- pension föreligger om beräkningsunderlaget inte överstiger 2,709 pris- basbelopp. Vidare föreslår vi att den övergångsvisa garantipensionen beräknas endast för de personer vars beräkningsunderlag innehåller svensk pen- sion som motsvarar folkpensionen enligt AFL. Detta är ett avsteg från gällande SGA bestämmelser. SGA medges nämligen även för personer som enbart uppbär utländsk pension om denna pension kan anses mot- svara svensk folkpension och beskattas i samt uppgår till lägst . Enligt vår uppfattning har dock inte personer med enbart utländsk pension tillräcklig anknytning till för att svensk pension från grundtryggheten skall kunna utges. Vårt förslag innebär att vissa pensionärer med enbart utländsk pen- sion inte kommer att ersättas för SGA. Av avsnitt 3.2.3. framgår att denna grupp kan begränsas till de pensionärer som enbart har norsk eller tysk pension. Beskattningen av dessa pensioner regleras i dubbel- beskattningsavtalen med de berörda länderna. I och med att SGA avskaffas kommer det särskilda avdrag – högst – som enligt avtalet avräknas från norsk pension att medges helt, förutom vanligt grundavdrag. Avtalet med föreskriver att beskattning i av tysk socialförsäkringspension skall ske på samma villkor som svensk sådan pension (artikel 18 p. Avskaffandet av SGA medför att förutsättningarna för avtalen i fråga något förändras. Eventuella ändringar av beskattningen i av norsk och tysk pension bör ske genom omförhandling av avtalen Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 151 Det kan nämnas att full ersättning för SGA utges för de pensionärer som i sitt beräkningsunderlag förutom utländsk pension också har svensk pension motsvarande den folkpension som skulle ha utgetts i form av ålderspension om nuvarande lagstiftning alltjämt gällde. Den modell för uppräkning av beräkningsunderlaget som föreslås nedan utgår från att pensionären även efter omläggningen medges vanligt grundavdrag enligt de för gällande bestämmelserna. Vi har därvid tagit hänsyn till att grundavdraget ökar med stigande inkomster upp till en årsinkomst motsvarande 2,89 prisbasbelopp, och att avdraget minskar när inkomsterna överstiger 3,04 prisbasbelopp. Skulle skattebestämmelserna ändras i detta avseende kommer utfallet för den pensionsberättigade att bli ett annat än vad som har varit vår avsikt. Omräkningsfaktorerna och grundnivåerna nedan kan dock lätt justeras på ett sådant sätt att det önskade utfallet uppnås. De grundläggande principerna är desamma oavsett skattebestämmelserna. Utfallet för en enskild pensionär vid en kommunalskattesats på redovisas i figurerna 8.1 och 8.2. Utfallet vid en genomsnittlig kommunalskatt på framgår av figurerna 8.3 och 8.4. I utformningen har vi utgått från att den pensionärsberättigade endast har pensionsinkomster och att han eller hon inte har underskottsavdrag. Det har således inte varit möjligt att beakta andra beskattningsbara s.k. sidoinkomster såsom lön, arvoden eller ersättning från en privat pensionsförsäkring. För de pensionärer vars pension och sidoinkomster sammantaget inte överstiger 2,89 prisbasbelopp kan därför det vanliga grundavdraget bli högre än det som beräkningarna nedan är baserade på. Lägre än beräknat kan grundavdraget bli för de pensionärer vars pen- sions- och sidoinkomster totalt överstiger 3,04 prisbasbelopp. Grundav- draget för en pensionär med sidoinkomster blir dock alltid detsamma som gäller för en person som har lika stora inkomster enbart i form av pension. Enligt vår uppfattning är detta en önskvärd konsekvens av att alla inkomster efter omläggningen skall beskattas lika. Mot bakgrund av vad som framförts föreslår vi att för en ensamstå- ende ålderspensionär vars beräkningsunderlag är 1,515 prisbasbelopp skall underlaget höjas till 2,15 prisbasbelopp. Är beräkningsunderlaget högre än prisbasbelopp föreslår vi att beräkningsunderlaget upp till 1,515 prisbasbelopp höjs till 2,15 prisbas- belopp. Beräkningsunderlaget till den del som överstiger 1,515 prisbas- belopp skall multipliceras med 0,596 (se även tablå 8.2). För en gift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är 1,34 prisbas- belopp föreslår vi att underlaget höjs till 1,915 prisbasbelopp. Är beräk- ningsunderlaget högre än prisbasbelopp föreslår vi att beräknings- underlaget upp till 1,34 prisbasbelopp höjs till 1,915 prisbasbelopp. 152 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen SOU 1999:17 Underlaget till den del som överstiger 1,34 prisbasbelopp multipliceras med 0,58. Detta är en översättning av dagens SGA-bestämmelser. gäller att en ensamstående pensionär vars pensionsinkomster är högre än respektive 1,34 prisbasbelopp får sitt fulla SGA avtrappad de av pensionsinkomster som överstiger de nämnda beloppen. SGA har beskrivits mer i detalj i avsnitt 3.2.3. Det uppräknade beräkningsunderlaget består av pensionärens pen- sionsinkomster efter omläggningen. Detta framgår även av tablå 8.1 nedan. Tablå 8.1 Uppräknat beräkningsunderlag med fördelning efter pensionsslag. Den övergångsvisa garantipensionen erhålls genom att pensionärens tilläggspension enligt LIP dras av från det omräknade beräknings- underlaget. Har pensionären tjänstepension, änkepension eller utländsk pension som har ingått i beräkningsunderlaget skall även sådan pension dras av. Det som återstår är övergångsvis garantipension. Tablå 8.2 Beräkning av övergångsvis garantipension. Den övergångsvisa garantipensionen för en ensamstående pensionär vars beräkningsunderlag är 1,515 eller större beräknas enligt följande: P1=2,15 bb + 0,596 * (P – 1,515) bb ÖGARP = P1 – IGP – TJP – UP Den övergångsvisa garantipensionen för en gift pensionär vars beräknings- underlag är 1,34 eller större beräknas enligt följande: P1=1,915 bb + 0,58 * (P – 1,34) bb ÖGARP = P 1 – IGP – TJP – UP P1 = Bruttopension efter övergången till beskattad grundpension P = Summan av ATP, folkpension, pensionstillskott, änkepension, tjänstepension och utländsk socialförsäkringspension IGP = Tilläggspensionen TJP = Tjänstepension UP = Utländsk pension ÖGARP = Övergångsvis garantipension bb = Prisbasbelopp Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 153 I tablå 8.3 visas omräkningen och beräkningen av den övergångsvisa ga- rantipensionen för fyra typfall. Det framgår att pensionärer med lika stort beräkningsunderlag ersätts för den höjda skatten med lika stort belopp. Det uppräknade beräkningsunderlaget och pensionärens brutto- pension blir således densamma för dessa pensionärer. Detta är ett resultat av att vi har följt SGA:s utformning. Storleken på den övergångsvisa garantipensionen kan dock variera från pensionär till pensionär, trots att beräkningsunderlagen både före och efter omräkningen är lika stora. Så är t.ex. fallet vad gäller typfallen A och B. Båda dessa har en pension motsvarande 1,515 prisbasbelopp i det nuvarande systemet. I det nya systemet kommer den omräknade pen- sionen att bli 2,15 prisbasbelopp för båda. Typfall A saknar, till skillnad från B, helt ATP och kommer därför att få hela sin pension i form av övergångsvis garantipension. Typfall B har viss ATP. B:s nya pension kommer därför även att innefatta viss tilläggspension. Den övergångs- visa garantipensionen blir därför lägre jämfört med A. Den övergångsvisa garantipensionen som beräknas för typfall B er- sätter dels de 15/30 delar i folkpension som inte tillgodoräknas i B:s tilläggspension, dels skattehöjningen till följd av att SGA slopas. Också typfallen C och D har samma pension i det nuvarande syste- met. Därför blir också den nya pensionen samma för båda. Fördelningen mellan tilläggspensionen och den övergångsvisa garantipensionen kom- mer dock att vara en annan för C än för D. Eftersom C, till skillnad från D, har fulla ATP-år kommer hans eller hennes övergångsvisa garanti- pension att bli lägre och tilläggspensionen högre jämfört med D. Typfall C ersätts endast för SGA medan D även får ersättning för den folkpen- sion som inte ingår i tilläggspensionen. 154 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen Tablå 8.3 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen om ålders- pensionen tas ut som hel förmån . 40 bosättnings år. (a) ATP1 (b) FP och PTS (c) Tjänstepension m.m.2 (= a + b + c) (d) Omräknat beräknings- (e) Tilläggspension (=d – e – c) 2Inklusive utländsk pension. 3Nettoberäkningarna för har gjorts kommunal- skatt och priser. Efter övergången till övergångsvis garantipension kommer pensionärerna att få grundavdrag på samma villkor som löntagare. Detta innebär att nettopensionen kommer att variera mellan pensionärerna i olika kommuner även vad gäller personer med den lägsta garanterade pen- sionen på 2,15 respektive 1,915 prisbasbelopp. Den lägsta disponibla pensionsinkomsten och den minsta höjningen får pensionärer som bor i kommuner med hög kommunalskattesats. Högst bli den disponibla in- komsten för dem som bor i lågskattekommunerna. Pensionärer med låg pension kommer således i skattehänseende att behandlas på samma sätt som redan gäller för förvärvsaktiva och pensionärer som har så höga in- komster att de har ett vanligt grundavdrag. I figurerna 8.1 och 8.2 visas skillnaden i pensionsnivåer sedan skatten är avdragen mellan vårt förslag till övergångsvis garantipension och det nuvarande regelsystemet för de ålderspensionärer som är berättigade till övergångsvis garantipension. Figur 8.1 avser en ensamstående ålderspensionär bosatt i kommun med en skattesats på . Figur 8.2 visar motsvarande för en gift pensionär. Det framgår att samtliga pen- sionärer får en mindre höjning av sin nettopension efter omläggningen. Av figurerna 8.3 och 8.4 framgår utfallet vid en genomsnittlig kommu- nalskattesats på . Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 155 Figur 8.1 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan ett system med övergångsvis garantipension och det nuvarande systemet. Pensionsinkomster enligt nuvarande regler (=beräkningsunderlag) i prisbasbelopp Figur 8.2 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan ett system med övergångsvis garantipension och det nuvarande systemet. Pensionsinkomster enligt nuvarande regler (=beräkningsunderlag) i prisbasbelopp 156 Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen Figur 8.3 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan ett system med övergångsvis garantipension och det nuvarande systemet. Pensionsinkomster enligt nuvarande regler (=beräkningsunderlag) i prisbasbelopp Figur 8.4 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan ett system med övergångsvis garantipension och det nuvarande systemet. Pensionsinkomster enligt nuvarande regler (=beräkningsunderlag) i prisbasbelopp Beräkning av den övergångsvisa garantipensionen 157 8.3Helt förtida och uppskjutet uttag samt avkortad folkpension Vårt förslag: Samma bestämmelser skall gälla för uppräkningen av beräkningsunderlaget och för beräkningen av den övergångsvisa ga- rantipensionen för alla de ålderspensionärer vars beräkningsunderlag före uppräkningen inte är lägre än prisbasbelopp för en en- samstående och 1,34 prisbasbelopp för en gift ålderspensionär. Någon skillnad görs inte mellan pensionärer med oreducerat uttag och de pensionärer som har gjort förtida uttag eller skjutit upp uttaget av ålderspension så länge uttaget avser en hel förmån. Detta gäller även de pensionärer som inte kan tillgodoräknas 40 bosättningsår.