sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — ·Stimulera interkommunal samverkan för att utveckla yrkesanpassade, individualiserade och näringslivsrelaterade språkundervis- ningsprogram. 106 Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv ·Samhällets mångfald bör genomsyra arbetslivet. Kommunerna har ett särskilt ansvar i denna strävan och bör säkra den offentliga sektorns utveckling och roll för regional växtkraft genom att främja mångfald som kvalitetssäkringsfaktor. Utredningens förslag om att länsstyrelserna tar över det administra- tiva ansvaret för introduktionsersättningarna innebär att basen för introduktionsarbetet med kommunerna som aktörer inte rubbas. In- tegrationsverkets roll stärks och renodlas till en myndighet med nationellt ansvar för samordning, uppföljning och utvärdering samt det övergripande ansvaret för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag i samhället. Genom länsstyrelserna får förlängda armar och regionala baser för sitt arbete. Utredningen åter- kommer till denna fråga i förslag nummer 2. Det är i detta sammanhang som förslaget, som presenteras i avsnitt 6.3.6, om regionala valide- ringsorgan inom ramen för regionala kompetensområden, väl passar in. Förslag 2: Ge länsstyrelserna ett samordnings- och tillsynsansvar för integrationsarbetet på regional nivå så att integrationsarbetet blir en del av de regionala utvecklingsstrategierna och bättre anpassas till de skilda förutsättningar som finns i varje län på samma sätt som arbetet med att främja regional tillväxt. För att de integrationspolitiska målen skall kunna omsättas i konkret handling i hela landet krävs en tydlig regional och lokal förankring. Kommunerna har en central roll i förverkligandet av integrationspoliti- ken. har det emellertid blivit alltmer uppenbart att fler aktörer och nivåer behöver involveras i arbetet och att framför allt den regionala nivån behövs för genomförande och samordning av politiken. Länsstyrelserna, med sitt samordningsansvar för statlig och verksamhet och sitt breda nätverk samt sina kontaktytor inom olika samhällssektorer, är en viktig resurs i arbetet med att förankra och främja de integrationspolitiska målen på länsnivå. Länsstyrelserna be- sitter också kunskaper om näringsliv och arbetsmarknad som är vär- defulla för förverkligandet av de integrationspolitiska målen. I enlighet med förslag i budgetpropositionen 1998/99 utgiftsområde 18 överför regeringen medel från till länsstyrelserna för att bidra till att integrationspolitiken förs ut och förankras i stor- stadslänen. Regeringen föreslår att Länsstyrelserna i , och ges en kompletterande roll och uppgift. Vidare påpekas i budgetpropositionen (utgiftsområde 8) att länsstyrelserna, vid sidan av , spelar en viktig roll för att nå de integrationspolitiska målen. Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv 107 Integration är till sin natur tvärsektoriell och spänner över flera politikområden. Främjande av eget företagande bör därför samordnas med övriga åtgärder för att främja egenförsörjningsmålet. Länsstyrel- serna har till uppgift att samordna arbetet med tillväxtavtalen. Dessa tecknas och är styrinstrument för den del av statsbudgeten som berör sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Statliga medel som betecknas som regionalt tillväxtkapital skall samordnas med medel från kommuner, landsting, statliga myndigheter, strukturfondprogram och näringslivets egna resurser. Syftet är att optimera tillväxten genom att utnyttja varje regions egna förutsättningar. Tillväxtavtalen utgör en idealisk plattform för introduktion av ny- anlända genom att de mobiliserar många centrala, regionala och lokala aktörer kring en tillväxtvision för länet. Utformningen av tillväxtavtalen är också anpassad till hela mångfalden i behoven som finns bland nyanlända. Jämställdhet mellan män och kvinnor samt sociala aspekter är viktiga ingredienser i innehållet i tillväxtavtalen. Att länsstyrelserna ges ett utökat ansvar för integration kan således ses som ett första steg mot en sammanflätning av regional tillväxtpolitik och integrationspolitik. har redan fastslagit att närings- livsutvecklingen, företagsamhet och tillväxt är de viktigaste instrumenten för att främja integrationen (prop. 1997/98:16). I och med att näringspolitiken har regionaliserats och länsstyrelserna samt självstyrelseorganen i försökslänen blivit de regionala motorerna för att främja tillväxten, anser utredningen att det är naturligt att dessa ges samordningsansvaret för det regionala integrationsarbetet som berör dessa områden. En sammanflätning av regional tillväxtpolitik och integrationspolitik skapar nya förutsättningar och bättre möjligheter för ett näringslivs- inriktat integrationsarbete baserat på varje regions egna förutsättningar. Tillväxtavtalen kan således användas som regionala plattformar för att utnyttja mångfalden i befolkningens sammansättning, kompetenser, språkliga och kulturella bakgrund som en utvecklingskraft på såväl , regional och nationell som på global nivå. Tillväxtavtalen vilar på en bred definition av tillväxt som innefattar viktiga sociala aspekter så att de även kan komma resurssvaga personer till del. Genom att ge integrationsarbetet en fast regional organisation kan de integrationspolitiska målen främjas mer effektivt och anpassas till de skilda förutsättningar som finns i länen. kan de resurser och det intresse som finns i de olika länen tillvaratas om inte några hinder finns för kommunerna att i samråd med länsstyrelserna pröva nya lös- ningar bl.a. för att öka möjligheterna för fler invandrare att starta eget. För en mer utförlig analys om bakgrunden till ovanstående förslag hänvisar utredningen till bilaga 3 Från invandrarföretagsamhet till 108 Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv I bilagan finns också förslag om hur stats- bidrags- och utjämningssystemen kan tillväxtinriktas så att företagsam- het och sysselsättning stimuleras. Förslag 3: Ge DO en regional plattform för arbetet mot etnisk diskri- minering så att främjandet av mångfalden i arbetslivet integreras i de regionala strategierna på samma sätt som jämställdhetsarbetet. Integrationsarbetet har stora likheter med arbetet för jämställdhet mellan män och kvinnor. Att främja lika rättigheter oavsett etnisk till- hörighet är nära besläktad med motsvarande arbete när det gäller kvin- nor och män. Enligt tillväxtpropositionen (prop. 1997/98:62) skall jämställdhetsperspektivet beaktas vid utformningen av innehållet i tillväxtavtalen och det regionala politiska arbetet. Utredningen anser därför att det etniska mångfaldsperspektivet skall beaktas på samma sätt som jämställdhet. Svenska kvinnor, liksom invandrade män och kvinnor, tenderar till att starta eget företag som försörjningskälla. I detta avseende stöter de i varierande grad på likartade problem när det gäller tillgång till kapital eller stimulans till att starta eget. Utredningen anser att det är viktigt att denna målgrupp inte blir föremål för direkt eller indirekt dis- kriminerande behandling. Mot denna bakgrund föreslår utredningen införande av en regional eller länsexperter i frågor om etnisk diskriminering på länsstyrelserna som ett led i att skapa en samlad regional strategi för arbetet med jämställdhet och integration. Ansvaret för arbetet mot etnisk diskriminering skall lyftas fram på samma sätt som jämställd- hetsperspektivet inom de olika områdena som ligger på respektive länsexpert/sakområdesansvarig. Det samlade ansvaret för att främja jämställdhet och motverka etnisk diskriminering i länet åvilar länsled- ningen. Länsexperten för sakområdet etnisk diskriminering liksom länsexperter för jämställdhet skall vara ett stöd för arbete inom olika sakområden. Huvuduppgiften för länsexperten skall vara att i länet utifrån de nationella målen för integrationspolitiken främja samtligas lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk bakgrund. Dessutom bör det ingå i länsexpertens arbetsuppgifter att ha en sam- ordnande, initierande, kunskapsuppbyggande, stödjande och uppföljande roll i länets arbete med att motverka etnisk diskriminering. 7Svårigheter för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag I detta kapitel behandlas kontakter med myndigheter, utbildning, rådgivning, ekonomi m.fl. frågor som direkt hänför sig till företaga- rens personliga förhållanden och förutsättningar för att driva företag. Finansieringsfrågor behandlas dock i följande kapitel. Frågor med anknytning till etnisk diskriminering och behovet av forskning och utredningsverksamhet har behandlats i kapitel 5. Undervisning i svenska språket har berörts i kapitel 6. Utredningen föreslår bl.a. utbildning i form av rådgivning om hur kontakter med olika myndigheter skall skötas, vilka lagar det är vik- tigt att känna till och hur hjälp med bankkontakter kan erhållas. Saknas underlag för utbildning av tillräckligt stora eller homogena grupper i en kommun, bör flera kommuner samarbeta. Enligt utredningen bör intresset att starta företag hos dem som har goda förutsättningar för detta tas till vara så snart uppehållstillstånd be- viljats. Utredningen föreslår att samtliga som fått starta-eget bidrag efter företagets bildande, skall kunna utnyttja konsulthjälp med till en kostnad av hälften av det normala konsultarvodet. Genom att en invandrare som startar ett företag ofta inte haft möjlighet att bli medlem i A-kassan, får denne ofta den lägsta ersätt- ningen av starta-eget bidrag, per dag. Det lägsta bidraget uppgick till per dag och per dag fram till den l . Utredningen föreslår att det lägsta starta- eget bidraget ånyo höjs till per dag. En sådan höjning skulle i särskilt hög grad gynna just invandrarföretagande och stärka statsfinanserna. Som utredningen redan i kapitel 6 gett uttryck för, är en regio- naliserad behandling av tillväxtfrågor av en stor betydelse. För per- soner med utländsk bakgrund har de arbetsmetoder som tillämpats av 110 Svårigheter att starta och driva företag t.ex. visat sig vara mycket framgångsrika. Utredningen föreslår att sammanlagt ställs till länsstyrelsernas förfogande för att stödja projekt eller organisationer som arbetar för att underlätta möjlig- heterna för invandrarföretagande. I detta kapitel behandlas bl.a. de särskilda svårigheter som möter före- tagare med utländsk bakgrund. Vissa frågor av denna karaktär behand- las även i andra kapitel. Således finns frågor med anknytning till risk för diskriminering behandlade i kapitel 5 och frågor om svenskundervisning är behandlade främst i kapitel 6. Företagens finansieringsfrågor behandlas i kapitel 8. 7.1.1Starta företag - motiv och möjligheter Motivet till att starta företag varierar. Flertalet av samtliga nystartade företag i landet startas av personliga drivkrafter som en önskan att vara sin egen eller att nå en ökad levnadsstandard. Många företag startas för att undvika arbetslöshet. startades, enligt en undersökning av SCB och , av företagen inom byggsektorn, inom industrisektorn och inom tjänstesektorn just på denna grund. För personer med invandrarbakgrund torde motivet att komma ifrån arbetslöshet vara ännu vanligare än de tal som angetts. Utöver motivet att starta företag för att undvika arbetslöshet - och att inte behöva lyfta sociala understöd - finns bl.a. följande drivkrafter. I många av de länder varifrån emigrationen skett - detta gäller dock inte de nordiska länderna där samhällsuppbyggnaden är lik den svenska - finns det inte några offentliga organ för att ha hand om skilda förhållanden för invånarna i en sådan omfattning som i . Detta tillsammans med att stordrift och teknologi i många andra länder inte har samma betydelse som i , medför att många invandrare har levt och är bekanta med en miljö som gör det nödvändigt - eller i alla fall ger möjligheter - att få sin försörjning genom affärsverksamhet. I finns det möjligheter att inom vissa områden starta ett mindre företag inom vissa branscher utan tillgång till ett stort kapital eller någon långvarig erfarenhet av produktionen i fråga. Detta kan gälla städbranschen, viss detaljhandel såsom livsmedelsbutiker och kiosker SOU 1999:49 Svårigheter att starta och driva företag 111 samt viss standardiserad verksamhet inom restaurangbranschen, t.ex. pizzerior och kebabserveringar. I viss, mindre utsträckning, finns också s.k. ethnical business - invandrare som riktar in sin affärsverksamhet på personer från samma etniska grupp. De mindre verksamheterna drivs nästan genomgående på lokala marknader. Som visas i kapitel 9 finns det även framgångsrika företag som startats av personer med utländsk bakgrund och som arbetar med hela som marknad eller på internationella marknader. En faktor som ofta underlättar en invandrares start av företag är till- gången till informella resurser genom familje- och släktförbindelser och andra informella nätverk. Detta har betydelse inte endast för beslutet att starta företag, utan även för beslutet om inom vilken bransch som företaget etableras. Har landsmän lyckats inom en viss bransch sker etableringen - inte sällan i kompanjonskap med familjemedlemmar eller släktingar - inom samma bransch. För en framgångsrik verksamhet måste småföretagaren - utöver rent företagsekonomiska aspekter som har samband med produktion, mark- nad, konkurrensförmåga m.m. - ha kontakter eller i alla fall kännedom om en mängd olika offentliga och privata organ. I figur 7.1 har dessa betecknats som . Till vänkretsen kan för före- tagaren även inräknas näringslivssekreteraren i kommunen, Handels- kammaren och . För invandrarföretagaren kan därutöver i (IFS) och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) räknas till denna krets. 112 Svårigheter att starta och driva företag Figur 7.1 finns endast i den tryckta versionen. Källa: Småföretagen och deras vänner. Rap- port 1997:02. Det är enligt utredningen viktigt att den blivande eller igångvarande invandrarföretagaren lär känna och kan utnyttja de tjänster som åt- minstone vissa av dessa organisationer m.fl. erbjuder. Dessa organisa- tioner m.fl. beskrivs i detta kapitel. Därutöver behandlas även andra specifika svårigheter som invandrarföretagaren har, som t.ex. språkliga och kulturella barriärer, som måste övervinnas. Vidare behandlas i detta kapitel bl.a. bristen på nätverk och de ekonomiska förutsättningarna att starta företag. Svårigheter att starta och driva företag 113 Det svenska samhället är från administrativ och organisatorisk synpunkt högt utvecklat. Till detta kommer ett omfattande regelverk för att skydda en mängd skilda intressen, bl.a. för personer i deras egenskap av arbetstagare och konsumenter. I den mån intressena är reglerade genom lagar eller andra offentliga bestämmelser, åligger det alla företagare att själva, eller genom medarbetare inom eller utom företaget, att känna till dessa bestämmelser. Genom att större företag kan ha specialister på olika områden når de även i tillämpningen av det offentliga regelsystemet stordriftfördelar och storföretagen har därigenom betydande konkurrensfördelar i förhållande till småföretagen. Alla mindre och medelstora företag tyngs av denna konkurrensnackdel. Personer med utländsk bakgrund som startar företag är, om de inte växt upp här i landet, tvingade att lägga ned extra mycket arbete på att lära sig olika regelverk - både offentliga och privata. Därutöver finns ofta kulturella avstånd - i form av språk, seder och familjesyn - till majoritetsbefolkningen. Språket är av en central bety- delse och i övrigt är det viktigt för den som startar ett företag och där majoritetsbefolkningen utgör en betydande kundkrets, att ha förståelse för kundernas tänkesätt och attityder. 7.1.3Språk, kulturella barriärer och nätverk Personer som kommer till har i regel ett flertal svårigheter att övervinna innan de har något så när likartade möjligheter som majori- tetsbefolkningen att starta ett företag. Flyktingar vistas i regel, i den mån de inte själva har ordnat eget boende, på upptagningsanläggningar i väntan på prövning om uppe- hållstillstånd. När uppehållstillstånd har erhållits, flyttar personen från anläggningen och ansvaret för en grundtrygghet övergår till den kommun där denne bosätter sig. Detta gäller även för s.k. anhörighetsinvandring, om detta sker från det att flyktingen kommit till . Kommunen får ett bidrag av staten som introduktionsersättning för en period av . Mottagande kommun ansvarar för att flyk- tingen får bostad, uppehälle och undervisning i svenska. För detta får kommunen statliga bidrag. För en nyanländ flykting upprättas i kom- munen en introduktionsplan som omfattar utbildning i svenska språket och kontakter med arbetsförmedlingen. I programmet bör ingå svensk- undervisning, praktik i den utsträckning som är möjligt, orientering om 114 Svårigheter att starta och driva företag svenska samhällsförhållanden och svenskt arbetsliv samt information om vardagslivet i en kommun. Undervisningen i svenska språket (SFI) utgör grunden för introduk- tionsprogrammet och bör i möjligaste mån kombineras med praktik. Tillgången till undervisning varierar betydligt inom kommunerna, från till i några fall heldagsundervisning. Flyk- ting/invandrare får kontakt med arbetsförmedlingen efter avslutad utbildning i SFI. För att hitta former för att invandrare skall komma in på arbets- marknaden pågår en mängd projekt, bl.a. inom ramen för EU-pro- grammet Mål 3. Syftet med Mål 3-programmet är främst att bekämpa långtidsarbetslöshet samt att underlätta för ungdomar och personer som riskerar utslagning att komma in på arbetsmarknaden. Om flyktingen efter introduktionsperioden inte har fått arbete eller deltar i någon arbetsmarknadsåtgärd, t.ex. (), praktik eller utbildning, övergår det ekonomiska ansvaret för personens uppehälle på socialnämnden. Vid ankomsten till saknar i regel invandrare det sociala och det formella nätverket i form av kontakter med myndigheter m.fl. som utgör en viktig faktor för den blivande företagaren. har dock invandrare genom släktingar och landsmän som redan vistas i ha ett visst personligt nätverk. Genom att söka sig till en invandrar- organisation kan detta nätverk utvidgas. För den blivande företagaren är det viktigt att lära sig förstå och få influenser av majoritetsbefolkningen. 1997/98:16 uttalar rege- ringen att statliga och kommunala myndigheter bör uppmärksamma alla invandrares behov av stöd i syfte att underlätta deras försörjning och delaktighet i samhället. Ett av dessa behov är att få svenska kontakter. En möjlighet är en gemensam yrkesbakgrund, vilken kan öppna en möjlighet till frivilligt mentorskap inom arbetslivet. Ett deltagande i föreningslivet kan ge personliga kontakter. I introduktionsprogrammet kan också ingå branschkontakter för den nyanlände som är inriktad på att starta företag. 7.1.4Kontakter med myndigheter, organisationer m.fl. Den blivande och igångvarande invandrarföretagaren har behov av att känna till och ha kontakt med en mängd statliga och kommunala organ. Här beskrivs i korthet några av dessa. Svårigheter att starta och driva företag 115 Skatteuppbörden i bygger i stor utsträckning på invånarnas egna medverkan. Detta innebär vissa kostnader för företagen. Dessa kostnader har för övrigt beräknats uppgå till ungefär den dubbla kostnaden i förhållande till skattemyndighetens egna kostnader. Vissa skattemyndigheter, bl.a. i , anordnar informationsträffar för nystartande företagare. Därvid finns det ofta en möjlighet att träffa specialister inom skatteområdena moms, F- skatt, arbetsgivaravgift och deklaration. Dessutom ges information om vilken nytta nyföretagaren kan ha av kronofogdemyndigheten. Träffarna är avgiftsfria. Även den som planerar, men ännu inte har startat ett före- tag, har möjlighet att delta i informationsträffarna. Skattemyndigheterna har också servicetelefon för att beställa personbevis, blanketter m.m. Vidare har () en servicehemsida på Internet. RSV håller också på att bygga upp en kår av skatteinformatörer över hela landet. Deras utåtriktade verksamhet är främst riktad mot företagen. i har i samarbete med IFS (se nedan) i hållit seminarier inom olika skatteområden för föreningens medlemmar. Härigenom kan företagare med utländsk bakgrund få in- formation som är anpassad till deras näringsverksamhet och deras kun- skaper i svenska språket. Till den som är arbetslös men planerar att starta ett eget företag kan arbetsförmedlingen ge råd. Arbetsförmedlingarna behandlar också ansökningar om starta-eget bidrag. Bidraget utgår under en sexmåna- dersperiod och baseras på A-kassa, alternativt KAS-ersättning. För invandrare från utomnordiska länder kan starta-eget bidrag betalas ut ytterligare . Bidraget kan lämnas till en person som bedöms vara lämplig som företagare och vars affärsidé är hållbar. Verksamheten skall kunna ge en tillfredsställande lönsamhet och ge bidragstagaren en varaktig sysselsättning. Arbetsförmedlingen anordnar också utbildning med hjälp av externa resurser. Vidare har arbetsförmedlingen avtal med ett antal konsulter, som gör bedömningar av affärsidéer för arbetslösa som vill starta eget företag. 116 Svårigheter att starta och driva företag Startlinjen vid ger kostnadsfri information och vägledning till personer som avser att starta eget företag. Nyföretagaren får en samlad information om regler och krav vid företagsstarten, skatter, företags- former, finansiering, tillstånd etc. Startlinjen vägleder vidare även till rätt organisation, myndighet och rådgivare för ytterligare information eller hjälp. Målsättningen för verksamheten är snabb, korrekt och lättförståelig information. Startlinjen ger ut broschyrer och informationsblad, vilka ständigt uppdateras och utvecklas, så även informationen på webbplat- sen. Stor vikt läggs vid att personalen (motsvarande 8 tjänster) under- håller och utvecklar sin kompetens för att upprätthålla en god service. Antalet kontakter till Startlinjen uppgår till 18 000- 20 000 . Startlinjen kontaktas oftast per telefon, men fax och e-post är också vanliga kontaktvägar. Allt fler tar del av informationen på webbplatsen: drygt 40 000 besökare registrerades . Startlinjen deltar i nyföretagarmässor runt om i landet. i (IFS) bildades . Antalet medlemmar uppgår till omkring 1 000 företag från 70 olika nationer. För detta ändamål driver IFS rådgivningscentra som praktiskt skall arbeta med rådgivning, attitydpåverkan samt nätverk. Vid rådgiv- ningscentren erbjuds besökaren att få råd och hjälp, om så önskas, på sitt hemspråk. Detta för att underlätta samt öka kunskapen om de förut- sättningar och krav som erfordras för dennes företagande. Därigenom ökar möjligheten att utveckla och skapa en konkurrenskraftig affärsplan. Vid rådgivningscentren arbetar företagsrådgivarna med att stimulera till eget företagande, stödja de befintliga invandrarföretagen samt utveckla dem som har expansionsmöjligheter. Vid varje rådgivningscenter erbjuds företagarna kurser och utbildning samt inbjuds till olika nätverksträffar. Rådgivningscentret i har () åtta personer anställda varav sex som arbetar med rådgivning. De erbjuder rådgivning på elva olika språk. skapades ca 300 arbetstillfällen genom företagsstarter. Dessutom medverkade IFS till att ca 150 befintliga företag inte lades ner, alternativt att de kunde expan- dera. Vid rådgivningscentret i har samarbete utvecklats med bl.a. . IFS har sitt säte i men driver också rådgivningscenter i och . startas även rådgivningscenter i (och Svårigheter att starta och driva företag 117 ), () samt (). planeras start i län () samt (). IFS är på uppdrag av DG XXIII ansvarig för att utveckla ett euro- peiskt nätverk för minoriteters företagande, EMBNet (). Finansieringen av IFS sker genom offent- ligt stöd, genom verksamhetens konsultintäkter och genom medlems- avgifter. ALMI:s uppdrag är att genom aktivt partnerskap med befintliga och blivande företagare skapa fler nya och växande företag. Verksamheten består dels av medverkan till finansiering av små och medelstora företag, dels av affärsrådgivning i olika former för att skapa tillväxt.