sou · GNB3101 · 2000-01-01 00:00:00 — –Jag blev vegetarian för att jag ansåg det lika fel att förtrycka djur som människor – som man till exempel gjorde under jude- förföljelserna. Då såg man på judarna som en lägre stående ras. Det är inte anorlunda när det gäller djur – man tar sig rätten att förtrycka den som inte kan försvara sig. tog intryck en radikal engelsk djurrättsorganisation. Han kom först i kontakt med deras tidning och läste om direktaktioner: –De skrev om fritagningsaktioner och att det var viktigt att rädda ett eller tio djur här och om man kunde. Jag gick och tänkte på vad det innebar och sedan ringde jag runt för att bilda en grupp för att göra saker, helt enkelt. –Jag satte i gång och gjorde flygblad och affischer. Vi blev några stycken som ordnade demonstrationer här i stan. Jag lärde känna fler människor vid olika arrangemang och jag lärde mig mycket om djurförtryck. Djur tänker och känner... För de intervjuade veganerna är det uppenbart att djur är tänkande och kännande varelser. Denna övertygelse är ett slags grund i deras engagemang. anser de att det finns skillnader mellan människor och djur. Men det innebär ett större ansvar för människan i förhållande till djuren – fast detta är svårt att ta till sig för de flesta människor, anser de. De intervjuade har fått frågan om det finns någon särskild tänkare, ideologi eller tro som inspirerat dem i sin övertygelse. En fråga om viktiga händelser för djurrättsrörelsen i har också ställts. –Det vore naivt att påstå att djur inte är tänkande och kännande varelser. Alla som känt en hund vet att den kan känna glädje, smärta och sorg. Många etologer hävdar att vårt sätt att behandla djuren är en rena katastrofen, säger . –Visst finns det skillnader mellan människor och djur. Vi människor har förmågan att tänka moraliskt. Det för med sig ett ansvar för att till exempel inte behanda djur illa. Att se hur djuren verkligen har det är svårt för många, anser : –Jag tror att många människor inte ser sambandet mellan vad man äter och hur djuren har det. Det är väl lite som med miljö- frågorna. Många tror att de är lösta därför att det etablerade samhället tagit hand om dem. Många tror på samma sätt att djuren har det bra – för att vi har en bra lagstiftning. –Visst tycker man att hundar och katter är söta, men att vara vegan är att starkt ifrågasätta mångas livsstil. Många orkar inte och har inte tid att ändra sin livsstil. Jobbar man , så är det inte konstigt om man inte orkar. Det är ju lättare att gå på i samma mönster som man alltid gjort... –så finns det säkert starkt stöd för våra idéer bland vanliga människor – det enda som egentligen krävs är informa- tion. Det finns ju inga godtagbara skäl för att utnyttja djur. anser att djurrättsrörelsen är en tjejrörelse. –I NSNPD är av medlemmarna tjejer. Det har säkert med de traditionella könsrollerna att göra – tjejer ska vara varma, mjuka och milda. Många killar väljer kanske inte djurrättsrörelsen i första hand. Att en vegan ska se ut på ett visst sätt håller hon inte med om. –Nej, det handlar så mycket om känslor och då är det inte viktigt med det yttre. Hur man ser ut förändrar ingenting. ser inga kristna inslag i djurrättsrörelsen. Snarare är det tvärt om, menar hon, eftersom rörelsen inte tror på auktoriteter och ledare som finns inom många kyrkor och som varit källa till mycket lidande. Hon nämner en viktig händelse för veganrörelsen: –Det brann några Scanbilar i . Det var då djur- rättsrörelsen gick in i ett mer intensivt skede. Den som försvarar köttätandet fokuserar ofta på skillnaderna mellan människa och djur, menar . –Men människor som blir instängda i en bur känner smärta och ångest precis som djuren. Allt vi känner delar vi med djuren. Det räcker ju med att se hur en hund reagerar när någon är arg på den. Alla människor har rättigheter oberoende av ras, begåvning och kön. Det ser jag som en heltäckande frihetlig tanke. Då kan man inte utesluta djuren. –Man kan förstås bli vegan av hälso- eller miljöskäl. Många har börjat den vägen, men djurrättsargumenten dominerar bland veganerna. säger att han ibland får frågan om han bryr sig om människor eller om han bara bryr sig om djur. –Då är det bra att peka på Amnesty-knappen jag har på jackan. Jag är också aktiv i plogbillsrörelsen. Det är ingen egentlig skillnad att arbeta för djurs eller människors rättig- heter. berättar att han var på en utbildningshelg med plogbillsrörelsen. Av ungefär 20 deltagare åt bara en kött. –Det är ganska mycket samma människor i den här sortens rörelser, aktiva människor som lyssnar på varandra. ser ingen stor eller avgörande händelse för djurrätts- rörelsen i , men tror att TV-program som Norra magasinet haft betydelse för att engagera många. uppskattar och hans utilitarism – om man inte driver den in absurdum. –Gör man det skulle det kunna vara en god gärning och skjuta en miljardär... att något sådant skulle minska lidandet är en främmande tanke för mig. Andra vid sidan av han säger sig ha tagit intryck av är och hans idéer om krig och orättvisor, och Pytagoras. –Djur har hjärnkapacitet och känslor, fast alla inte vill förstå det. Man kan inte bara stödja sig på fakta när man argumenterar för att inte äta djur. Fakta kan skymma, precis som de kan skymma en del av det hemska med utrotningen av judar under , säger . –Jag är vegan av etiska skäl. Jag ser det hela på en känslo- mässig grund, själva känslan att äta upp någon annan... –Jag kan inte säga att det är någon filosofi eller ideologi som påverkat mig. tror inte på , men hon uppskattar vissa tankar inom hinduismen som talar om respekt för djuren. –Det borde vara enkelt att förstå att djur känner och att de lider på olika sätt när de blir torterade, alltså mycket av det som djurfrigörelse handlar om, menar . –Människan borde lämna djuren i fred liksom hela eko- systemet – även om en del länkar vi förstört måste åtgärdas – som att plantera skog och kalka sjöar. menar att det kan finnas situationer då djur ställs mot människa: –Rent generellt anser jag att en människa är mer värd än ett djur. Som jag ser det är det förenligt med djurrättsbudskapet. Men alla de där situationerna då man ska välja djur eller människa är svåra. För mig känns det som om man väljer den som står en närmast, alltså människan... Frågan är knappast den mest intressanta i förhållande till verkligheten, menar : –Det stora problemet är ju köttindustrin. Det är helt bisarrt att den produktionen kan fortgå. –Att inte äta kött mår vi bättre av, men när det gäller djur- försök kan det finnas en människa-mot-djur-situation. Frågan om djurförsök för vissa syften är en svårare fråga. –om inte djurförsök vore tillåtna skulle det säkert finnas en mängd andra metoder. Djurförsök är ofta en enormt trubbig metod, säger . –används djur inte för att de liknar människan – utan för att det är lätt att testa på dem. Kaniner är ett exempel. är lätt att mäta reaktioner på kemiska ämnen i kaninögon eftersom kaninens blinkreflex är så dåligt utvecklad. I ett vidare perspektiv är det inte så lätt att peka på några av- görande händelser för veganrörelsen, menar . Det ökade miljöintresset och den ändrade värderingsgrunden gynnar djurrättsfrågorna. –Detta blev tydligt i när mjölkbilar brann upp och minkar släpptes ut... i någon mån har sådana händelser varit positiva för djurrättsfrågorna – även om diskussionen mer kommit att handla om medlen, inte om målen. säger att han påverkats av filosofer som i första hand och Tom Regan. Han är den ende av de intervjuade djurrättsaktivisterna som definierar sig som troende och han nämner Apostlagärningarna som en viktig text i . På skrev han en uppsats om befrielseteologi och marxism och det – plus att han hade många kompisar som läste teologi – påverkade honom. –Jag säger som : Jag tror att jag tror. Eller som i när han citerade : Att tro är något man bestämmer sig för... tycker att det finns en typisk djurrättsaktivist: –Munkjacka, stora pösiga byxor, basketskor... ingenting av läder i kläderna, piercad, gärna svartfärgat hår. När det gäller musiken är det fortfarande mycket hard-core – fast jag har en känsla av att straight-edge-stilen var starkare tidigare. Det finns många veganer bland skatearna. –Vegetarian blev jag för att jag ansåg det lika fel att förtrycka djur som människor, säger . anser att djur kan tänka och känna precis som männi- skor och han ser ingen annan skillnad mellan människor och djur än att djur inte kan prata och utföra vissa praktiska sysslor. Men i en akut valsituation människa-djur tror han att han skulle rädda ett människoliv framför ett djurliv. Någon filosofisk förebild eller tankeriktning säger sig inte ha. Men han nämner och . –Sådana människor beundrar jag, sådana som verkligen vågar stå för vad de säger. De riskerade och förlorade sina liv. Det beundrar jag verkligen, alla de som står för något och gör något mot förtryck kan bli lika stora som de. –Var och en kan göra någonting. Ingen är bättre eller sämre, bara man försöker. Alla kan vi bättra oss. –Media har vinklat veganerna som en ungdomsrörelse. Folk med svarta munkjackor, rakade på huvudet, ja, punkstil... visst finns det sådana inom rörelsen, men det är ofta de som skriker mest och vill synas. De vill skaffa kompisar och vara häftiga, men för många av dem är veganrörelsen något övergående. De flesta intervjuade ser inte veganrörelsen som en typisk ungdomsrörelse som kännetecknas av en viss klädstil, en viss sorts musik och så vidare. Organisation: Från förening till nätverk –Alla mina kompisar är veganer eller vegetarianer. Det har bara blivit så. Det är påfrestande att möta så mycket motstånd. Vissa förstår – men många känner sig påhoppade av att jag tänker annorlunda, säger . –På många skolor i serverar de inte veganmat. De skyller på att de inte kan laga näringsriktig veganmat eller för att det är för dyrt... beskriver djurrättsrörelsen som ett nätverk. Hon träffar sina kompisar på NSMPD:s möten eller på det djur- rättscafé som ordnas en gång . Tillsammans med några kompisar har hon startat en djurrättsgrupp. –Vi träffas . Går man på en demonstration mot polisvåld, så kan hälften av deltagarna vara djurrättsaktivister säger att hon jobbar på många olika sätt. –Jag skriver ganska mycket insändare och artiklar – mest i djurrätts- och miljötidningar. I djurrättsgruppen spelar vi teater. Jag är med på demonstrationer, blockader och flygblads- utdelningar. –ordnade vi en rättegång utanför . Jag hade klätt ut mig till höna och en kompis var räv. Vi djur för- klarade hur det var hos äggproducenter och på pälsdjursfarmer. Representanter för bara tre partier kom ut och lyssnade – , och vänstern. –Vi ska snart ordna en parad för djuren i . Det tar mycket av min tid just , säger . har deltagit i demonstrationer, flygbladsutdelning och en civil olydnads-aktion. Vid aktionen fritog han och hans kam- rater sex hönor. Planering och genomförande hämtade de från plogbillsrörelsens sätt att arbeta. Det innebär noggranna för- beredelser och ansvarsuppdelning före aktionen, att aktionen primärt är symbolisk och att den bygger på icke-våld och öppenhet. berättar om aktionen och de noggranna förbere- delserna. Det var enkelt att komma in i de olåsta lokalerna: –Hönorna blev så rädda att de svimmade och det var bara att plocka ned dem i en kartong och köra dem till ett ställe där de kan gå fritt. –Sedan ringde vi runt till tidningarna på mobilen. Vi hade skrivit ett pressmeddelande och talat om för polisen vad vi tänkte göra. Vi ringde dom också. berättar om hur sam- talet fortsatte: Vad bra, vad vill ni att vi ska göra?, sa polisen. Kanske hämta oss eller så.... Vi har ganska fullt upp just . –Det blev en ganska konstig situation. En av oss hade kon- taktat ägaren och radio och TV började ringa honom. Jag hade uppgiften som fredsbevarare, alltså att bevara lugn och ro och försöka få en konstruktiv debatt. –Ägaren såg jättechockad ut. Vi visade legitimation och för- klarade att aktionen inte var riktad mot hans gård eller mot honom personligen – utan mot det faktum att av alla höns sitter i trånga burar. –När vi stod utanför hönsgården kom en radioreporter. Ägaren sa att det inte fattades några hönor. Han hade själv varit inne och räknat, sa han. Det blev ingen polisanmälan. –Till oss sa han sedan att vi kunde göra vad vi ville med hönorna. Jag försökte vara så trevlig som möjligt, men jag upp- fattade att han hotade mig. Han sa något om att han skulle söka upp oss om vi gjorde något liknande igen... tycker att det på det hela taget blev en lyckad aktion. –Det blev ganska positiva skriverier – en journalist till och med jublade i telefon. Han var jätteglad att vi lyckats. vistod på och delade ut flygblad hade en del läst om aktionen och kommenterade den. Vi fick i bössan, det var rent otroligt. Äldre damer gav oss hundralappar... har sina vänner främst i vänsterrörelsen. De träffar han på möten, demonstrationer och föredrag. –Jag har väldigt lite tid till att gå på krogen... –Många unga veganer arbetar på ett helt annat sätt än man gör i folkrörelserna. Internet är ett tydligt exempel. Men många av de frågor som diskuteras på nätet har ju mognat och arbetats fram främst i NSMPD, som är en klassisk folkrörelse med riksstämma och lokalorganisationer. –På nätet diskuterar man allt från äggviteämnen och in- sändare i någon dagstidning som vi borde svara på till de mest djuplodande filosofiska frågor. Internet är viktigt för rörelsen, det är inget tvivel om den saken. –Jämfört med Ung Vänster har djurrättsrörelsen hunnit mycket längre. I partiet har det funnits ett skeptiskt perspektiv där det är rikemansungar som sysslar med data... fast den inställningen håller på att ändras. Djurrättsrörelsens ledare beskrivs ibland som en liten kärna äldre anarkister som håller sig i bakgrunden och en liten grupp aktivister som åker landet runt och gör aktioner.27 Vad anser om den bilden? –Det låter stelbent. Ungefär som om man hade lagt ett raster som beskriver en nazistisk organisation. Men något ligger väl i det. Det finns en ganska välskolad kader som reser mycket. –På nästan varje ort finns någon grupp som tar initiativ till en demonstration eller liknande. De flesta som deltar är från orten –kanske kommer utifrån. Men det är inte så konstigt – ofta ordnar man ju en konsert eller fest kvällen innan och veganer vill ju precis som alla andra träffa likasinnade... –Många i djurrättsrörelsen gillar att resa och åker gärna till demonstrationer, konserter och protester. Man tar alla pengar man har och är med... tänker fortsätta arbeta politiskt. Han vill visa att man kan vara engagerad i flera saker och både i ett parti och utanför och att de olika engagemangen kan befrukta varandra. Han har till exempel varit ansvarig för ett solidaritetsprojekt i som han besökt . –Jag förstår tanken att man ska engagera sig för en enda sak, för det absolut viktigaste... Men det kan bli sekteristiskt, stel- bent. De flesta som kämpar för djurens rättigheter bekämpar också rasism och sexism, men det finns exempel – särskilt bland unga som blivit aktivister – på en allmänt kompromiss- lös attityd i klädsel och jargong. Det kan vara bra, för det ger folk råg i ryggen... men de kan också bli marginaliserade. 27 T.ex.: Den aktiva kärnan i veganrörelsen består av ett 10-tal individer, de flesta mellan . Den spetstruppen rör sig runt i landet och begår brotten Mycket tyder på att dessa ungdomar styrs av äldre slipade anarkister som inte vill synas" (polisen i 10/9 1998). beskriver sina vänner som veganer. Men alla är inte aktiva. –Det är inget problem, jag kan prata med folk. Jag tror på att även de kan förändras. Ungefär samma inställning har han till NSMPD. Visserligen har organisationens ledning tagit kraftigt avstånd från de aktioner som har en del erfarenhet av: –Men jag har ingenting emot NSMPD:s arbete och det finns NSMPD-medlemmar som sympatiserar med vad vi gör. Och jag kan ju alltid försöka påverka dem. Något organiserat samarbete är det inte fråga om. Det har man inte heller med övriga mer radikala grupperingar inom djurrättsrörelsen. Däremot finns det djurrättsaktivister som är med i flera radikala organisationer – till exempel i antifascistiska grupper och i vissa miljögrupper. ser kopplingar mellan djurrättskampen och den radikala miljörörelsen. –Det är naturligt att man värnar om djuren om man värnar om miljön – och tvärtom. nämner Sea Shepard, en utbrytargrupp ur , och deras aktioner för havsmiljön och för valarna. Bland annat har de sänkt valfångstfartyg. tillhör , som också bedriver olag- liga aktiviteter. Egentligen är det ingen organisation. be- skriver den som ett namn för de aktioner man gör. Det som krävs av dem som vill göra en aktion är att de följer de riktlinjer som, enligt , tillkommit under de senaste 15 årens praktik. Hur många militanta djurrättsaktivister finns det i ? –Det är svårt att säga. Nya grupper dyker upp och försvinner kanske . Men totalt finns det flera tusen aktiva veganer i . Kanske är det ett hundratal som gör sådana aktioner. Många aktioner rapporteras inte. anser att de olagliga aktioner som förekommit i varit framgångsrika. –Även om aktionerna ofta blivit smutskastade i medierna, så har de skakat pälsindustrin – den har nästan kollapsat. Utan aktionerna vore den mycket starkare . Att pälsindustrin överlevt beror, enligt , på att den exporterar en stor andel av skinnen. Så ur ekonomisk synpunkt spelar det mindre roll för företagen att folk i allmänhet hatar vad som försiggår på pälsdjursfarmerna, menar han, och det är därför aktivister bränner upp burar . har deltagit i flera olagliga aktioner, men vill inte preci- sera hur många. Men han säger att det är lika viktigt att in- formera allmänheten om djurförtrycket och att av det han gör är lagligt. är inte aktiv i aktioner numera. Det vore inte så smart, menar han, eftersom han har ögonen på sig efter domen mot honom. Men han skriver i olika rörelsetidningar och uttalar sig ibland imedia för sin organisations räkning. Många ringer till honom om aktioner och han får diskutera och försvara dem. –Jag har kontakter med andra aktiva i hela landet – och också med folk i , , , ... Vi ska ha ett stort läger i . –Att bara göra olagliga aktioner skulle inte fungera i längden, för då når man inte folk. Det är ju inte ett personligt krig för mig mot djurförtryckarna. Hur går en aktion till? –Man måste planera noga. Det får inte bara se ut som en bus- grej, att man slår sönder en ruta eller bara fjantar runt. jämför tillvägagångssättet vid en typisk aktion med ett vanligt inbrott. Man bevakar målet för aktionen noga för att kunna slå till , bär särskilda kläder som man kastar bort efteråt, har en huva över ansiktet och en bultsax och andra verktyg. –Man kan frita 15 hundar och tända eld på ett laboratorium, så att det ger ett seriöst intryck. Jag gör hellre en sak som ger resultat än många små. Man måste välja mål med omsorg. Det är ingen lek. berättar att han också jobbat på egen hand, eftersom det är säkrare. Är man flera och någon åker fast kan det vara riska- belt för de andra – men är man ensam kan man bara prata för sig själv. tycker att det är positivt att aktioner i hans hemstad lett till att ett mindre företag fått slå igen. Det är främst den sortens ekonomiska sabotage han tror på och han säger att det är många företag i landet som lagts ned på grund av djurrättsaktioner. Men de stora företagen som går inte att komma åt den vägen. Då är det information och gräsrotsarbete som gäller. tycker att vissa djurrättsaktivister gått för långt. Han tar avstånd från våld mot personer, även om han säger sig förstå att någon kan vilja uttrycka hot, eftersom man vet att det finns djur inne på till exempel som lider så oerhört. För att stärka sin ställning i opinionen har forskarna ibland försökt få aktionerna att framstå som om de riktade sig mot dem per- sonligen, menar . –Syftet är inte att skrämma livet ur någon. Att djurför- sökarna fått sina hem och bilar sönderslagna beror egentligen på att man ökat säkerheten på laboratorierna. Staten har gett bidrag till det. –Folk har blivit så frustrerade, så att det gått ut över dem som arbetar med hemska ingrepp och försök. Men det kan vara det enda sättet att rädda liv när man inte kan bryta sig in på ett laboratorium. Hur ser de intervjuade veganerna på politik och de politiska partierna? När de säger att de är kritiska, vad är det de är kri- tiska mot? Hur ser de på lagbrott, civil olydnad och våld som Vi har också frågat om opinionsbildningens betydelse och synen på medierna. betonar att han vill vara seriös på alla sätt, att det är viktigt för djurrättsrörelsen. Men han kan tänka sig att spreja djurrättsbudskapet på lämpliga platser. –Men det ska inte vara kladdigt, utan sprejat med mallar och fina färger. Mer militanta aktioner och hotfullt uppträdande tror han inte på och han citerar : På vad sätt är broar onda?. –Jag tycker inte att det är generellt dåligt att släppa ut minkar –men man måste vara kritisk till dem när man ser till medie- effekterna. Det kan göra att regeringen inte anser sig kunna ge efter för terroristerna, även om och vänstern trycker på för att stoppa minkfarmerna. –Jag var i och såg en demonstration av de auto- noma. Det kändes jättekonstigt att se 15-åringar i huva och med mask för ansiktet. Man ska inte dölja ansiktet utan stå för det man gör, annars blir det väldigt hotfullt. Jag skulle aldrig ta ett flygblad eller möta en blick från någon som bar mask. är inte medlem i något politiskt parti. –Jag vill inte blanda mig in i något parti. Då måste jag hitta något parti där jag kan godta alla åsikter. Jag vill hellre jobba med den här sakfrågan och ett par andra också. Jag röstade senast på , för de har tagit det största steget när det gäller att förstå att världen inte bara är skapad för människor. Grön Ungdom har ett ganska stort djurrättsnätverk och det växer snabbt, speciellt i . –Jag jobbar politiskt, men inte partipolitiskt och jag ser ett stort värde i att försöka kontakta politiker och skriva insändare. Det är viktigt att prata med människor. Jag försöker vara öppen och bjuda in folk till diskussion. har deltagit i demonstrationer och i flygbladsutdelningar. kan det nog bli någon civil olydnads-aktion, tror Men det kan vara svårt att få tag i bra hem för hönor och minkar. I och för sig skulle det kanske inte skada om man släppte ut ett mindre antal minkar i skogen, men när en sådan historia kommer ut i media blir det alldeles för negativt. – Situationen är alldeles för låst just . Att dela ut flygblad är ett bra sätt att få kontakt med människor. –Det märks att många inte kopplar ihop hur djuren behandlas med det som finns i deras eget kylskåp eller i matkassen. Det är just den kopplingen jag försöker få fram. –Jag tror att diskussioner är det bästa sättet att påverka människor. Då kan man försöka få dem att förstå lite djupare. Det är också bra att stå utanför en pälsaffär och visa att det är fel, säger . En annat sätt att argumentera är att bjuda folk på middag och servera god veganmat: –Jag vill visa människor att veganmat inte bara är rivna morötter och att man inte måste äta kött för att bli mätt. Hon tar avstånd från aktioner som att släppa ut minkar. –Fast de får leva i frihet. De bor otroligt trångt i sina burar. Bränna lastbilar lastade med kött ger ingenting. Det gör att folk tycker att vi är ännu värre. Och det kan innebära att man måste slakta ännu fler djur. Man blandar in våld i rörelsen... jag tycker att hela livsstilen i djurrättsrörelsen bygger på icke- våld. –Att utsätta någon för mordhot strider mot allt jag tror på. Och det är också negativt för rörelsen. Gör en något sådant, då gör alla det. Det blir lätt den allmänna uppattningen. –Det är väldigt få aktivister som gör sådana saker, kanske bara ett femtontal i hela landet. Men har det väl börjat skrivas om det, så fortsätter tidningarna på samma sätt. Det känns svårt och konstigt. Hon tycker att rörelsen är på väg att få lite mer stadga. –Vi är många som har varit aktiva sedan i mitten av tonåren, men vi har väl mognat en del.