sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta berodde dels på att flera KY-anordnare ansåg att de inte fått till- räckligt med tid för arbetet som utvärderingsgruppen ville göra vad som var möjligt för att stimulera ett framgångsrikt utvär derings- arbete på de olika utbildningarna. Dessutom innebar föränd ringar av riktlinjerna för utvärderingsgruppens rapportering till KY-kommit tén att informationsinsamlingen utifrån frågorna i kunde senareläggas. skriva detaljerad beskriv- ning Ursprunglig tidsplan för arbetet med för de olika utbildningsanordnarna som valde att arbeta med . Rutorna utb 1 och utb 2 syftar på utbildningarna i tabell 9.1 och 9.2. 9.7Resultat av arbete med För att ta reda på hur utbildningsanordnarna uppfattat arbetet med och vilka effekter det haft på utbildningarna har olika enkät- undersökningar genomförts. Figur 9.8 illustrerar antalet enkäter som skickats ut samt antalet erhållna som returnerade svar16. Svarsfrekvensen på de olika enkäterna har varit god och utvär de- ringsgruppen har generellt känt ett tydligt stöd från de olika utbild nings- anordnarna i arbetet med att åstadkomma ett bra verktyg och arbetssätt för självutvärdering. 16 Vissa inskickade enkäter har också bortfall på enskilda frågor. Kvalitetsarbete och egenutvärdering 153 Avsnitten 9.7 och 9.8 utgör en kortare sammanställning av resulta ten från de olika enkäterna. För en grundligare utvärdering och analys hänvisas till en kommande rapport17. Översikt över olika enkäter som skickats ut för analys av arbetet med självutvärdering samt antalet erhållna svar. 9.7.1Omfattning av arbetet med I detta avsnitt ges en sammanfattande bild över hur mycket tid anord- narna lagt ner på arbetet med och hur många personer som engagerats. Tabell 9.3 och 9.5 visar att de allra flesta utbildningsanordnarna lagt ner ett stort arbete med att åstadkomma en översiktlig beskrivning över utbildningen. Medeltiden som uppgetts vara nedlagd på att skriva över- sikten är . Det finns dock fall där man inte känt till räcklig motivation eller sett nyttan utan tyckt att den ansökan som ingivits till väsentligen innehållit den sökta informa tionen. Tabell 9.4 och 9.5 visar att man i allmänhet inte engagerat så många personer i arbetet med självutvärderingen som vore önskvärt. En bidragande orsak till detta kan vara att man inte från början haft resur ser avsatta till detta relativt omfattande arbete. Man kan också, generellt sett, notera att det är förhållandevis sällan som ledamöter från led- ningsgruppen deltagit i arbetet med att åstadkomma översikten eller den detaljerade verksamhetsbeskrivningen. 17 Se kommande forskningsrapport om hur arbetet med fungerat, M. , 1999. 154 Kvalitetsarbete och egenutvärdering Tabellen visar hur mycket tid utbildningsanordnarna uppgett att de använt för att göra den översiktliga beskrivningen enligt Läro ver- ket. Anordnarna har delats in i två grupper beroende på om de skickat in detaljerad beskrivning till utvärderingsgruppen eller inte. Med db i tabellen avses detaljerad beskrivning. Omfattning (timmar) Ej skickat in db Tabellen visar hur mycket tid utbildningsanordnarna uppgett att de använt på att göra den detaljerade beskrivningen enligt bland de 98 utbildningar som valt att utnyttja . Frågan har besvarats av 46 av de 75 utbildningarna som skickat in detaljerad beskrivning till utvärderingsgruppen respektive av 6 av de 23 som inte skickat in. Med db avses detaljerad beskrivning. Omfattning (timmar) *Dessa är fördelade på 120, 160, 200, 200, 200, 300 respektive . **Uppgiven tid är . En organisation, Nackademin i , har uppgivit att man engagerat 52 personer i arbetet med . Det är också den organisa tion som lagt ner i särklass mest tid på arbetet, . Genom- snittsarbetet som lagts ner på att åstadkomma den detaljerade beskrivningen uppges . Även om det är svårt att ange hur mycket tid det tar att åstadkomma en seriös detaljerad be skrivning ger erfarenheter från arbete med självutvärdering med lik nande verktyg att detta är en förhållandevis låg arbetsmängd 18. Detta kan självfallet vara kopplat till att resurser inte varit avsatta till detta arbete från början. 18 Se exempelvis P. m fl, 1999, J. , 1999, samt M. och U. , 1997. Kvalitetsarbete och egenutvärdering 155 Antalet personer som deltagit i arbetet med att åstadkomma översiktlig beskrivning respektive detaljerad beskrivning enligt Läro- verket. Svaren avser de som skickat in detaljerad beskrivning. 9.7.2Upplevelser av arbetet med I enkäterna har också frågats hur de utbildningsanordnare som arbetat med upplevt detta arbete. Figur 9.9 och 9.10 visar hur anordnarna sammanväger avsatta resurser mot erhållna resultat, dels i gruppen som skickat in en detaljerad verksamhetsbeskrivning och dels i den grupp som inte skickat in den detaljerade beskrivningen. Värdering av arbetet med Figuren illustrerar hur de utbildningsanordnare som arbetat med bedömt värdet av det nedlagda arbetet genom att väga de resurser som använts mot det utfall arbetet givit . Figuren avser de som lämnat in en detaljerad beskrivning. Figur 9.9 och 9.10 illustrerar att man uppfattat värdet av arbetet olika nyttigt i förhållande till nedlagda resurser. Det finns dock en tyd lig tyngdpunkt på att man värderar arbetet positivt. Bland de som skickat in detaljerad beskrivning till utvärderingsgruppen är andelen positiva större 156 Kvalitetsarbete och egenutvärdering än bland dem som inte sänt in materialet. Att sambandet inte är tydligare kan bero på att arbetet delvis forcerats av tidsskäl och att tillräcklig mognad därför inte hunnit uppnås. Detta styrker erfaren heter från andra organisationer som arbetat med självutvärdering och understryker att det är väsentligt att man från början har avsatt tillräck liga resurser för att arbetet skall bli framgångsrikt. Värdet av arbetet med Figuren illustrerar hur de utbildningsanordnare som arbetat med bedömt värdet av det nedlagda arbetet genom att väga de resurser som använts mot det utfall arbetet givit . Figuren avser de som inte fullföljt inlämnande av den detaljerade verksam hets- beskrivningen. Arbetet med att analysera den detaljerade beskrivningen och att åstad- komma en handlingsplan för förbättringar har inte följts upp av ut värde- ringsgruppen inom ramen för utvär deringsuppdraget, se figur 9.3. Där- emot har frågor rörande analysen och förbättringsarbetet ingått i enkäterna inför det fortsatta forskningsarbetet och några resultat är möjliga att presentera redan i detta skede. När enkätundersökningen genomfördes hade 30 stycken a v de 69 svarande påbörjat arbetet med analys av den detaljerade beskrivningen. Av dessa har sju stycken dessutom sagt sig vara färdiga med analysen. En klar majoritet av de 69 utbildningarna, , anser att de funnit förbättringsmöjligheter bara genom arbetet med att ta fram den detalje- rade beskrivningen, dvs innan analysen påbörjats . Av de 98 utbildningar som valde att arbeta med har 23 inte fullföljt arbetet i den meningen att man inte skickat in en detaljerad verksamhetsbeskrivning till utvärderingsgruppen. På frågan om anled- ningen till att de inte gjort detta har, av de 14 som besvarat frågan, elva svarat att arbetet med den detaljerade beskrivningen ej avslutats och tre Kvalitetsarbete och egenutvärdering 157 svarat att arbetet ej påbörjats. När det gäller huruvid a arbetet med den detaljerade beskrivningen kommer att slutföras kan en tydlig avsikt att göra detta skön jas bland en majoritet av de 15 som besvarat frågan. Tolv av dem svarar att arbetet kommer att slutföras, varav åtta även kunnat bedöma tidpunkt för färdigställandet. För att utvärdera hur utbildningsanordnarna upplevt arbetet med har ett antal frågor ställts. Resultatet från en av dessa redo- visas i figur 9.11. Självutvärdering med hjälp av är: Sammanfattning av hur de utbildningar som arbetat med har uppfattat Självutvärdering med hjälp av Lärove rket.19 Sammanställningen i figur 9.11 visar att självutvärderingen upplevts positivt i de allra flesta fall i de avseenden som efterfrågats i enkäten. Att betyget är lägre vad gäller förvirrande - klart är väntat, eftersom arbetsgången var ovan och tankegångarna nya för många av KY-anord- narna. Detta styrks också av tabell 9.6 där förkunskaperna om offensiv kvalitetsutveckling och olika självutvärderingsverktyg innan utbildningen och arbetet med självutvärdering satte igång finns sam manställda. Något förvånande anser vi att det är, att betyget på effektivitet är tämligen lågt. Detta kan bero på att man uppfattat effektvitet som resultat per nerlagd arbetstimme, varvid betyget kan ha dragits ner av att många lagt ner en förhållandevis stor arbetsinsats. En annan orsak kan 19 I enkäten var ytterlighetsalternativen i de olika raderna slumpmässigt fördelade. De är här ordnade i en skala från negativt till positivt för att förenkla jämförelsen. 158 Kvalitetsarbete och egenutvärdering vara att man ännu ej ser effekterna eftersom man i flera fall inte är färdig med analyserna av den detaljerade beskrivningen. Tabellen illustrerar i viss mening förkunskaperna om offen- siv kvalitetsutveckling hos utbildningsanordnarna innan utbildning och arbetet med självutvärdering satte igång. Hur mycket kände Du till om verktyg för självutvärdering, liknande , innan Du kom i kontakt med det? (Flera alternativ kan väljas i varje kolumn) /IST 21 steg LOTS 9.8Resultat och arbetssätt när man inte arbetat med En grupp av utbildningsanordnare valde att arbeta med egenutvärdering enligt alternativa former och inte utnyttja . Hur denna grupp arbetat och varför de valt en egen metod har undersökts via en enkät. Av utbildningsanordnarna till de 25 utbildningar som valt att inte utnyttja har 24 stycken besvarat enkäten, dvs en svarsfrekvens på (se figur 9.8). En stor del av de som valt att inte utnyttja har i enkäten uppgett att de studerade innan de fattade slutligt beslut om arbetssätt. Orsakerna till att man inte valt varierar. Av de 24 som besvarat enkäten har 16 besvarat frågan. Några har angivit flera skäl. I somliga fall anger man att man redan hade planerat eller satt igång utvärderingsarbetet och i några fall bedömdes tids åtgången som alltför stor i för hållande till de tillgängliga resurserna. Inget av dessa skäl förefaller vara dominerande utan anges av alla i ungefär samma grad. Kvalitetsarbete och egenutvärdering 159 Vad som normalt ingår i egenutvärderingar studentenkäter (ej kursenkäter) Sammanställning över vilka arbetssätt som ingått i egen- utvärderingen för de utbildningar som valt att inte arbeta med Lärover- ket. De flesta utbildningsanordnare har angivit flera arbetssätt som ingått i egenutvärderingen, se tabell 9.7. Det antal angreppssätt, bland de som återfinns i figur 9.12, olika utbildningsanordnare har angivit att de använder för sin egen utvär- dering bland de som valt att inte arbeta med . Hur de anordnare som valt att inte utnyttja arbetat med egen- utvärdering varierar av naturliga skäl. Av de 23 som besvarat frå gan uppger 14 att något annat systematiskt verktyg använts. I något fall uppges att Utmärkelsen utnyttjats, som för övrigt är mer omfattande än . I några fall anges kvalitets systemet ISO 9000 som bas för arbetet. Enkäter anges av några, men i vilken form har inte preciserats. Några har inte alls klargjort vilket verktyg de använder. 160 Kvalitetsarbete och egenutvärdering Tabell 9.7 illustrerar att de allra flesta utbildningsanordnare har flera angreppssätt för att utvärdera sin verk samhet. Endast två organisationer har sagt att de enbart utnyttjar kursenkäter som egenutvärdering. Vilka olika angreppssätt som använts för egenutvärderingen illu streras i figur 9.12. Till vilka rapporteras slutsatser från egenutvärderingar Återkoppling av egenutvärderingen har skett till flera olika intressentgrupper. Slutsatserna från egenutvärderingarna har rapporterats tillbaka till flera intressentgrupper i många fall (se figur 9.13). Främst är det studenter, lärare, ledningsgrupp och rektor som erhåller återkoppling av slut satser från egenutvärdering. Studierektorer och handledare vid tag får information om slutsatserna i något mindre omfattning; kontaktpersoner och administrativ personal i endast enstaka fall. Åter koppling till minst fyra intressentgrupper har uppgivits av 14 av de 20 som svarat. Däremot är det svårt att utläsa med vilken regelbundenhet åter kopplingen har gjorts. Hur resultatet från de olika egenutvärderingarna verkligen använts till förbättringar varierar självfallet starkt mellan olika utbildnings anord- nare. De flesta ändringar som uppgivits berör enskilda kurser i form av innehållsförändringar av olika slag, ändring av kurslitteratur, schema- SOU 1999:119 Kvalitetsarbete och egenutvärdering 161 ändringar, eller kommentarer till eller byte av lärare. Ett fåtal uppgivna ändringar berör mer övergripande frågor som intagnings rutiner, förbät- trat informationsmaterial, förtydligande av mål och inne håll, ändringar av LIA-uppläggning eller bättre service mot studenterna. Antalet uppgivna förändringar som resultat av egen utvärderingen illustreras i tabell 9.8 och varierar mellan noll och åtta, med ett medel- värde på 2.5. Noterbart är att tre anordnare av de 24 som svarat inte uppgivit någon enda förbättring som resultat av egen utvärderingen och att lika många bara angett en enda förbättring. Även om det är vansk ligt att dra alltför långtgående slutsatser från detta ger det en antydan om att det systematiska förbättr ingsarbetet inte fått en större genom slag i dessa fall. Antal förbättringar av skilda former som olika utbildnings- anordnare uppgivit som resultat av egenutvärderingen bland de som valt att inte arbeta med . Antal skilda former av De har funnits två syften med utarbetandet av och tillhörande material samt den utbildningsinsats som varit förknippad med . Det viktigaste, var att bidra till att stimulera utbildnings- anordnarna att arbeta enligt en modern syn på kvalitetsutveckling och därigenom bidra till att skapa en lärande organisation. Denna satsning inom den Kvalificerade yrkesutbildningen är, vad gäller antalet delta- gare, tveklöst den största inom området som förekommit i landet. Det andra var att få in underlag till utvärderingen av KY-verksamheten. Vad gäller syftet att bidra till utbildningsanordnarnas organisatoriska utveckling när det gäller kvalitet och kvalitetsutveckling visar de genomförda analyserna att detta lyckats tämligen väl. En stor del av anordnarna har utnyttjat i sin utvärdering. Enkäterna visar sammanfattningsvis också att det stora flertalet av utbildningsanordnarna har upplevt arbetet med stimulerande, nyttigt och utvecklande. Ett skäl till att man i vissa fall inte lyckats fullt ut är säkerligen att de förhållandevis stora resurser som ras för ett systematisk självutvärdering inte fanns inplanerade från början. 162 Kvalitetsarbete och egenutvärdering detta har dock många anordnare lagt ner avsevärd tid på arbete med att åstadkomma en verksamhetsbeskrivning. Utvärderingsgruppen kan konstatera att, om man skall döma av angivna enkätsvar, så har även åtskilliga av de som inte utnyttjat Läro- verket gjort seriösa satsningar på att utvärdera sin utbildning. Det är dock svårt att bedöma, eftersom vi endast har enkätsvar, i vilken utsträckning utvärderingen lett till förbättringsåtgärder och, framför allt, i vilken utsträckning förbättringsarbetet bedrivs utifrån en modern syn på kvalitetsutveckling. 10Huvudmannaskap, ledning och reglering Detta kapitel inleds med en redovisning av de olika typer av huvudman- naskap som förekommer inom den Kvalificerade yrkesutbildningen (KY). Därefter beskrivs ledningsgruppen och dess göromål och a vslut- ningsvis rapporteras utbildningsanordnarnas syn på den lag och föror d- ning som styr och reglerar Kvalificerad yrkesutbildning. 10.1Olika typer av huvudmannaskap I lagen om försöksverksamheten framgår att Utbildningen kan a nordnas av statliga universitet och högskolor, kommuner, landsting och enskilda utbildningsanordnare. Utbildningsanordnarna får anordna utbildningen själva eller i samverkan med andra1. I förordningen preciseras villkoren så att Om en utbildning anordnas av flera utbildningsanordnare i samverkan, skall alltid en av dem vara ansvarig för utbildningen2. Som framgår av tabell 10.1 så är kommuner huvudmän i de flesta fall (). De kommunala utbildningarna finns inom alla branscher. Pri- vata anordnare förekommer i av fallen och finns inom de flesta branscher men med en viss koncentration på Ekonomi och IT. Under rubriken privata anordnare döljer sig en blandning av huvudmän bestående av privata och kommunala företag, stiftelser, ideella före- ningar och bildningsförbund. Högskolan svarar för 15 pro cent av utbild- ningarna och de återfinns främst inom Tillverkning och IT men även inom branscherna Bygg, Ekonomi, Transport och Vård. är engagerad i utbildningar inom branscherna Vård och Jord, skog och trädgård. AmuGruppen har huvuddelen av sina utbildningar inom Tillverkning och IT. Inom ramen för denna kategorisering finns flera utbildningar som anordnas av flera utbildningsanordnare, men där en utsetts som ansva- 1SFS 1996:339, § 1. 2SFS 1996:372, § 4. 164 Huvudmannaskap, ledning och reglering Det har inte gått att fastställa antalet sådana utbildningar utifrån vårt material. Det finns även andra mellanformer som exempelvis Hög- skolan i /som är huvudman för utbildningen New Media Design men har engagerat ett privat företag för att genomföra utbildningen. Olika typer av huvudmannaskap för de Kvalificerade yrkes- utbildningarna angivna med absolut och relativ frekvens. Vi har försökt finna samband mellan olika huvudmannaskap och olika indikatorer på kvalitet i utbildningarna men har inte funnit några sådana samband. Det finns inget som tyder på att exempelvis hög skolan är bättre än kommuner på att arrangera Kvalificerade yrkes utbildningar. Från våra besök hos utbildningsanordnare kan vi dock se att kommuner i hög grad bygger sina utbildningar på struktur i form av väl definierade kurser och schemalagd undervisning. De privata anordnarna bygger i högre grad sin undervisning på projekt och situa tionsanpassning. Utifrån detta kan vi dock inte dra några slutsatser om kvaliteten. 10.2Ledningsgruppen och dess arbete Ledningsgruppen består av företrädare för de delar av arbetslivet som berörs av utbildningen, företrädare för en högskola och för den ko m- munala vuxenutbildningen. Den ansvariga utbildningsanordnaren kan utöver dessa utse fler ledamöter, men flertalet av ledamöterna i le d- ningsgruppen måste vara företrädare för arbetslivet. Vid ledning sgrup- pens sammanträden har minst en företrädare för de studerande närvaro- och yttranderätt. Huvudmannaskap, ledning och reglering 165 Ledningsgruppens storlek varierar. Några utbildningsprogram har stora ledningsgrupper om exempelvis 12-13 ledamöter, andra mindre på 5-6 personer. Vanligast är att utbildningarnas ledningsgrupp består av nio ledamöter. En ledningsgrupp på nio medlemmar kan t ex bestå av: -personalchef, arbetslivsrepresentant -teknisk chef, arbetslivsrepresentant -ekonomichef, arbetslivsrepresentant -platschef företag A, arbetslivsrepresentant -platschef företag B, arbetslivsrepresentant -regionchef, representant från -rektor, representant från huvudman, ordförande -rektor, representant från Komvux -studierektor, representant från högskola eller universitet. Dessutom adjungeras projektledaren/utbildningsledaren och en elev- representant från varje intag. Ledningsgruppens medlemmar är i allmänhet valda utifrån ett väl känt intresse för utbildningsfrågor, sitt engagemang under utbil dningens framväxande och utifrån sin breda branschkunskap. I vissa utbild- ningsprogram är ledamöterna valda från de företag som aktivt deltar i Lärande i arbete (). Några utbildningsanordnare har via påpekat att det är mycket viktigt för ledningsgruppens arbete att led a- möterna är förankrade i såväl arbetslivet som i skol världen. Ledningsgruppen sammanträder vanligtvis per termin. Hur mötena formellt går till varierar, men oftast är det utbil dningsleda- ren som kallar till möte, gör dagordning, ser till att berörda skrivelser sänds ut tillsammans med kallelsen samt är föredragande under mötena. Utbildningsledaren är i dessa fall även sekreterare och ser till att protokollet kommer ledningsgruppens ledamöter tillhanda så snabbt som möjligt efter mötet. Några grupper har bestämt mötes tiden till exempelvis . De tycker detta fungerar mycket bra, då det är viktigt att mötena hålls koncentrerade och på i förväg utsatt tid. Detta på grund av de många deltagarnas långa restider. Ledningsgrupperna har av ett fåtal utbildningsprogram uppfattats som något för stora, men för det mesta uppges ledningen fungera bra. I de översiktliga beskrivningar som lämnats in i samband med pro gram- mens självutvärderingar, uppges bl a att ledningsgruppen besitter en mycket stor och bred kompetens. 166 Huvudmannaskap, ledning och reglering Ledningsgruppen behandlar främst de frågor förordningen beskriver. De har det övergripande ansvaret för utbildningens planering, geno mförande och vidareutveckling samt att övervaka kvalitetssäkring av utbildningen och följa upp hur Lärande i arbete utfaller. Ledning sgruppen diskuterar, fattar beslut och/eller delegerar ärenden för senare åter koppling. Ledamöterna och elevrepresentanterna kan lyfta de frågor som de önskar i gruppen utöver de frågor som finns på dagordningen. Fö ljande rutinfrågor står i allmänhet på ledningsgruppens agenda: -arbetsplan, upprättande och revidering -rapporter av besök och resor -rapporter och besök från -elevmedverkan, inflytande frågor -intagningsfrågor, behörighet -betyg och examensfrågor -arbetsplatsförlagd utbildning, platser, kvalitet etc Den som är föredragande i ledningsgruppen ansvarar oftast för g enom- förandet av ledningsgruppens beslut. Ett typiskt arbetsår för ledningsgruppen kan se ut enligt föl jande. Vid ett sammanträde fastställs det vilka sökande som skall antas till utbildningen och vilka studerande som skall erhålla examensbevis. Under tidig höst läggs budgetförslaget och i övrigt tas f örekommande rutinfrågor upp till behandling. Frågorna kan bl a handla om att finna lösningar på problem, dryfta vilka föränd ringar som bör komma till stånd och diskutera policyfrågor. Mitt i utbildningsterminen träffas åter ledningsgruppen för att samtala om hur utbildningen fungerar i allmän- het. De analyserar gångna kurser och bollar idéer och förslag. Möjligt vis deltar lärarna för att redovisa sina erfarenheter från under visnings- situationen. Utbytet uppges vara ömsesidigt och ledamöterna har lite olika profil, bakgrund och intressen, vilket gör att olika frågor med för- del kan dryftas med olika representanter. Mot slutet av utbildningen, , sammanträder lednings gruppen för att utvärdera hela utbildningen. ventileras utveckling av utbildningen, anskaffning av och hur ledningsgruppen på bästa sätt kan stödja och marknadsföra utbil dningen. Huvudmannaskap, ledning och reglering 167 Dessa sammanträden kompletteras, i vissa fall, med olika aktiviteter såsom rekrytering av nya elever, företagsbesök och fördelning av före- tagsplatser för Lärande i arbete. I ett fall, enligt beskrivningar utifrån , har ledningsgruppen utarbetat ett informationsmaterial för handledare med checklistor över vad som skall hända under LIA-perio- den. Handledarna bjuds in för att få en övergripande beskrivning av kursen och särskilt den uppgift de själva aktivt skall ta del i. Handle- darna får således träffa ledningsgruppen. Förutom detta medverkar, i vissa ledningsgrupper, flertalet med- lemmar aktivt i utbildningsverksamheten genom att föreläsa, delta i olika arrangemang med de studerande och genom att introducera de studerande i sina respektive kontaktnät. Enligt vårt intryck styr ledningsgruppen utbildningsarbetet med omdöme och positiv helhetssyn. De är, enligt beskrivningarna utifrån , intresserade och engagerade. Deltagandet vid sammankomst- erna är gott, med vissa undantag.