sou · GNB3134d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Mängden datatrafik är större än mängden telefontrafik. Telefontrafik bygger på kretskopplade nät (connection-oriented), d v s det skapas en förbindelse från ände till ände. Datatrafik bygger oftast på förbindelsefria nät (connection-less). Internet-tekniken bygger alltid på förbindelsefria nät, där informationen skickas i paket, som vart och ett kan ta olika vägar genom nätet och som bara är intresserat av vad som är nästa steg mot slutmålet. Därför är det inte rimligt att skicka datatrafiken över ett nät som är uppbyggt och optimerat för kretskopplade förbindelser. nuvarande infrastruktur är fel för datatjänster. Vi måste bygga nytt. Befintliga lediga fiberkablar ska kunna utnyttjas i en ny IT-infrastruktur – förutsatt att de håller tillräckligt hög kvalitet och kan göras tillgängliga inom en rimlig tid och på samma villkor som kablarna i ett nytt nät. Utvecklingen går mot en flora av olika typer av användare som kan välja bland alternativa operatörer och leverantörer bland en mängd olika tillämpningar och tjänster över flera alternativa medier. Den gemensamma nämnaren är IP. Utvecklingen går också mot att den tydliga transmissions- nivån med separat transmissionsutrustning försvinner. IP-trafiken körs direkt på de fiberoptis- ka förbindelserna utan mellanliggande system för transmission. För att klara stora trafikflöden och för att ha reservvägar i det fiberoptiska nätet måste det vara mycket finmaskigt. Uppskatt- ningsvis erfordras 20 000–ny fiberkabel. 16IP, Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra IP-baserade nät. 17Intranät, internt datornät (t ex inom en organisation) som utnyttjar samma teknik som Internet, men som inte är åtkomligt från Internet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Ny infrastruk- tur nö dvä ndig 1.Sverige behöver en ny IT-infrastruktur anpassad för digital kommunikation, ändrade trafikbehov och -mönster och som är optimerad för den gemensamma kommunikations- arkitekturen IP. Staten har en viktig roll i förverkligandet av denna. Genom sin närvaro skapar staten möj- lighet till konkurrens på lika villkor för alla tjänsteleverantörer. 2.Ett finmaskigt fiberoptiskt nät behöver byggas över hela landet och alla hushåll, företag, myndigheter och organisationer ska kunna få anslutning till nätet. Det för datatrafik optimerade nätet kommer att kunna utgöra basen för ett nationellt täckande, förbindelsefritt IP-nät för fast eller mobil anslutning. 3.En svensk tillväxtpolitik bör utgå från att ett fiberoptiskt nät snabbt och systematiskt ska byggas ut i – och vara klart . Det är en viktig förutsättning för att ha en fortsatt hög servicegrad inom vård, skola och omsorg. Det är också en förutsättning för att ska behålla sin internationella tätposition när det gäller Internet och IT. Ett sådant nät kan kompensera för geografiska läge i , långt bort från stora befolkningscentra. Det kompenserar också för den låga befolkningstätheten i stora delar av landet. 4.Statens engagemang ska resultera i möjlighet till förhyrning av svart fiber18 över hela landet till lika och rimliga villkor. Denna fiberresurs ska garantera alla tillgång till ett basutbud av tjänster. Genomförandet ska grundas på en kostnadseffektiv upphandling av åtgärder och komponenter som ingår i infrastrukturen. Befintlig infrastruktur och rådande marknadsvillkor ska beaktas och erbjudas att ingå på samma villkor som den tillkommande strukturen. Statens kostnader ska i första hand koncentreras till områden där de kommersiella drivkrafterna inte är tillräckliga för att uppnå visionen. 18Svart fiber är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Den aktuella ger en mycket bra beskrivning av nuläget, behoven och grundläggande principer. Men det finns vissa skillnader i utredningens synsätt och förslag och Observatoriets syn, t ex att utredningen gör ingen klar beskrivning av statens roll för utbyggnaden av IT-infrastrukturen Observatoriets syn är att staten måste bidra för att en regional och social rättvisa ska uppnås och staten kan därför inte helt överlåta utvecklingen till marknadens aktörer. markerar tydligt att den inte gör något teknikval – detta trots att man kan konstatera att något alternativ till fiber för den grundläggande infrastrukturen inte finns Observatoriets syn är att det är fiber som gäller – även . Och det är IP19 som är kom- munikationsarkitekturen. verkar tro för mycket på marknadskrafternas förmåga att skapa den nya infrastrukturen Observatoriets syn är marknaden helt visst kan bygga ut en hel del fiber, men den kommer inte att bygga i hela , utan endast i de mest tätbefolkade delarna. Marknaden kommer aldrig att bygga någon konkurrensneutralitet. Den del av marknaden som bygger nät, är också den som själv tänker erbjuda tjänster i nätet. Att förlita sig till marknadskrafterna ger inte det nödvändiga helhetsgreppet. Observatoriet menar att bör agera ganska omgående och utnyttja det försprång som vi har. har startat tidigt med Internet och vi ska fortsätta utnyttja det. Väntar vi några månader till, kommer de verkligt tätbefolkade delarna av (Frankfurt-, Amsterdam- och ) att gå in. Lägger sig före, har andra aldrig en chans att komma ikapp. Vi bör snabbt få fram en avsiktsförklaring, med mål och avgränsningar för de regler som ska gälla för den nya IT-infrastrukturen och principer för utbyggnaden – och sedan få jobbet gjort. 19 IP, Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra IP-baserade nät. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Frå gor till , Varför ska nätet ha kapaciteten minst /s? Och varför ände-till-ände? Svar: Med /s går det att se två TV-program och surfa20 på Internet och prata i telefon. /s är något att starta med. Men det kommer ändå inte att räcka särskilt långt. Vi kommer att ha behov av en fördubbling av den kapaciteten. När vi haft /s , vill vi ha /s och sedan 20, 40, o s v. Tillämpningarna kommer nämligen att utvecklas mycket snabbt. Att kapaciteten /s är ände-till-ände [mellan användare] är viktigt. Med dagens nät är det inte möjligt att åstadkomma. Att bygga nät där dagens typiska flaskhalsar för datatrafik finns kvar inne i nätet är inte meningsfullt. Att tillhandahålla en bred- bandsförbindelse ut till användarens dator är inte det samma som att det är bredbands- kapacitet hela vägen genom nätet. När trafiken flyter samman längre in i nätet, är det bildligt talat risk för överhettning – alltså ingen verklig bredbandskapacitet. – ger ö verhettning i nä tet Den riktigt framtidssäkra strukturen måste vara byggd utan flaskhalsar. Så byggs inte särskilt många nät . svenska universitetsnätet är i någon mån i Hur stora investeringar behövs för att förverkliga visionen? Svar: Enligt är det 50–. Det motsvarar per person och månad under i . Lägg därtill några kronor per person och månad för att bygga tjänster på nätet – och det är fortfarande mycket rimliga kostnader. Det håller sig gott och väl inom ramen för ett busskort. 20 Surfa, att besöka olika webbplatser genom att använda de länkar som finns på webbsidorna. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Hur påverkar marknadskrafternas aktuella bredbandsinitiativ Observatoriets vision? T ex att och andra börjar erbjuda billiga bredbandsanslutningar. Svar: Telias aktuella utspel är att inom ska en miljon hushåll kunna få bredbands- anslutning för Internet. Frågan är hur definierar bredband, om det ska vara ADSL21 på koppartråd eller via fiber. Om det är fiber till hushållen, stöder det så långt Observatoriets vision. Men om ska klara detta, behöver de tillgång till en ny infrastruktur som är bortkopplad från det som har integrerat i sitt transmissionsnät. behöver sannolikt en finmaskig fiberoptisk infrastruktur om de verkligen ska nå ut till fastigheterna med verklig bredbandskapacitet. Förmodligen ligger den miljon hushåll som siktar på i flerfamiljshus. Vad tänker göra i glesbygden och för enfamiljshus är okänt. kommer förmodligen att vara en av de stora kunderna i den nya infrastruktur som Observatoriet föreslår att ska bygga. Finns det risk för ett nytt monopol om staten ska engagera sig i en ny IT-infrastruktur? får ett nytt eller i form av eller sladdverket? Svar: Se det inte som monopol. Vem som helst kan naturligtvis fortfarande förlägga fiber. Det viktigaste är att åstadkomma konkurrens ovanpå fibernätet. framtid ligger i att bli bäst i världen på att leverera tjänster ovanpå fibern. Där ska vi vara ledande, så att vi kan exportera. Det innebär mångfald. Vi slipper monopol. Jämfört med vägnätet i finns visserligen någon form av monopol, men ingen ser det som något onaturligt. Det väsentliga är att det inte är monopol på transporterna. För att skaffa ett internationellt försprång, vore det inte ännu bättre för att satsa stort på mobila datanät som alla har tillgång till, inte minst med tanke på det GSM-försprång som vi redan har? Svar: Helt rätt. Men vi kan inte bygga ett radiobaserat nät som täcker hela landet. Radio kan vi använda för de sista kilometrarna eller sista till användaren. Alla basstationer måste knytas samman på något sätt och där är en fiberoptisk infrastruktur perfekt – också den troligen Internet-baserad. Det är en grundförutsättning för att det ska kunna bli ett mobilt datanät. Till ett fibernät finns flera möjliga accessformer. Till fastigheter är det kabel. För fordon och rörliga människor är det radio. Vore det inte bättre att i första hand satsa på en utveckling som ger alla möjligheter att identifiera sig över nätet? Det skulle ge mer på kort sikt. Svar: Säkerhetsfrågorna är mycket viktiga – oberoende av vad vi gör med nätet. Det är en självklarhet att lösa. Men, utan bra infrastruktur framöver, behöver inte så mycket elektronisk identifiering. Vi kommer inte stå ut med att köra data över telefonnätet . 21 ADSL, . I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Anvä ndningen av ett rikstä ckande bredbandsnä t i ett behovs- och nyttoperspektiv Temat för denna del är att belysa värdet och potentialen med ett bredbandsnät med exempel från telemedicinen och möjliga effekter på vården I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r "Ett heltäckande fibernät ger nya förutsättningar" är sekreterare i . Alla må ste få rimliga villkor Begreppet infrastruktur innebär något som kännetecknas av sin allmänna tillgänglighet. En utbyggd och väl fungerande IT-infrastruktur är för lika viktig och angelägen som all annan infrastruktur. I likhet med järnvägar, vägar och telekommunikationer ska denna resurs betraktas som en gemensam tillgång och på ett rimligt sätt göras tillgänglig i hela landet för att värdet av infrastrukturen ska kunna utnyttjas till fullo. Den viktigaste drivkraften i detta är människornas, myndigheternas och företagens krav på att kunna dra nytta av teknikens möjligheter för att förbättra tillvaron och möjligheterna att konkurrera och växa. Alla individer och alla typer av verksamhet i måste få tillgång till IT på rimliga villkor. Kommunikationsmöjligheterna ska bygga på öppen konkurrens om sådant som är värt att konkurrera om. Det måste också finnas plats för nya tekniksprång och tjänster ingen kan föreställa sig. Jämför t ex med vad som skedde vid utvecklingen av World , där idén om att kunna dela på information på ett smidigt sätt inom en grupp forskare slog igenom i hela världen på bara ett fåtal år! Utvecklingen mot en bred användning av IT i samhället berör och engagerar många aktörer. Den viktigaste drivkraften är de enskildas – människor och företag – krav på att kunna dra nytta av teknikens möjligheter för att förbättra tillvaron eller möjligheterna att konkurrera och växa. Alla individer och alla typer av verksamhet i måste få tillgång till IT – på rimliga villkor. Tillgång till hög överföringskapacitet och snabba förbindelser bygger broar på ett helt nytt sätt. Ett nät för kommunikation med hög kapacitet är en kollektiv nyttighet, precis som telefonnä- tet. Tekniken är en möjliggörare som ger nya förutsättningar att kommunicera, ta emot, samla och bearbeta information. Platsen är inte längre avgörande för var vi genomför våra aktiviteter. IT-infrastrukturen skapar nya förutsättningar att kommunicera, ta emot, samla och bearbeta information. Platsen är inte längre avgörande för var vi genomför våra aktiviteter. Att kunna arbeta, utbilda oss, förströ oss och kommunicera med andra oberoende av tid och rum öppnar nya möjligheter för oss alla. Det påverkar förhållandet mellan användare och innehåll. bestämmer t ex TV- distributörer, teatrar, skivbolag och utgivare av tryckta alster vad vi ska få tillgång till och . Med tillgång till bredband22 väljer vi själva inte bara vad vi vill ha utan också när vi vill ha det. Kvällsnyheterna kan vi se , eller om vi så vill. Vi kan avgöra om det är nyheterna från TV4, CNN, Aktuellt eller Rapport som vi vill se. Avgörande är vem jag väljer som distributör och hur informationen ska levereras. 22 Bredband – vad som avses med bredband varierar. I denna rapport innebär bredband /s och däröver. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Fö rä ndrade mö jligheter En enda vä g leder framå t Effekter fö r samhä llet Tillgången till IT-infrastruktur med hög kapacitet påverkar förhållandena i arbetslivet. Videokonferenser kan ersätta vanliga telefonmöten. Videokonferenser med TV-kvalitet kan göra kompetensutveckling av medarbetare och exempelvis information från ledningen till dotterbolag och underleverantörer om t ex marknadsanalyser till ett verkligt dynamiskt inslag i verksamheten. har stor betydelse för möjligheten att arbeta utanför de traditionella arbetsplatserna. Den blir ett alternativ likvärdigt med att åka till jobbet, vilket gör det möjligt att skapa en reell frikoppling mellan bostadsort och arbetsort. Ett långsiktigt mål är att ska kunna exportera tjänster till andra delar av världen, som vi kan bo där vi önskar. påverkar förhållandet mellan utbildare och elever. Nätet skapar nya möjligheter att erbjuda högkvalitativ utbildning på distans för livslångt lärande, fortbildning och vuxenutbildning, och att tillhandahålla interaktiva tjänster av olika slag. Utbildningsplatser vid universitet och högskolor är en bristvara. Om samma utbildningar kunde erbjudas dygnet runt över hela landet så kan det problemet reduceras. påverkar i hög grad möjligheterna till direktkontakt mellan väljare och valda. Möjligheten till en mer utvecklad demokrati, med mer omedelbar och spontan kontakt mellan med- borgare och politiker ger ett mer dynamiskt samhälle. öppnar för tillämpningar inom telemedicinområdet som kraftigt kan effektivisera vården och göra ledtiderna kortare. Telemedicin i vardagstermer blir ett stöd för vårdcentraler, jourhavande läkare, hemvård, och många andra tjänster inom hälso- och sjukvården. Me- dicinsk expertis kan göras tillgänglig oberoende av tid och plats. Tillgången till uppkopp- ling dygnet runt med hög kapacitet till fast kostnad förbättrar de funktionshindrades situation. Nätet ska inte vara ett hinder för trafikutvecklingen. Det enda sättet att praktiskt åstadkomma ett nät som uppfyller Observatoriets vision är att utnyttja IP23 över fiber, där teknikvalet förutom fibern är en fråga för operatörerna och där det successivt går att dra nytta av tekniska landvinningar. En väl utbyggd IT-infrastruktur kommer att ha ovärderliga effekter för samhället: Vad för en genomtänkt och systematisk satsning i IT-infrastruktur med sig i form av utländsk kompetens och utländska investerare som därmed kan se som en möjlig- het? Vad innebär en omfattande tillgång till bredband24 (enligt Observatoriets vision) för näringslivets tillväxt? Vilka delar av näringslivet skulle få särskilda förutsättningar att växa och vilken betydelse kan det få för som helhet? En väl utbyggd IT-infrastruktur har betydelse också för samhällsservice, offentlig förvaltning, utbildning, kompetensutveckling, demokrati, regional rättvisa etc. En ny IT-infrastruktur är inte ett alternativ till en positiv utveckling av vård, skola och omsorg – det är en förutsättning för en sådan utveckling. 23IP, Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra IP-baserade nät. 24Bredband – vad som avses med bredband varierar. I denna rapport innebär bredband /s och däröver. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Det finns många vinster att göra för också som industrination om vi bygger en IT- infrastruktur som har hög kapacitet. kan därmed erbjuda en plattform för alla de som är villiga att skapa företag, produkter och tjänster som kan föra till en tätposition när det gäller IT. Många jobb kan skapas både . Vid skapandet av tillgängliga och robusta tjänster och tillämpningar över en fysisk IT-infra- struktur som når alla i , finns det plats för och behov av helt nya produkter för digital kommunikation där svenska företag kan bli världsledande om de kan utnyttja det försprång som en ny IT-infrastruktur ger. Sådana tjänster kommer vi aldrig att få se utan en ny IT-infrastruktur. Här finns inslag av moment 22. Vi måste ha en ny IT-infrastruktur för att göra nya tjänster. Men ingen vill skapa dessa nya tjänster så länge det inte finns något nät där tjänsterna kan distribueras. Genom att kan vara ett av de första länderna som erbjuder möjlighet till kommunika- tion med hög kapacitet för alla människor i hela landet, skapas förutsättningar för att bli föregångsland inom modern tjänste- och utbildningsproduktion byggd på IT. Offensiva satsningar på IT-infrastruktur och digital kommunikation skapar också förutsätt- ningar för att sprida kunskapsintensiv produktion också i gles- och landsbygd. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Vä rdet med bredband fö r funktionshindrade Civilingenjör är utredare vid , , där han arbetar för att förbättra tillgängligheten till samhället för funktionshindrade. Bä sta vä gen ut i samhä llet Detta avsnitt belyser funktionshindrade människors behov av telematikhjälpmedel. Med bredband blir det naturligt med telefonsamtal på teckenspråk – något som kommunikationsnät inte klarar med godtagbar kvalitetet. videomail, e-post med teckenspråk. Döva och hörande kan samtala naturligt genom uppkoppling till distanstolk. Tillämpningar baserade på virtuell verklighet25 – och för det krävs oftast bredbandskapacitet – öppnar möjligheten för funktionshindrade att göra sådant som kroppen inte kan, men huvudet vill. För andra är det vardag, men för många funktionshindrade blir det en möjlighet. En historia ur verkligheten Teckensprå k per telefon För att kunna följa undervisningen vid KTH fick en student med nedsatt rörelseförmåga i armar och ben hjälp med att riva ut bladen ur kurslitteraturen och fästa dem på ett klädstreck i hemmet. Studenten läste in kursmaterialet genom att förflytta sig med elrullstol mellan bladen på klädstrecket. Det behövs verklig viljestyrka för att åstadkomma något sådant. Den dator- utrustning som studenten senare fick, förenklade hennes studiesituation dramatiskt. Tillgången till ett bredbandsnät skulle återigen på ett dramatiskt sätt kunna förändra hennes situation. Hon skulle kunna välja att följa en del av undervisningen på distans. Kommunika- tionen med lärare och andra studenter kan underlättas väsentligt. Hon kan aktivt delta i verksamheter i det sociala livet på ett sätt som inte var möjligt. Med bredband blir det naturligt med telefonsamtal på teckenspråk – något som kommunikationsnät inte klarar med godtagbar kvalitetet. Med bredband kan döva skicka videomail, e-post med teckenspråk. Döva och hörande kan samtala naturligt genom uppkoppling till distanstolk. Gravt synskadade och dövblinda, som helt eller lite litar på sin känsel för att få information, kan med haptiska gränssnitt26 i andra virtuella miljöer på förhand bekanta sig med en plats. Rörelsehindrade kan i förväg ta reda på om skolan, restaurangen och museet eller hotellet är fysiskt tillgängligt. Virtuell verklighet ger chansen att pröva själv för att slippa oöverstigliga problem när man kommer dit eller planera innan så att problemen går att klara av. 25Virtuell verklighet, datorskapad miljö, ofta avsedd att simulera en fysisk miljö. 26Gränssnitt, kontaktyta mellan olika funktioner eller delar i ett system. Engelska: interface. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Virtuell vä rld minskar handikapp Jä mlikhet och delaktighet Den bä sta vä gen ut Virtuella tillämpningar gör det möjligt att göra det där som inte går att göra i den fysiska världen beroende på att ens kropp inte kan göra sådant som huvudet vill. Man kan få upplevelser och erfarenheter som för andra är vardag, men som för många funktionshindrade är en möjlighet. Virtuell verklighet är ett fantastiskt verktyg för att få tillgång till världen. Ännu anar vi bara möjligheterna. Men att delta i en fest fastän man fysiskt är på skilda håll och ändå uppleva att man är på samma ställe, är något som kanske blir vardag. Människor med funktionshinder är då inte mer handikappade än andra. Alla människor behöver gemenskap. Det får vi genom att vara och göra saker tillsammans. Vi vill delta på jämlika villkor. Med bredband kan många funktionshindrade delta i mycket mer än vad som var möjligt . Man får ett självständigare liv. Man blir mindre beroende av andra och bestämmer själv över sitt liv. Alla kan välja att delta i möten på distans, något som är värdefullt för alla – men särskilt för funktionshindrade. Med multimedietillämpningar som fungerar för alla människor ökar friheten. Man deltar på det sätt som man vill. Man kan ta del av spel och uppleva världen hemifrån och hinner bättre med att göra det man vill. Multimedia för alla innebär kommunikation och information valfritt via text, ljud, bild, video och/eller teckenspråk. Gemenskap går att uppleva på många sätt. Med en kamera kopplad till nätet kan till exempel rörelsehindrade delta när barnbarnet döps, trots att de befinner sig på en helt annan plats. De som har de största problemen, får den största nyttan. Ju mer bunden en människa är till en plats, ett fysiskt rum, desto större blir friheten när det med bredbandskommunikation finns möjlighet att ge sig ut i världen. Ju mer avskuren man är, desto större blir friheten när man kan kommunicera obehindrat med andra. Bredband är en fördel för alla, men allra mest för funktionshindrade. Bredband främjar jämlikhet, delaktighet och självbestämmande för funktionshindrade. Därigenom ökar demokratin i samhället. Bredband möjliggör hälsovård, utbildning, träning, upplevelser, underhållning, kanske viktigast – gemenskap med andra på ett nära sätt, men ändå på distans. Konsulten skriver i sin rapport till : För vissa människor blir kanske denna hastighet bara en ytterligare bekvämlighet, men för andra människor kan detta bli den bästa vägen ut i samhället som någonsin erbjudits dem. Det har alla chanser att bli så för människor med funktionshinder. Är det då de som tar fram den nya tekniken och nya tillämpningar som också ska se till att de kan användas av alla?