sou · GNB3114 · 2000-01-01 00:00:00 — I kan i vissa fall utlämning ske vid sjukhusköken. .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU 61 kan även utlämning ske via produktions- köket eller direkt via grossist. I hämtar de som bor inom fem mils radie från sjukhuset varor vid dietistmottagningen vid . För övriga sker leverans till närmaste hälsocentral för hämtning eller utdelning av distriktssköterska. I sker leverans både via apotek och via livsmedelsföretag direkt hem till patienten. I distribueras i huvudsak sondmat och näringstillskott via sjukhusens kök. I vissa fall (vid långa avstånd från sjukhusen) via lokala apotek. I f.d. finns ingen generell subvention av speciallivsmedel till vuxna. I enkätsvaret från Västra Götalands- regionen har angivits att produkter som inköpsorganisationen i f.d. tecknat avtal om kan säljas till självkostnadspris via landstingens kök (eller i förekommande fall via kommunernas kök). Det har senare framkommit att det endast avser produkter vid andra sjukdomar än glutenintolerans. 6\QSXQNWHU Sn HQ UHIRUPHULQJ I enkäten gavs tillfälle att ge synpunkter på ett reformerat system. Observera att det som redovisas nedan är tjänstemannasynpunkter. Många förespråkar enhetliga regler i landet för subventionering av speciallivsmedel. Flera avvaktar den nationella översynens förslag. Man anser att det är rimligt att patienten själv svarar för en andel av kostnaden som motsvarar vanlig matkostnad. menar att åldersgränsen bör tas bort. föreslår åldersgränsen 18 eller . menar att de har en billig men tidskrävande hantering. De har planer på borttagande av bidrag för glutenintoleranta och patienter med hudsjukdomen dermatitis herpetiformis. påpekar att lokala lösningar bör vara möjliga, t.ex. kontantbidrag till glutenintoleranta där valfrihet ges att handla i dagligvaruhandeln. Några tar upp frågan om gränsdragningen av ansvaret för äldre i kommunala äldreboenden med behov av specialkost. i län anger stor efterfrågan på kosttillägg hos äldre patienter i eget boende, vilket kan tyda på tidsbrist hos den kommunala . menar att många äldre i kommunernas särskilda boenden är undernärda på grund av att de ej får tillgång till 62 .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU handläggning av nutritionsprodukter. Väst- manland menar att ansvarsfördelningen mot kommunerna är ett problem vad gäller tillbehör för sondmatning. ser ett ökande behov hos äldre av förtjockningsmedel och menar att det bör subventioneras. läns landsting framhåller betydelsen av att det förskrivs subventionerade livsmedel för patienter som vårdas i livets slutskede. När det gäller förskrivningsrätten menar man att även dietister skall få förskriva speciallivsmedel till barn. efterlyser riktlinjer för förskrivning av speciallivsmedel till barn i skola och daghem. För patienter med celiaki förespråkar och kontantbidrag för inköp av speciallivsmedel. Lands- tingen i och menar att förskrivnings- administrationen borde kunna förenklas. De regler som anges för ovan infördes . I har inletts en översyn av reglerna i syfte att åstadkomma enhetlighet i regionlandstinget. Från dietisterna i regionen har framförts önskemål att dietisterna får omfattas av rätt att få förskriva speciallivsmedel samt att alla patientgruppers behov av speciallivsmedel omfattas av subventionering. 5.3Kostnader för speciallivsmedel enligt uppföljningssystem , genom vid i , har försett utredningen med statistik över sålda speciallivsmedel 1998 expedierade från apoteken i . Uppgifterna är hämtade ur uppföljningssystem. De rapporter som använts har varit rapport angående försålda speciallivsmedel (Apotekens utförsäljningspris AUP exkl. moms) grupperade per huvudvarugrupp och antal orderrader (rad per recept) fördelat per landsting, dels som livsmedelsanvisning för barn, dels som övrig livsmedelsexpedition för vuxna. I AUP ingår patientens egen avgift. För speciallivsmedel enligt läkemedelsförmånen för barn utgör denna andel av AUP. I tabell bilaga 5 framgår AUP i kr exkl. moms, antal förpackningar och orderrader för förskrivna livsmedel till barn med fördelning per landsting 1998. .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU 63 Summan av apotekens försäljning exkl. moms uppgick till inklusive patienternas egenavgifter. 6XEYHQWLRQHUDGH VSHFLDOOLYVPHGHO I|U YX[QD I tidigare avsnitt har lämnats en redovisning av vilka diagnosgrupper som kan få subventionerade speciallivsmedel i landstingen. I tabell i bilaga 6 framgår AUP i kr exkl. moms, antal förpackningar och orderrader för förskrivna livsmedel till personer med fördelning per landsting 1998. Summan av apotekens försäljning exkl. moms uppgick till inklusive patienternas avgifter. För vuxna är kundandelen svårare att beräkna än vad som gäller för barn, eftersom patienternas egna avgifter skiljer sig mellan olika huvudmän. Rapporterna för vuxenlivsmedel innehåller livsmedel för faktura- kunder. Annan betalare än landsting kan förekomma, men denna del uppskattas dock vara mycket liten. I kostnaden för subventionerade livsmedel kan även ingå kostnader för landstingens subventionering av livsmedel till barn, i de fall förskrivning ej kunnat ske enligt läkemedelsförmånen, men enligt reglerna för landstingssubvention. Utifrån rapporten över förskrivna speciallivsmedel i hela riket för barn respektive vuxna, med fördelning per varunummer och AUP 1998, gjordes en bearbetning för att åstadkomma följande gruppering av livs- medelstyp: Berikningsprodukter förskrivs bl.a. till patienter med cancersjukdom, till patienter med kort tunntarm och till barn. Näringsdrycker förskrivs bl.a. till patienter med dåligt näringsintag p.g.a. åldersrelaterade problem, vid cancersjukdom, inflammatoriska tarmsjukdomar, kort tunntarm, vid nedsatt leverfunktion, ätstörning, bortopererad (del av) magsäck, kronisk bukspottkörtelinflammation och till dialyspatienter. 64 .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU Energiberikningsprodukter förskrivs bl.a. till dialyspatienter, till patienter med sväljningssvårigheter, till patienter med kort tunntarm och till barn. Glutenfria produkter förskrivs vid celiaki och hudsjukdomen dermatitis herpetiformis. Sondmat förskrivs bl.a. till patienter med cancersjukdom och till patienter med sjukdomar i nervsystemet (neurologpatienter). Konsistensförändrare förskrivs till patienter med sväljningssvårigheter. Proteinreducerade produkter förskrivs till PKU-patienter, patienter med andra metabola sjukdomar och till patienter med bristande njurfunktion. Vätskeersättning ges till patienter med stomi (en konstgjord öppning på kroppens utsida där tarminnehållet samlas i en påse) och till patienter med kort tunntarm. Katrinplommondryck ges vid svår förstoppning t.ex. hos neurolog- patienter. .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU 65 Elementardiet förskrivs till patienter med kort tunntarm, vid tarmvila, efter långvarig näringstillförsel genom dropp samt efter långvarig svält. Mjölkersättningsprodukter förskrivs vid mjölkallergi, som modersmjölksersättning samt som mjölkprodukt till PKU-patienter. I följande tabell visas AUP exkl. moms samt orderrader med fördelning på typ av livsmedel avseende förskrivning till EDUQ (hela riket 1998). Fördelning per varugrupp för livsmedelsanvisning för barn riksnivå 9801–9812 .RVWQDG H[NO Fördelningen per typ av livsmedel för barn visar att mjölkersättning svarar för mer än hälften av kostnaden för speciallivsmedel (), följt av glutenfria produkter () samt sondmat (). 66 .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU I följande tabell visas AUP exkl. moms samt orderrader med fördelning på typ av livsmedel avseende förskrivning till YX[QD (hela riket 1998). Fördelning per varugrupp för subventionerade livsmedel för vuxna riksnivå 9801–9812 H[NO PRPV NU Dryck vid svår förstoppning Avseende livsmedel till vuxna svarar näringsdrycker för mer än hälften av kostnaden (), följt av sondmat () och glutenfri kost (). Enligt utredningens direktiv har primärkommunernas kostnader och hantering av speciallivsmedel kartlagts. I en enkät till 30 utvalda primärkommuner, representerande ett tvärsnitt av befolkning i olika typer av kommuner i olika geografiska områden, ställdes frågor om kostnader för inköp av special- livsmedel, hur inköpen görs, om barn i t.ex. barnomsorgen tar med sig egen mat och om socialbidrag har betalats ut med anledning av merkostnader för speciallivsmedel. Enkäten skickades ut till de 10 största kommunerna, 10 medelstora och till 10 mindre kommuner. .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU 67 6W|UVWD: , , , , , , , , och . 0HGHOVWRUD: , , , , , , , , och . 0LQGUH: , , , , , , , , och . Enkätsvarens detaljeringsgrad varierar från kommun till kommun. Av de 30 tillfrågade kommunerna har 25 st. svarat. Svaren ger vid handen att det varit svårt att få fram detaljerade kostnadsuppgifter avseende inköp av speciallivsmedel beroende på kommunernas bokförings- och konteringssystem. Detta medför att många kommuner, sannolikt inte bara vad gäller speciallivsmedel, utan även annan upphandling, inte har full överblick över vad som köps in och de specifika kostnaderna för olika produkter. 68 .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU Kommunerna har lämnat följande uppgifter vad gäller kostnader för inköp av speciallivsmedel. a) ej svar innebär att man inte besvarat enkäten. b) ej uppgift innebär att man svarat, men inte angivit något belopp . .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU 69 Med hjälp av enkätsvaren har ungefärliga siffror för hela landet tagits fram. Observera att beloppen är ungefärliga, då underlaget baseras på endast 30 kommuner av totalt 288 (avser 31 dec.1997), samt att angivna uppgifter i enkätsvaren i vissa fall är osäkra i brist på metoder för framtagande av exakta beräkningar. I flera kommuner har man dess- utom fattat beslut om att inte särredovisa några kostnader för inköp av olika typer av livsmedel. De har i stället räknat fram en snittkostnad per måltid och person. Vid närmare kollationering med respektive kommun har det visat sig att några räknat in personalkostnader, samt kostnader för inköp och tillagning för alla typer av specialkost, oavsett om de kan hänföras till de 10 diagnoserna eller ej. I denna redovisning har vi valt att räkna in även sådana kostnader i underlaget eftersom det ger en mer rättvis bild av kommunernas totala kostnader för speciallivsmedel. En orsak till att kostnaderna för speciallivsmedel i äldreomsorgen varierar kraftigt mellan olika kommuner, är att äldreomsorgen helt eller delvis drivs på entreprenad av annan intressent. Detta medför därtill svårigheter att beräkna kostnaderna för just speciallivsmedel. Variationer inom kommunernas äldreboende finns också både vad gäller standard och hyror/avgifter för den enskilde personen. De kommuner som avgivit svar motsvarar ett invånarantal på drygt 2,3 miljoner, dvs. av landets totala befolkning. Tillsammans har de redovisat inköpskostnader på avseende . Omräknat till hela landets befolkning skulle det motsvara en total Osäkerheten är emellertid stor, och en mer relevant bedömning är att WRWDONRVWQDGHUQD OLJJHU L LQWHUYDOOHW ± Höjd kunskapsnivå inom nutritionsområdet kommer sannolikt att leda till ökade kostnader för kommunerna när det gäller inköp av speciallivsmedel. +DQWHULQJ RFK LQN|S Det förekommer olika rutiner för inköp av speciallivsmedel i kommu- nerna. Dock förefaller inköpen mestadels göras direkt från grossisterna. I vissa fall sker inköpen från lokala livsmedelsbutiker (t.ex. glutenfria produkter). I andra fall sker inköpen via apotek. Det normala är att kommunerna helt svarar för den merkostnad som inköp och hantering av speciallivsmedel medför. Det förekommer dock att föräldrar och anhöriga själva tar med sig viss specialkost hemifrån. 70 .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU Kommunerna har också extra kostnader för tillagning, bl.a. i form av högre personaltäthet vid vissa kök. En kommun har svarat att om en skollunch skall innehålla panerad fisk, köps fisk in som har panerats med glutenfritt ströbröd så att det räcker till alla skolluncher i hela kommunen den aktuella dagen. Detta medför naturligtvis kraftigt ökade merkostnader, även om det ur skolornas synvinkel kan framstå som mer praktiskt. Enligt ett examensarbete vid , 1998, där man studerat förekomsten av specialkoster vid kommuns förskolor, var av barnen beroende av någon form av specialkost. Detta med anledning av allergier, överkänslighet men också kultur och religion. av specialkosterna relaterades till medicinska orsaker. Allergier och överkänslighet har ökat och trenden visar en fortsatt ökning. Detta kommer att medföra att kommunernas kostnader för specialkost och speciallivs- medel ökar. Det har förekommit rättsfall där kommuner avslagit ansökningar om socialt bistånd för merkostnader för inköp av speciallivsmedel. Ett ärende har 1998 prövats i Kammarrätten i , varvid kom- munens skyldighet att betala ut socialt bistånd slogs fast. Mot den bakgrunden ställdes i enkäten frågan om det i respektive kommun förekommit att bistånd utbetalats av denna anledning. De allra flesta kommunerna uppger att de inte kan finna något direkt samband mellan höga kostnader för inköp av speciallivsmedel och utbetalning av socialt bistånd. De flesta kommunerna har svarat att de inte känner till några sådana fall. Några uppger dock att de haft något eller några fall . Det gäller t.ex. , , Ljus- dal, , och . I vissa kommuner utgår tillägg för kost, mot uppvisande av läkarintyg. 'HQ NRPPXQDOD lOGUHRPVRUJHQ Eftersom en fullvärdig kost är en förutsättning för god hälsa, är problem med nutritionen en potentiell risk för de äldre personer som får hemsjukvård. Att det föreligger problem inom detta område har bl.a. framkommit av vår enkät till kommunerna. Sannolikt saknas tillräckliga kunskaper i många kommuner om nutritionen hos äldre personer. .DUWOlJJQLQJ DY ODQGVWLQJHQV RFK NRPPXQHUQDV NRVWQDGHU 71 Våra slutsatser verifieras av den av 1998 genom- förda studien av nutritionssituationen hos äldre, boende i särskilda boendeformer, dvs. , ålderdomshem, gruppboende för dementa och sjukhem. Syftet med denna studie var att bedöma näringssituationen hos en grupp äldre hemmaboende patienter som får hälso- och sjukvård via kommunens försorg. Studien gjordes inom två hemsjukvårdsdistrikt i och omfattade 80 personer . bedömdes som misstänkt undernärda och (2 personer) bedömdes vara klart undernärda. Övriga bedömdes som välnärda. Över hälften av samtliga försökspersoner drack mindre än vätska per dag. Sammanfattningsvis visar denna studie att majoriteten av de aktuella hemsjukvårdspatienterna var klart eller misstänkt undernärda. Resultatet förklaras av att patienterna var åldriga och hade kroniska sjukdomar. Man kan dock inte utesluta att bristfälliga nutritionsrutiner bidrog till situationen. Resultatet visar att nutritionsrutinerna behöver fokuseras inom den traditionella hemsjukvården. Vård- och omsorgspersonal behöver utbildning i nutrition för äldre. (En person som vår- 6Några perspektiv på patientens situation $QWDO SHUVRQHU YnUGDGH YLG VMXNKXV PHG GLDJQRVHU UHODWHUDGH WLOO VSHFLDOOLYVPHGHO Från epidemiologiska centrum har uppgift lämnats om antal personer som vårdats i sluten vård totalt i landet , avgränsat till några av de diagnoser som är aktuella för denna utredning. 7DEHOOAntal personer som –1997 vårdats och haft följande diagnoser (huvuddiagnos eller bidragande). dats vid många tillfällen är räknad endast en gång.) 6.2Förekomst och problemställningar kring speciallivsmedel 0HGI|GGD PHWDEROD VMXNGRPDU lPQHVRPVlWWQLQJVVMXNGRPDU VRP EHKDQGODV JHQRP I|UlQGULQJ DY NRVWHQ Professor och docent , vid , har till utred- 74 1nJUD SHUVSHNWLY Sn SDWLHQWHQV VLWXDWLRQ ningen lämnat underlag och synpunkter kring kostbehandling av pa- tienter med medfödda metabola sjukdomar. Medfödda metabola sjukdomar som dietbehandlas är en unik sjuk- domsgrupp som omfattar ett litet antal patienter (ibland en enda i Sve- rige) per enskild diagnos. De är att hänföra till gruppen små och mindre kända handikapp. Samtliga dessa sjukdomar beror på en ärvd defekt i en kemisk reaktion i kroppen. Kostbehandlingen är avgörande för patienternas prognos och utgör den viktigaste komponenten i patienternas medicinska behandling. Kostbehandlingen är nödvändig för att patienten ska förbli utan sym- tom eller för att symtomen ska begränsas vid den medfödda sjukdom som patienten har. Behandlingen är livslång, då sjukdomen beror på en genetisk förändring som inte växer bort. Principen för behandlingen är att man minskar tillförseln av det ämne som inte kan brytas ned på grund av att den aktuella kemiska reaktionen inte fungerar. Vid t.ex. sjukdomen PKU får barnet initialt bröstmjölk eller vanlig modersmjölksersättning kombinerat med en modersmjölksersättning fri från aminosyran fenylalanin (som är en komponent i naturligt protein) och när barnet blir äldre måste det naturliga proteinintaget begränsas kraftigt och en aminosyreblandning fri från fenylalanin tillföras i samband med måltiderna. Vid en inventering som gjorts av patienter med metabola sjukdomar som dietbehandlas i uppgick antalet patienter till knappt 300. Inventeringen är ej hundraprocentigt täckande, men omfattar huvud- delen av patienterna. Patienternas diagnoser kan grupperas i tre huvud- grupper: Grupp 1 – Rubbningar i proteinomsättningen Grupp 2 – Rubbningar i kolhydratomsättningen Grupp 3 – Rubbningar i fettomsättningen Eftersom det är så få patienter per enskild diagnos uppstår en geogra- fisk snedfördelning i landet. 6WXGLH DY YX[QD FHOLDNLSDWLHQWHUV XSSOHYHOVH DY KlOVD Docent vid Celiakicentrum i har tillsammans med en grupp medarbetare gjort en studie av 89 vuxna celiakipatienter i åldern 35–, boende i , som fått sin diagnos för tio Underlaget bestod av kvinnor och män, vilket ungefär speglar fördelningen mellan könen vad gäller förekomsten av celiaki i . 1nJUD SHUVSHNWLY Sn SDWLHQWHQV VLWXDWLRQ 75 Ett intressant resultat har visat sig. Alla patienter upplevde att de mådde avsevärt mycket bättre efter det att de hade fått sin diagnos och ställt om sin kost. Detta gällde såväl män som kvinnor. Orsakerna bedömdes vara såväl medicinska som psykologiska. Livs- kvaliteten hade ökat markant. Bland de patienter som hade fått sin diagnos , upp- levde man sin livssituation mer olika. De flesta män upplevde fort- farande att de mådde bättre än innan de fått sin diagnos, medan många kvinnor inte upplevde någon förbättring, de tyckte t.o.m. i vissa fall att de mådde sämre än innan diagnosen ställdes. Orsakerna till detta är sannolikt flera. Det krävs ytterligare studier inom detta område för att nå ett säkrare resultat och för att få fram bakomliggande faktorer som påverkar hälsotillståndet. Några möjliga orsaker till att kvinnor upplever att de mår sämre än män i samma situation kan t.ex. vara att kvinnor ser till att familjen får sin kost i första hand och därmed inte riktigt sköter sin egen diet. De kanske slarvar genom att äta produkter som innehåller gluten, vilket dock motsäges av uppgiften att av de undersökta patienterna sade sig hålla sin kost. En annan möjlighet är att fler kvinnor än män mår psykiskt sämre av den övervikt många får när näringstillförseln funge- rar. En del kvinnor ansåg också att de borde fått diagnosen tidigare och därigenom sluppit förlorade år. Men även vissa män upplevde att de inte mådde lika bra som med fastställd diagnos. En möjlig orsak som behöver studeras vidare, kan vara brist på vitaminer som förekommer i vanliga glutenhaltiga spannmålsprodukter. Brist på dessa vitaminer i kroppen kan bl.a. leda till ökad risk för hjärt- och kärlsjukdomar, benskörhet på och kan även i vissa fall misstänkas orsaka depression. Sammantaget visar denna studie på behovet av att kosten sätts in i ett samhällsperspektiv. Att människor äter rätt är av oerhört stor betydelse, inte minst för människans fysiska och psykiska väl- befinnande. Det avlastar också sjukvården på både kort och lång sikt, som såväl mänskliga resurser som samhällsresurser kan tas till vara. Alltfler kvinnor drabbas av dålig hälsa. Kvinnors hälsoutveckling i har varit positiv fram till . är det bara män- nens medellivslängd som ökar. Kvinnor får inte heller samma bemö- tande eller behandling, vilket konstaterades i betänkandet Jämställd vård- olika på lika villkor (SOU 1996:133). 76 1nJUD SHUVSHNWLY Sn SDWLHQWHQV VLWXDWLRQ mönster mellan kvinnor och män kan ha direkta konsekvenser för behov av vård och för hur vården utnyttjas och måste därför uppmärk- sammas i högre grad än . Även i denna utredning har tydliga könsskillnader framkommit bl.a. i beskrivningen av den studie som Celiakicentrum i gjort och som redovisas ovan. Det är därför nödvändigt att gå vidare och undersöka de bakomliggande faktorerna till de stora olikheterna som redovisas om hur kvinnor och män upp- lever sin hälsosituation. 6.4Exempel på förskrivning av speciallivsmedel i öppen vård I det följande ges en redovisning av förskrivning av speciallivsmedel i öppen hälso- och sjukvård till barn och vuxna. Avsikten med exemplen är att försöka illustrera utredningens uppdrag att göra en ingående översyn av speciallivsmedelsområdet. Exemplen som redovisas har framtagits av dietister och är repre- sentativa för patienter med behov av kosttillägg eller sondnäring. En bakgrund ges till varför behov av speciallivsmedel har uppkommit, vilka preparat som förskrivs samt dietisternas bedömning av hur stor andel av energiintaget som preparaten svarar för. Det bör betonas att den individuella variationen inom diagnosgrupperna är stor beroende på den sjukes ålder och energibehov. Kostnaderna för de produkter som förskrivs kan därför variera mycket mellan individer. Preparatens kostnad är hämtad från AB:s prislista . Prislistan inkluderar moms. Genom att belysa kostnaderna för förskrivna preparat för vissa fall, får man en uppfattning om vilka kostnader som kan vara förknippade med näringsintaget i samband med sjukdom och födoämnesintolerans. Dags- och månadskostnad anges, men inte årskostnad, av det skälet att det ofta rör sig om kortare tidsperioder vid kostbehandling t.ex. på grund av att behandlingarna är föränderliga eller på grund av patientens sjukdomsprognos. Patienter med kronisk sjukdom får självfallet kost- nader för . Hur stor del av kostnaden som patienterna själva betalar avgörs av läkemedelsförmånens regler för prisnedsatta livsmedel samt respektive landstings regler om subvention av speciallivsmedel till vuxna. I vissa fall kan förskrivning av preparat ske som läkemedel, vilket gör att kostnaderna varierar beroende på vad som förskrivs. 1nJUD SHUVSHNWLY Sn SDWLHQWHQV VLWXDWLRQ 77 Barn och ungdom: (WW H[HPSHO PHG EDUQ VRP KDU 3.8 VMXNGRP Barnet har s.k. klassisk PKU och behöver näringspreparat som ersätter livsmedel med protein. Behovet av energi är per dag. Tillväxtkurvan följs och barnet får som proteinersättning aminosyrablandning, vilket ges som läkemedel samt vitaminpreparat enligt licensförskrivning. Amino- syrablandningen motsvarar av proteinintaget och av energi- behovet. Till detta förskrivs lågproteinprodukter (bröd på lågproteinmix , lågproteinpasta och PKU-dryck) motsvarande av energibehovet. Lågproteinprodukternas kostnad: Dagskostnad , månadskost- nad . I detta sammanhang kan noteras att det finns exempel på barn med PKU-sjukdom, där den årliga kostnaden för speciallivsmedel kan uppgå till runt . (WW H[HPSHO PHG EDUQ VRP KDU NRPM|ONVSURWHLQDOOHUJL Barnet, en ettåring med komjölksproteinallergi, får välling och gröt på modersmjölksersättning 1XWUDPLJHQ Energibehov . Modersmjölksersättningen utgör 45–av energibehovet. Dagskostnad , månadskostnad . (WW H[HPSHO PHG XQJ IOLFND VRP KDU LPPXQRORJLVN WDUPVMXNGRP Diagnosen är Crohns sjukdom i tunntarm och tjocktarm. Flickan har genomgått en tarmoperation och har under två perioder fått infusion av näringslösning direkt i blodet. Hon tål ej sondmatning genom sond i näsan. Det uppskattade energibehovet är ca .