sou · GNB3137d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Slutbetänkande av utredningen om kvinnors arbetsmarknad. Nor- stedts, 1996. 142 Arbetsliv och ekonomisk trygghet under ekonomiskt mycket knappa omständigheter med åtföljande häl- sokonsekvenser.23 Hög arbetslöshet eller hot om arbetslöshet kan antas påverka indivi- ders attityder och beteenden i en rad dimensioner med direkt anknytning till arbetsmiljö, möjligheter till utveckling och hälsa. På ett allmänt plan minskar de anställdas valmöjligheter beträffande såväl arbetsuppgifter som val av sysselsättning. En följd är att individer stannar kvar alltför länge i uppgifter och jobb, som de egentligen borde lämna av hälsoskäl. Individer som är låsta i sin arbetssituation uppvisar också en förhöjd frekvens av huvudvärk, trötthet och nedstämdhet. 24 Den goda personal- omsättningen, som ger enskilda en ny och lämpligare arbetsmiljö, har minskat. De slimmade arbetsorganisationerna och mindre utbytbar kompetens bland de fast anställda leder, om inga organisatoriska motåtgärder vid- tas, till ett ökat övertidsuttag vid svängningar i efterfrågan. Benägen- heten att arbeta övertid ökar också som en följd av större ekonomisk otrygghet, lägre ersättningsnivåer och farhågor när det gäller de all- männa socialförsäkringssystemens hållbarhet . Det kan också medföra en ökad benägenhet att gå till arbetet även vid tillfällen då man borde korttidssjukskriva sig. Hög sjuknärvaro har konstaterats framför- allt bland lågavlönade och bland anställda som i sitt dagliga arbete samspelar med gamla, sjuka och barn, men även bland olika slag av lärare. Medlemmar i har lite högre sjuknärvaro än medlemmar i . Ökad entreprenadverksamhet och tillfälliga anställningar innebär nya utmaningar för att långsiktigt kunna organisera och bedriva arbetsmiljö- arbete. Det blir svårare att implementera säkerhetsföreskrifter och säkerhetsmedvetandet minskar. 26 Även säkerheten i produktionen påverkas. Tidsbegränsat anställda uppfattar sig i högre utsträckning än (red). Arbetsliv och hälsa . 24Aronsson G, . Fasta men inte önskvärda jobb. En empirisk studie. Arbetsmarknad & arbetsliv, nr 3 1997. 25Aronsson G, , Dallner M. Sjuk och på jobbet. En empirisk studie av sjuknärvaro (under utgivning). 26Mayhew C, Quinlan M, . The effect of subcontracting/ outsourcing on occupational health and safety. UNSW Studies in Australian Industrial Relations. Nr 38, 1996. Arbetsliv och ekonomisk trygghet 143 fast anställda ha bristande kunskaper också svårare att kritisera och få gehör för kritik. Beträffande arbetstidsvariation som ett medel för flexibilitet pågår en decentralisering av beslutsfattande och arbetstidsavtal mot den lokala och individuella nivån. En trend som framförallt gäller industrin är att arbetstiden blir efterfrågestyrd, s.k. kundorderstyrd produktion. 28 Allt fler arbetar ständigt eller utanför det tidsintervall då kropp och psyke fungerar optimalt från prestationssynpunkt. De extra ansträngningar som behövs under skiftarbete och , har ett högt hälsomässigt pris för många. En annan trend, som i första hand gäller tjänstemannagrupper, är en stor mängd obetalt övertidsarbete eller individuella överenskommelser där rätten till övertidsersättning avtalas bort mot exempelvis en ytterli- gare semestervecka för den enskilde tjänstemannen. 30 Det finns en risk att möjligheterna till nedvarvning och återhämtning minskar med sänkt välbefinnande på kort sikt och med risker för hälsan på . Riskerna förstärks av rådande trender mot underbemannade organisa- tioner. Sambandet mellan långa arbetsdagar/övertid och ohälsa är inte särskilt mycket studerat vare sig i eller utomlands men i en färsk japansk studie konstateras att ett par timmars övertid är förknippad med en tydlig överrisk för hjärtinfarkt. Ökade krav på utbildning En betydelsefull faktor som samspelar med arbetsmarknadens skiktning är utbildning. Om den framtida arbetsmarknaden i större utsträckning kommer att präglas av just-in-time anställningar kommer tröskeln till de goda jobben och företagens kompetensutveckling att höjas. Detta minskar sannolikt kompetensutvecklingsmöjligheterna för grupper, som av något skäl har en svag arbetsmarknadsanknytning. Det kan handla om 27Aronsson G, . Tillfälligt anställda och arbetsmiljödialogen. En empirisk studie , Arbete och hälsa 1998:3. 28Håkansson K, . En studie av arbetstidsflexibilitet och andra flexibilitetsstrategier inom verkstadsindustrin. Rapport, IAS (Internationella arbetslivsstudier), , 1997. Vaken på udda arbetstider. Om skiftarbete, tidszoner och natt- sudd. Arbetsmiljöfonden, , 1995. 30Aronsson G, . Fasta men inte önskvärda jobbet. En empirisk studie. Arbetsmarknad & arbetsliv, nr 3 1997. 31Sokejima S, Kagamimori, S. Working hours as a risk factor for acute myocardial infarction in : a case-control study. 1998;317:775–780. 144 Arbetsliv och ekonomisk trygghet språksvårigheter, brist på allmän skolutbildning, människor med olika slag av funktionshinder som i vissa avseenden minskar prestations- förmågan samt kvinnor eller män i en familjeintensiv fas. Om företags- intern kompetensutveckling ökar i relativ betydelse och omfattning kan detta bidra till en ytterligare polarisering mellan den fasta tillsvidare- anställda kärnan av personal och just in time anställda och arbetslösa. En viktig förändring är ökningen av den formella utbildningstiden och reduceringen av utbildningsklyftorna. Vid industrialismens inledning hade t.ex. en jurist, en läkare eller en civilingenjör fem gånger så lång utbildningstid som den genomsnitts- anställde. har detta utbildningsgap kraftigt reducerats. Sam- mansmältningen av utbildningsklyftan innebär att det är möjligt att bygga upp företag kring hierarkier, när de formellt under- ordnade i realiteten är nästan lika välutbildade som – och inom special- områden kanske överlägsna – sin arbetsledning i utbildningstid och kunskaper.32 Vård och omsorg samt skola Vård, omsorg och skola är s.k. human service organisationer, vilka påverkar andra människors villkor i stor utsträckning. De blir därför särskilt intressanta ur folkhälsosynpunkt. En väl fungerande organisation och verksamhet inom t.ex. äldreomsorgen är inte bara betydelsefull för de närmare 200 000 personer som är anställda i verksamheten och de hundratusentals äldre som får hjälp, utan även för det psykiska välbefinnandet hos de hundratusentals förvärvsarbetande, vars föräldrar och anhöriga bistås av äldreomsorgen. Inom vård och omsorgssektorn har det pågått poli- tiskt initierade rationaliserings- och besparingsåtgärder, vilka i sin tur medfört påtagliga förändringar av arbetsvillkoren för de anställda. Det handlar om förändringar i styrsystem, huvudmannaskap, bolagisering och konkurrensutsättning. Syftena är flerfaldiga och ett är att rationali- sera och minska kostnader bl.a. genom att minska antalet anställda. Med avseende på kön och ohälsa är förändringarna inom vård och omsorg av särskilt intresse eftersom de sker i en starkt könssegregerad sektor med stor kvinnoövervikt. Omvandlingen i offentlig verksamhet berör ett stort antal kvinnor, som har specifika utbildningar för just dessa områden. Vad gäller barnomsorg och äldreomsorg finns det också en risk att nedskärningarna medför att betalt omsorgsarbete utfört av , P. . Framtidens arbete och liv. De stora förändringarnas sekel (sid. 20–21). SOU 1999:137 Arbetsliv och ekonomisk trygghet 145 kvinnor i stället blir obetalt omsorgsarbete likaledes utfört av kvinnor. Nedskärningar inom denna sektor kan också generellt innebära större press på förvärvsarbetande kvinnor. Grund- och gymnasieskolan är en mycket stor arbetsplats. Elev- antalet är cirka 1,2 miljoner, vilket innebär att skolan är arbetsplats för närmare 1,5 miljoner människor. Elevantalet kommer att öka påtagligt . Sparkrav, ny läroplan, nytt betygssystem, krav på uppföljning, kon- kurrens från nya fristående skolor m.m. har lett till organisatoriska och pedagogiska förändringar i de enskilda skolorna. Lärarkåren tilldelas större befogenheter och ansvar för verksamheten både vad gäller ekonomi och pedagogik. Datorer, multimedia och Internet har gjort sitt definitiva inträde i skolan. Konsekvenserna är vittomfattande för undervisningssituation och skolans organisation. Skolan har minskat sin elevvårdspersonal. Mycket tyder på att skolan har fått ta på sig en allt mer fostrande roll som till- sammans med andra förändringar påverkar kraven och innehållet i lära- res och skolledares arbete. I statistiska översiktsstudier framträder lärarna som en mycket pressad grupp från stressynpunkt. Lärarna är också en grupp med hög sjuknärvaro. Många av de arbetsmiljöproblem som finns inom skolan är av den arten att de inte förrän i ett sent stadium fångas upp i statistiken såsom frågor om samverkan, arbetsglädje, omorganisation och relationer. Att elevvårdspersonal och andra personalgrupper som har till uppgift att tidigt upptäcka och föreb ygga problem har minskat är därför oroande. Den fysiska miljön är eftersatt i många skolor med ohälsokon- sekvenser. Många kommuner har haft och har dålig ekonomi för fram- tida satsningar. Ekonomiska begränsningar kan ge upphov till påtagliga olikheter mellan olika skolor och kommuner. Arbetsmiljölagens bestämmelser om att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet m.m. gäller å andra sidan alla skolor och såväl anställd personal som eleverna. Rapport från arbets- gruppen för arbetslivsfaktorer till . Underlags- rapport 1. 146 Arbetsliv och ekonomisk trygghet IT – upplösningen av tid och rum Informationsteknologin har en stor betydelse för omvandlingen av arbetslivet. användes datorn framför allt för att utföra samma uppgifter som tidigare gjorts, fast på ett snabbare och effektivare sätt. Inom industrin har datorisering kunnat användas för att hindra individer från exponering i farliga miljöer. Detta har haft och kommer att ha en fortsatt stor positiv betydelse från hälsosynpunkt främst för att minska olyckor, fysiska arbetsskador och belastnings- skador. Den integrerade informationstekniken möjliggör förläggning av lönearbetet till andra platser och tider än där det traditionellt hört hemma. Distansarbete håller på att etableras i även om ökningen hitintills inte varit av den omfattning och inte heller fått den inriktning, som vissa förväntat. Distansarbetet sker framför allt efter individuella önskemål och gäller ofta manliga tjänstemän snarare än kvinnor i underordnad ställning. Distansarbete är ofta förknippat med ökad arbetstid och obetalt övertidsarbete. På plussidan från folkhälsosynpunkt ligger färre stressande resor och sannolikt en minskning av olyckor i samband med resor. En utveckling mot mera rums- och tidsoberoende arbete aktualiserar en rad frågor av arbetsmiljökaraktär. IT-relaterade förändringar av gränser och rum kan antas vara av väsentlig betydelse för reglering av arbete-vila rytm, balansering av olika livsroller, samarbetsmönster och kontaktnät och lärandevillkor. Det berör också individers förmåga att arbeta självständigt och strukturera sin tid. På en övergripande nivå handlar det om arbetsgivarens ledning och styrning av tids- och rums- frigjort arbete.34 4.2.2Kunskap om orsaker och möjlighet att påverka Det framgår av avsnitt 4.2.1 att arbetsmiljöproblemen är mångfacette- rade och rymmer både gamla arbetsmiljöfrågor som t.ex. belastnings- problem och nya frågor som exempelvis allergier och stress. Orsaker till utvecklingen av dessa arbetsmiljöfrågor har redovisats översiktligt i det nämnda avsnittet. I det följande diskuteras betydelsen av individens inflytande på sin egen situation i arbetslivet, vilka möjligheter det finns 34 Se t.ex. Hemmet som arbetsplats. TCO 1995; , Wirber, S. IT- rapporten: om kunskapsbaserad ekonomi, sysselsättning och förändrade kom- petenskrav. Arbetsliv och ekonomisk trygghet 147 att påverka den arbetsrelaterade sjukligheten och slutligen behandlas det fortsatta forskningsbehovet. Den ohälsosamma stressen tas upp särskilt. Individens möjlighet att kontrollera sitt arbete Den ohälsosamma stressen framstår allt tydligare som en av de vikti- gaste riskfaktorerna för ohälsa både i allmänhet och i arbetslivet, och avspeglas bl.a. i en ökad oro och lättare psykiska problem bland såväl skolbarn som vuxna . Denna ökning är speciellt markant bland kvinnor i 20–samt bland utlandsf ödda kvinnor. Forskningen har också allt tydligare visat hur den ohälsosamma arbetsmiljörelaterade stressen leder till en ökad risk för bl.a. hjärt- och kärlsjukdom och olika typer av belast- ningsskador. Det finns även starka skäl att uppmärksamma de samband som finns mellan arbetslöshet, relativ fattigdom och ohälsosam stress (se avsnitt 4.3 om ekonomisk trygghet). En central utgångspunkt är den kunskap som finns om betydelsen av att individen har möjlighet att kontrollera sin egen situation. Utifrån detta synsätt har en krav-kontrollmodell utvecklats som tyd- liggör att en hög mental belastning är sjukdomsalstrande framför allt om det föreligger ett lågt beslutsutrymme. En rad studier internationellt och i visar att det finns ett starkt samband mellan den ohälsosamma stressen som uppstår vid höga krav i arbetet kombinerat med lågt inflytande och hjärtinfarkt. Studier utförda i visar t.ex. att ju högre förekomst av ohälsosam stress och dåligt socialt stöd i arbetet, ju snabbare ökade förekomsten av hjärt- och kärlsjukdom med stigande ålder. I den grupp som i detta avseende hade en gynnsam arbetssituation kom ökningen av hjärtinfarkt ungefär än i den grupp som hade den mest ogynnsamma arbetssituationen. I de flesta av de studier som gjorts inom detta område har bristen på kontrollmöjligheter framstått som den faktor som varit starkast relaterad till den ökade risken. De viktigaste områdena för åtgärder som ökar individens kontroll- möjligheter är dels inflytande över de demokratiska processerna både i samhället i stort och i arbetet och över vad och hur olika saker skall göras, dels möjligheter att utveckla kunskaper och vardagskompetens. Mer konkret bör arbetstagarna ges bättre möjligheter till inflytande när 36Karasek R, work. Stress, productivity, and the reconstruction of working life. Basic Books, 1990. 148 Arbetsliv och ekonomisk trygghet det gäller bl.a. arbetstempo, förläggning av arbetstid och personlig utveckling för att bättre kunna hantera de ökade kraven både i arbetslivet och i vardagen. Nyare forskning visar att de växande sociala skillnaderna vad avser hjärt- och kärlsjukdom förklaras av bristande kontrollmöjligheter i lägre socialgrupper. Den ohälsosamma stressen (passivitet) präglar också många arbetslösas och långtidssjukas vardag. Bristen på medinflytande, engagemang och meningsfull sysselsättning är faktorer som bidrar till den ohälsosamma stressen i dessa grupper. Utifrån fakta och analyser av det slag som kortfattat har redovisats här, kan grunddragen i en strategi mot ohälsosam stress skisseras som omfattar såväl ett individ- som samhällsperspektiv och anknyter till betydelsen av socialt stöd, självförtroende och vardagsmakt (se avsnitt 5.2 om sociala relationer). Möjligheter att övervaka arbetsmiljöarbetet Internationella och framför allt svenska erfarenheter visar att möjlig- heterna att påverka den arbetsrelaterade sjukligheten är stora. Strategier inom arbetsmiljöområdet har dessutom en inbyggd jämlikhetsorien- tering, eftersom särskild uppmärksamhet i åtgärderna ofta riktas mot de mest hälsovådliga arbetsmiljöerna. Medvetna och långsiktiga satsningar på arbetsmiljöområdet har resulterat i att allt färre arbetare utsätts för olika kemiska och fysikaliska riskfaktorer. Vidare har antalet allvarliga arbetsrelaterade skador med dödlig utgång minskat kraftigt. Delvis beror detta på att det nu är färre anställda som exponeras för dessa risk- faktorer som exponeringarna, där de förekommer, ofta tenderar att sjunka. I en sammanfattande bedömning av framtida arbetsmiljöers och arbetsvillkors betydelse för hälsoutvecklingen handlar det naturligtvis inte bara om de faktiska förändringarna av arbetsmiljöer utan också om vad som kan kallas institutionell effektivitet, dvs. hur de institutioner, som har till uppgift att verka för att föreb ygga skador och bidra till högre arbetslivskvalitet, fungerar och vad deras förmåga är när det gäller att hantera nya förhållanden i arbetslivet. Till de nya förutsättningarna hör omstruktureringen och differentie- ringen i kärna och periferi. Det kan antas spela roll för framtidens folk- hälsa att företagshälsovården i sin nuvarande form inte är anpassad till de numerärt växande och perifera grupperna. Företagshälsovård, arbetsmiljöinsatser och lagstiftning har av tradition varit inriktade på kärnan av fast anställd personal, dvs. den relativt stabila och geografiskt Arbetsliv och ekonomisk trygghet 149 De nya strukturerna är långt mer differentierade, vilket ställer dessa institutioner inför nya krav och utmaningar. Rehabilitering ät viktig från folkhälsosynpunkt och en omfattande lagstiftning finns för att åstadkomma arbetsrehabilitering. En fråga som kan ställas gäller förutsättningarna för att uppnå lagstiftningens inten- tioner och finna rehabiliteringsplatser i slimmade organisationer med uttalad satsning på högpresterande personal i kärnverksamheter. För att förstärka de positiva och möta de negativa hälsokonsekven- serna av differentiering och flexibilisering behövs strategier som spänner över nuvarande sektorsgränser. Det finns ett behov av ökade kunskaper om hur de gängse institutionerna kan upprätthålla ett effektivt handlande under de nya förutsättningarna för att minimera arbetsohälsa och åstadkomma hälsobefrämjande arbetsförhållanden för alla. Ofullständig kunskap och forskningsbehov Nedan beskrivs och ges exempel på arbetslivets förändringar och på villkor som påvisar vikten av fortsatt forskning om arbetslivet utifrån ett mångfacetterat spektrum. Det kommer med all sannolikhet att råda ett fortsatt starkt omvand- lingstryck i arbetslivet. Omvandlingen i sig är inte negativ men många människor kommer att vara utsatta för omställningsstress och uppleva otrygghet. Strukturomvandlingen innebär att färre personer kommer att arbeta direkt i traditionella industriella miljöer och att fler kommer att arbeta inom kontors-, service- och vårdmiljöer. Kompetenskraven fort- sätter att höjas både som inträdesbiljett till anställningar och i arbets- uppgifterna. Vissa av de pågående arbetslivsförändringarna är könsspecifika. Försämringar i offentlig sektor i meningen högre arbetsbelastning samt neddragning av omsorgsverksamheten för barn och gamla kan öka totalbelastningen ytterligare för stora kvinnogr upper genom att betalt omsorgsarbete tenderar att bli obetalt. En fortsatt ökning av otrygga behovsanställningar, vilka till stor del innehas av kvinnor, innebär också en mer negativ situation för dem. Den tendens som funnits – att betydelsen av psykiska, sociala och organisatoriska faktorer för den arbetsrelaterade ohälsan ökar relativt andra arbetsmiljöfaktorer 37 – kommer att fortgå också . Anledningarna är flera – inte minst att Landsorga- nisationen i , 1996. 150 Arbetsliv och ekonomisk trygghet kraven för allt fler i arbetslivet ändrar karaktär genom strukturomvand- ling och teknikutveckling. Regleringssystemens minskade styrkraft vad gäller arbetstider samt decentralisering av ansvar till den enskilde arbetstagaren kan, särskilt i tjänstemannagrupperna, innebära långa arbetsdagar och långa arbets- perioder med en hög såväl kvalitativ som kvantitativ arbetsbelastning. Det finns en risk att möjligheterna till nedvarvning och återhämtning minskar med sänkt välbefinnande på kort sikt och med risker för hälsan på lång sikt. Riskerna förstärks av rådande trender mot underbemannade organisationer. Också i de delar av arbetslivet där arbetstidsreglering och övervakning är möjlig sker stora förändringar genom införande av s.k. kundorderanpassad arbetstid. Den långsiktiga trenden är att allt fler ständigt eller arbetar utanför det tidsintervall då kropp och psyke fungerar optimalt från prestationssynpunkt. 38 Det finns ett forsknings- och kunskapsbehov i att identifiera de från medicinsk, psykologisk och social synpunkt acceptabla tidsramarna. Nya forskningsrön pekar nu allt tydligare på ett samband mellan uttröttning/stress och immunförsvarets förmåga att bekämpa infek - tioner.39 40 En försöksverksamhet med arbetstidsförkortning i har resulterat i positiva effekter hos de anställda. 41 Arbetstids- förkortningen har inneburit mer tid för avkoppling och fritidsaktiviteter. Sömnkvaliteten har förbättrats i försöksgr uppen. Andra modeller som tillämpas inom hälso- och sjukvården är den s.k. poängmodellen med flexibel arbetstid och tvättstugemodellen. Här finns en potential för hälsobefrämjande insatser både vad gäller kunskapsnivån i organisationer och hos enskilda individer. 4.2.3Befintliga mål och strategier Arbetslivets och arbetsmiljöns utveckling och hälsoeffekter har länge varit ett prioriterat område inom den generella välfärdspolitiken. För- hållanden kring dessa frågor anges i arbetsmiljölagen ( 1977:1160) som reglerar skydd mot ohälsa och olycksfall i arbetet. Vaken på udda arbetstider. Om skiftarbete, tidszoner och natt- sudd. Arbetsmiljöfonden, , 1995. 39Cohen S, , . Psychological stress and susceptibility to the common cold. 1991:606–612. 40McEwan B. Protective and damaging effects of stress mediators. 1998;3:171–179. 6-timmars arbetsdag med heltidslön i . Vad betyder det för personalen, brukarna och ekonomin? , PEI rapport 1999:1. Arbetsliv och ekonomisk trygghet 151 med föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen om tekniska, fysikaliska, kemiska, biologiska, ergonomiska, psykologiska och sociala arbets- miljöfrågor. 42 I det följande avsnittet beskrivs mål, strategier och aktörer inom ramen för arbetsmiljöområdet som vi kan urskilja . Viktiga utredningar om arbetsmiljö och hälsa Den mest omfattande kartläggningen av förhållanden i arbetsmiljön gjordes av den s.k. . Bakgrunden till regeringens beslut att tillsätta kommissionen var den dåvarande oroande utvecklingen av antalet arbetsskador, förtidspensio- neringar och sjukbidrag samt de ökade offentliga utgifter som följde av detta. redovisade i en rad studier stora skillnader i hälsa och skaderisker mellan olika yrkesgr upper.43 En liknande men mindre kartläggning initierades i mitten av 1990- talet av Arbetarskyddsstyrelsen, och i syfte att ge underlag för prioriteringar av åtgärder, forskning och tillsyn av arbetsplatser . Kart- läggningen konstaterade att många har fått en bättre arbetsmiljö och att de förebyggande insatserna ofta har varit framgångsrika. Många tradi- risker och klassiska yrkessjukdomar har minskat markant. Allt färre utsätts för kemikalier i arbetslivet och de svåra olyckorna har också minskat kraftigt. påpekas att arbetslivets psykiska krav har ökat. I kartläggningen konstateras också att hälsa och välbefinnande varierar starkt mellan olika yrken och sociala grupper och att dessa skillnader befaras att öka . tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att utarbeta förslag till en förstärkt styrning avseende företags- hälsovården. Arbetsgruppen har bl.a. analyserat på vilket sätt företags- hälsovårdens roll kan stärkas för att arbetsgivares förebyggande och rehabiliterande uppgifter skall fullgöras bättre. Enligt arbetsgruppens uppfattning bör Nationella folkhäls okommittén ...i sitt arbete väga in att företagshälsovården i samverkan med övriga aktörer på den loka- la/regionala nivån och i det regionala folkhälsoarbetet utgör en expert- 42I från Arbetarskyddsstyrelsen redogörs för frågor som berör arbetsmiljön, inkl. lagreglering och föreskrifter. 43SOU 1990:49, Arbete och hälsa. Allmänna förlaget, Gotab, 1990. 44Järvholm B (ed). Arbetsliv och hälsa – en kartläggning. Arbetarskydds- styrelsen, , , 1996. 152 Arbetsliv och ekonomisk trygghet resurs som kan utnyttjas i arbetet med att minska den arbetsrelaterade ohälsan hos befolkningen. Gruppens förslag har utgjort grund för en proposition om företags- hälsovården som har antagits av (prop. 1998/99:120).