sou · GNB388d3 · 2000-01-01 00:00:00 — De exempel RRV-experterna lyfte fram, till vilka andra kan fogas, kan onekligen ge detta intryck. Även en del av det som pekade på som mindre förenligt med den personlighetstyp profilen tecknar, var sådant som skulle kunna ses som en anpassning till . Det gäller bedöm- ningen att gärningsmannen skulle ha vägletts av ett hat mot . Det trodde Ressler som framgått inte, han talade i stället om en fixering. Det gäller även bedömningen att gärningsmannen är psyko- pat, vilket Ressler direkt vände sig emot. En psykopat kan mycket väl ha ett förflutet med grova våldsbrott, som har, medan den typ profilen tecknar enligt Ressler inte kan antas ha en sådan bakgrund. Risken för att den som gör en profil med kunskap om en misstänkt gärningsman omedvetet eller medvetet låter sig påverkas av denna kunskap synes därmed ha materialiserats eller i vart fall illustrerats i GMP. Detta gäller inte bara om profilen faktiskt blivit partisk, utan även om den är alldeles korrekt. Vad som tydligt framgår är nämligen att värdet av GMP minskar på grund av profilförfattarnas förhands- kunskaper, och det gäller alldeles oavsett om det från profilsynpunkt förelegat saklig grund för de bedömningar som på detta sätt kan sägas associera särskilt till som person. I själva verket är detta ett lika stort problem i sammanhanget, dvs. risken att en alldeles riktig profil misstros på grund av att den som gjort profilen inte varit av- skärmad från individkunskap som han inte bör ha. Oavsett om profilen i detta fall är resultatet av en medveten eller omedveten anpassning till utredningsarbetet i övrigt eller inte, illustrerar förfaringssättet alltså vikten av att inte utföra ett profilarbete på detta sätt, eftersom man då inte kan visa att man gjort vad man kunnat för att avskärma sig från påverkan. Andra invändningar som förekommit mot lämpligheten av att upprätta en gärningsmannaprofil i detta fall är dels att metodens användbarhet skulle vara begränsad till sexualbrott och seriemord, dels att ett statsministermord inte lämpar sig för analys av detta slag. Ingendera invändningen synes vara generellt bärkraftig. Det avgörande för om det går att göra en profil eller inte är den information som finns tillgänglig. Enligt de upplysningar kommissionen inhämtat, och som redovisats ovan, är den information som föreligger beträffande mordet på fullt tillräcklig för att göra en profil. noteras att den information som tillfrågade personer, såväl som utredarna vid FBI, därvid beaktade i princip inskränkte sig till det som är känt – och okontroversiellt – från mordplatsen. Av GMP att döma gällde detsamma vid PU:s konsultationer med FBI under arbetet med GMP. Arbetets resultat; den färdiga GMP GMP:s huvudslutsats är att mordet på inte genomfördes av en konspiration av gärningsmän. Denna slutsats synes inte ha ifråga- satts av någon av de professionella bedömare som anlitats av PU vid arbetet med GMP och den har inte heller ifrågasatts av de experter vi vänt oss till i vårt granskningsarbete. De personer med vilka kommis- sionen diskuterat GMP:s slutsats i denna del har varit helt sam- stämmiga på denna punkt; analys och argument framgår i redogörelsen för redovisning för kommissionen. RRV-experterna har pekat på svagheter i GMP:s argumentation när det gäller gärningsmannens brist på professionalism. Vi instämmer i dessa synpunkter; argumentationen i GMP är i dessa delar ibland svag. Vi ställer oss även frågande till en del enligt vår bedömning spekulativa antaganden i brottsanalysen, t.ex. beträffande gärningsmannens be- teende och beträffande flyktvägen. Det rör sig emellertid om omstän- digheter som inte är av betydelse för den grundläggande slutsatsen, t.ex. hur gärningsmannen hanterat vapnet efter gärningen och hur han betett sig under flykten. Som framgår av referatet av RRV-experternas genomgång finns det också klara tendenser till överargumentation i GMP när det gäller den brist på professionalism som skall beläggas. I det hänseendet har GMP-författarna gjort sin uppgift svårare än den kanske behöver vara. Att helt utesluta möjligheten av en konspiration är t.ex. svårt, liksom att i snart sagt varje moment belägga att gärnings- mannen agerat oprofessionellt, t.ex. när det gäller de två avlossade skotten. Det krävs emellertid heller inte för att nå den slutsats som GMP redovisar. Därvid räcker det med att analysera helheten av det som ägt rum på mordplatsen. En sådan analys talar så pass tydligt emot ett planlagt attentat, att man beträffande informationen i övrigt, som merendels är mer eller mindre osäker, kan inskränka sig till att söka efter fakta som talar emot denna slutsats. Det finns få fakta av det slaget. Ett sådant faktum är naturligtvis det ovedersägliga förhållandet att gärningsmannen kom undan. Av intresse är här det som framkom vid kommissionens diskussion med , nämligen att det är en mycket osannolik händelse att en gärningsman av det slag profilen tecknar skulle kunna lyckas genomföra en flykt på det sätt gärnings- mannen i detta fall gjorde. Ressler hänvisade här till slumpen, men medgav att det förhållandet att gärningsmannen undkom på det sätt han gjorde var något som i och för sig talade emot profilens riktighet. Detta kullkastar enligt vår mening inte den grundläggande slutsatsen, men en analys som i ett visst betydelsefullt avseende måste fyllas ut av slumpen som förklaringsfaktor är uppenbarligen inte utan svaghet. GMP:s huvudslutsats är inte något som det krävs en gärnings- mannaprofil eller ett GMP-arbete för att komma fram till. Den utfaller i stället som resultat av en visserligen komplex men ändå ordinär faktaanalys – eller brottsanalys – och det är också så det är redovisat Att slutsatsen faller ut så tydligt redan vid en vanlig analys av tillgängliga fakta, understryker det vi framhållit tidigare, nämligen att en sådan dokumenterad analys kunde och borde ha gjorts mycket tidigare i utredningsarbetet. Det faller utanför vårt kompetensområde att göra självständiga bedömningar av profileringsarbetets professionalism och själva profi- lens träffsäkerhet. Vi hänvisar i den delen till redogörelsen i det föregående för de synpunkter vi inhämtat, synpunkter som säkerligen tål att diskuteras och kompletteras. Överhuvudtaget finns det skäl att säga ett varningens ord rörande en i GMP-metoden icke utbildad och förfaren persons möjlighet att göra bedömningar på detta område. Flera delar av GMP-metoden och dess tillämpning i enskilda fall präglas av en förförisk enkelhet, ytligt sett. Att dela in brott och människor i kategorier av organiserat och oorganiserat (kaotiskt) kan t.ex. te sig som något okomplicerat och för den intresserade lekmannen genomförbart. Ett studium av litteraturen kring profiling visar att det inte alls är så enkelt, tvärtom, det kan ofta te sig som något gåtfullt, som i bästa fall kan begripas av den som själv länge sysslat med de svårt aparta mänskliga beteenden det alltsomoftast gäller. Det torde omvänt även vara lätt att bli överdrivet skeptisk, t.ex. till förutsägelser om var en helt okänd gärningsman kan antas bo, hur han ser ut, vad han har för hobbies, om han har syskon etc. Litteraturen i ämnet innehåller emellertid flera exempel på att profiler av detta slag visat sig påfallande riktiga. Att rätt person med erfarenhet, intui- tion och metodologisk kunskap kan göra för spaningsarbetet värdefulla förutsägelser om en okänd gärningsmans person synes tydligt, men tyngdpunkten torde i hög grad ligga på det förstnämnda: rätt person. Att metoden, använd på rätt sätt, är värdefull ter sig för oss alltså tydligt. Vi anser det befogat att den kommit till användning i denna utredning, men i likhet med den grundläggande analysen hade det varit önskvärt att GMP-arbetet hade gjorts . I det sena skede projektet nu genomfördes har profilen i någon mån fått rollen av ett facit i utredningen. Det är emellertid just den funktion en traditionell gärningsmannaprofil inte skall ha. En gängse gärningsmannaprofil tecknar den mest sannolike typen av gärningsman, som utredningen har att i första hand inrikta sina spaningar mot. Det är med andra ord ett prioriteringsredskap i en situation där det finns föga eller inget att gå på. När en eller flera misstänkta väl identifierats har profilen väsent- ligen spelat ut sin roll; utredningen övergår då till bedömning och insamling av vanlig bevisning. Själva profilen saknar bevisvärde. Skälet till att en profil saknar bevisvärde är att den grundar sig på sannolikhetsbedömningar. Det förhåller sig därvid på samma sätt med gärningsmannaprofiler som med analyser grundade på statistik: de bevisar ingenting i det enskilda fallet. Att en misstänkt som typ fram- står som aldrig så sannolik som gärningsman innebär inte att han också måste vara det; den faktiske gärningsmannen kan i det enskilda fallet som typ vara i princip hur osannolik som helst. Att göra en profil i efterhand är därför, med uttryck, som att spänna kärran för hästen. Däremot kan man, som både Ressler och FBI-utredarna framhöll, göra motsvarande arbete i form av personality assessments. Det innebär alltså att man testar den typ av information som används i GMP-arbete mot en viss misstänkt individ, för att bedöma sannolikheten av att han som typ motsvarar gärnings- mannen. På grundval av resultatet kan polisen göra sina fortsatta priori- teringar – och kanske också få uppslag till spanings- och utrednings- insatser. Till missförstånds undvikande vill vi avslutningsvis påpeka, att vi inte har kommit att hysa någon övertro till GMP-metoden eller de expertomdömen vi i sammanhanget återgivit. Som framgått anknyter GMP-metoden till det kriminalpolisiära yrkets traditioner. För dem som länge ägnat sig åt kriminalpolisarbete kan GMP-metoden säkerligen te sig som nytt vin i gamla läglar. Vi anser för vår del inte att vare sig den gärningsmannaprofil som utarbetats i detta ärende eller de anslutande omdömen om den som vi inhämtat ger någon säker kunskap om mordet. Vad vi emellertid finner positivt är den systematiska doku- mentation av det analytiska arbetet som GMP-metoden introducerar. Vårt intryck är att den därvidlag fyller en funktion, som svensk polis har behov av. 7.2Palmeutredningens åtgärder i anledning av GMP Vid utfrågning inför den tidigare tillfrågades dåvarande spaningsledaren om vilken betydelse GMP hade haft för spaningsarbetets inriktning. Han svarade på följande sätt. Ja, på något sätt fick vi en bekräftelse då i spaningsledningen på att det vi själva hade trott , efter att ha tagit del av materialet, det anser andra också. Därför kunde vi då så på något sätt officiellt säga, att nu tänker vi inte lägga ner något mer arbete på den här konspirationsbiten utan nu satsar vi alla våra resurser på det som vi tror är lösningen eller där lösningen finns. Vid utfrågningen kommenterade också det arbete PU utförde i anledning av GMP . Enligt var det en person som tilldrog sig PU:s intresse i anledning av GMP, nämligen GA (se p. 1 på GMP-kontrollistan nedan). Bakgrunden var de uppgifter som lämnats av FBI om att gärningsmannen skulle kunna tänkas infiltrera utredningen genom att lämna tips och liknande. GA hade betett sig just så. PU inriktade sig därför på detta uppslag, vilket även ledde till uppmärksamhet kring GA i massmedia. På fråga om hur många av dem som PU intresserat sig för i anledning av GMP som vid utfrågningstillfället (dvs. ) fortfarande var intressanta i utredningen svarade att det i princip var en person, men att det även fanns ett antal andra där det kunde återstå kontrollåtgärder. Inga namn nämndes. fick även frågan i vad mån GMP passade in på . Han svarade enligt följande. Jag tror inte att vårat svenska GMP-folk tycker att han passar in riktigt så där direkt, men (han är) tänkbar. Men FBI anser ju att det är mycket troligt att det är så. När vi var där och drog den svenska brottsanalysen och profilen --- för FBI-folket, så sa dom ju att vi vet ju att det har varit en person som har varit mycket misstänkt och även åtalad och frikänd, kan ni inte berätta om honom. Och eftersom och inte hade tittat på detta så föll det på mig att berätta om detta. Och efter det så ansåg dom ju att det är mycket troligt att det är gärningsmannen. Men det är ju utifrån en jag var inte förberedd på något sätt, utan --- den 38 Den tidigare utfrågning med . information jag lämnade fick jag alltså ta ur minnet, för vi hade ingen dokumentation med oss om honom. På fråga vad det var i GMP som direkt kunde tala emot som gärningsman svarade att dennes narkotika- och alkohol- missbruk inte riktigt stämde med de erfarenheter och de exempel man har i historien om den här typen av attentatsmän. I anledning av GMP beslöt PU att med denna som utgångspunkt försöka att såväl i utredningsmaterialet som på annat sätt hitta personer med egenskaper som överensstämde med profilen. För att åstadkomma detta upprättades inom spaningsledningen en åtgärdslista avseende sådant som skulle göras. Där angavs bl.a. följande. ·En inventering av från GMP-synpunkt tänkbara personer i PU- materialets avsnitt D, G och I, dvs. allmänna tips, farliga per- soner och vapen. Denna inventering skulle, liksom övriga åt- gärder, fokuseras på personer med anknytning till brottsplatsens när- område. ·Genom olika register skulle man försöka få fram uppgifter på ensamboende tänkbara personer inom mordplatsens närområde som inte redan förekom i PU. Därvid skulle kontakt tas med olika myn- digheter såsom socialdistrikt 1 m.m. ·Genomgång av hotbreven (ca 100 uppslag) och tokbreven och om möjligt en identifiering av anonyma brevskrivare. Motsvarande upp- gifter, dvs. hot- och tokbrev rörande skulle inför- skaffas från säkerhetspolisen. ·Genomgång och kompletterande bearbetning av de ca 95 personer som erkänt mordet. ·Utvidgade registerkontroller på tänkbara personer, innebärande t.ex. att civilstånd, släktingar, arbete, skolutbildning och vapenlicenser skulle kontrolleras. ·Kontroll med säkerhetsansvariga inom och med socialdemokratiska partiets kansli om man där stött på personer som skulle kunna stämma in på gärningsmannaprofilen. ·Kontroll av personer som visat ett onormalt stort intresse för utred- ningen. ·Förhör med livvakter för att inventera eventuella inci- denter som inträffat i närhet, få en beskrivning av hans vanor och försöka få fram iakttagelser av personer som brukade dyka upp i hans närhet eller vid hans olika framträdanden. ·En fortlöpande kontroll och uppföljning av insamlat bildmaterial från olika möten. ·En granskning av i förhållande till GMP och då i första hand genom en kontroll av dagböckerna. ·Eventuellt en förnyad granskning av personer som haft permissioner eller varit försöksutskrivna från psykiatrisk klinik. Utredningsåtgärderna ovan fördelades på olika enheter. Registeren- heten fick t.ex. i uppgift att ta fram en lista på samtliga personer som erkänt mordet, att utifrån gärningsmannaprofilen försöka skapa en synonymlista som underlag för sökning i registrerat material och att försöka att skapa ett sökbegrepp för förändrat efterbeteende. Förhörs- enheten delades in i grupper där varje grupp fick i uppgift att gå igenom vissa avsnitt i PU-materialet från GMP-synpunkt. Även säker- hetspolisen engagerades, bl.a. med att försöka ta fram uppgifter på personer bosatta inom tullar som fanns i säkerhetspolisens material och som kunde stämma in på GMP. De nämnda utredningsåtgärderna genomfördes i huvudsak . Därefter lämnade respektive enhet in förteckningar över namn på tänkbara personer som aktualiserats. PU upprättade på grundval av detta två olika aktivitetslistor, en GMP-kontrollista och en GMP-objektlista. GMP-kontrollistan upptog alla tänkbara personer som hade aktualiserats och dessa blev sedan föremål för en särskild kontroll där överensstämmelsen mellan personen i fråga och gärningsmanna- profilen undersöktes. Personer som stämde väl in på gärningsmanna- profilen benämndes GMP-objekt och gjordes till föremål för fördjupad utredning. GMP-kontrollistan kom att uppta 86 punkter, med individer som kunde vara av intresse.39 En del av dem var oidentifierade. Sex personer kom sedermera att bedömas som GMP-objekt. var 73 personer på kontrollistan bedömda och av- förda ur utredningen. Av de återstående hade tre klassats som GMP- objekt. Därefter har ytterligare personer avförts från kontrollistan. 39 En punkt upptog en större grupp, där de individerna gicks igenom och i före- kommande fall fördes upp på listan. Listan innefattar även vissa dubbleringar. Kommissionen har gått igenom de uppslag som berör personer som fanns upptagna på den ursprungliga GMP-kontrollistan. 40 Personerna på listan och de uppgifter som förekommer om dem redovisas här i kort, komprimerad sammanfattning, som en illustration till utred- ningsarbetet. Där ej annat framgår har PU inte ansett sig ha skäl att gå vidare med uppslagen.41 1.Avvikande man som lämnat uppgifter till utredningen (GA). kontaktade GA polisen. Han berättade att han sett och på mordkvällen under deras promenad söderut på . I samband med det hade han, när han passerat , hört något som gjort att han hajade till. Han hade sett en mörk gestalt som försvann på kyrkogården. – GA hade därefter kontakt med utredningen . I ett förhör 1989 ändrade han sina uppgifter och berättade att han sett Grandmannen, efter- följandet och själva mordet. Han deltog vid en konfrontation där ingick men kunde inte peka ut någon. – GA bodde ensam i relativt nära mordplatsen. Han var vid tiden för mordet sjukskriven. I förhör hade han uppgivit att han på mordkvällen haft en mörkblå täckjacka och stålbågade glasögon på sig. – PU höll ett nytt förhör med honom . Han var då arbetslös. GA berätta- de spontant att tidigare uppgifter varit ett falsarium. Han hade ljugit för att själv hamna i centrum. Vid tiden för mordet satt han hemma och tittade på TV. Han berättade att han tidigare hade blivit dömd för att ha blottat sig. 2.Psykiskt störd person med anknytning till EAP. inkom ett anonymt tips till PU enligt vilket NN, som var medlem i EAP, hade mördat . NN hade hörts . Han uppgav då att han varken var eller hade varit medlem i EAP. Han mindes inte vad han gjort då mördades. Han visste däremot att han kommit hem och att han fått veta ny- heten genom en radioutsändning. NN var förtidspensionerad och bodde i en förort utanför , ensam i den villa som föräldrarna haft. – En kvinnlig bekant till NN hördes . 40Uppgifterna är spridda på skilda uppslag; de uppslag som hörde till GMP- kontrollistan är alltså inte sammanförda. Materialet är beträffande många av personerna mycket omfattande. De rubriker som är satta i kursiv stil är våra. 41De personer som förekommer på annan plats i vår redovisning är betecknade GA, GB, etc., medan de som inte förekommer på annan plats i vår redo- visning betecknas NN, den utpekade mannen eller liknande. NN visade påtagliga personlighetsstörningar. Han var folkskygg, mycket aggressiv och oberäknelig. Vid tiden för mordet brukade han bära en mörkblå täckjacka och tjocka glasögon. hördes också en polis som stoppat NN när denne var ute och sprang mitt . Polismannen bekräftade kvinnans uppfattning om personlig- hetsstörningar. 1994 bedrevs viss spaning mot NN. I nya förhör med honom medgav han att han haft visst samröre med , dock inte vid tiden för mordet. Enligt kontroll med säkerhetspolisen var han inte känd där. I ärendet finns en av PU upp- rättad promemoria , där NN beskrivs som undfallen, klen och tafflig och föga företagsam. Han bedöms sakna kurage för att utföra någon form av våldshandling och då icke minst bege sig till och föröva ett mord på öppen gata inför andras ögon. 3.Man iakttagen på mordplatsen årsdagen 1994 (GB). GB kom till PU:s kännedom genom den bevakning av mordplatsen och gravplatsen som skedde . GB iakttogs då . Vid det första tillfället företogs personkontroll, varvid han identifie- rades och upplystes om att han skulle komma att kallas till förhör i PU. Vid det andra tillfället uppträdde han mycket underligt vid mord- platsen. – GB bodde vid tiden för mordet i en lägenhet i . – I ett förhör uppgav GB att han tillfälligt arbetade på ett statligt ämbetsverk beläget nära mordplatsen och att han på väg till och från arbetet brukade passera i dess närhet. Han uppgav att han troligen hade varit hos vänner utanför staden under mordkvällen. Efter flera turer bekräftades dessa uppgifter (GB vägrade uppge namnen på de personer han besökt) av vännerna . – GB har bedömts vara ett s.k. GMP-objekt. 4.Psykiskt störd man med arbetsplats i mordkvarteren. tipsade en person PU om NN. Denne sades vara rättshaverist och skulle vid tiden för mordet ha arbetat på nära mordplatsen. Tipsaren uppgav att NN utseendemässigt var lik , att han var psykiskt sjuk och att han själv påstått att han varit på sitt tjänsterum på mordkvällen. Han uppgav att han troligen hade varit ensam i hemmet i en förort för mordet. inkom ett tips från en läkare som berättade att han hade en patient som hade bott eller arbetat i närheten av mordplatsen vid tiden för mordet. Patienten led av en särskild sorts schizofreni, vanlig hos attentatsmän vid denna typ av brott. Patienten hade viss vapen- kunskap, var otroligt lik och hade en särskild gångstil som berodde på en hjärnskada. Patienten visade sig vara identisk med den hos PU tidigare kände NN. – NN hördes på nytt . Han berättade då att han hade psykiska besvär, innebärande bl.a. obehags- känslor vid folksamlingar. PU har även hört arbetsgivare och andra. Uppgifterna om att NN skulle vara rättshaverist har inte bekräftats. 5.Psykiskt störd man boende i mordkvarteren. Dagen efter mordet inkom ett tips från en person som hade stött på en flicka i en port på en gata nära i mordkvarteren. Flickan hade skrikit att en man i en av lägenheterna var tokig. Personen hade följt med flickan till lägenheten för att hämta hennes tillhörigheter och därvid träffat en man, NN, som gjort ett förskräckligt intryck. inkom ytterligare tips från flickans f.d. svär- far. Han berättade att NN var känd för våldshandlingar och bodde nära mordplatsen. – hördes flickan första gången. Han berättade att han hade psykiska problem. Han hörde röster och hade vistats på mentalsjukhus . På mordkvällen hade han varit på 21-föreställningen på bio- grafen på . Han hade promenerat dit och därvid passerat utanför biografen . Hem hade han åkt tunnelbana. hade han mycket kontakt med rösterna. De sade till honom att polisen skulle beskjuta honom. Han var därför rädd. Vidare berättade han att han var s.k. nattvandrare. Han kände sig motarbetad av svenska myndigheter. – I en promemoria, upprättad av PU , uppges att NN vid tiden för mordet var efterlyst efter beslut om tvångs- omhändertagande på grund av psykisk sjukdom då det kunde miss- tänkas att han var uppenbart farlig för annans personliga säkerhet. Han anträffades i sin bostad och fördes till sjukhus för vård. – hördes två läkare som behandlat honom. Den ene sade sig aldrig ha uppfattat mannen som farlig. Den andre sade att mannen i och för sig var farlig men att han inte trodde att denne var intressant för PU, framförallt eftersom han inte skulle vara kapabel att lämna platsen efter att ha begått en sådan gärning som att skjuta statsministern. NN är inom PU känd som privatspanare och har troligen av detta skäl hamnat på listan. Han förekommer i en mängd uppslag, vari han ger olika råd till PU. 7.Anonym brevskrivare som ett flertal gånger tillskrivit . Vid en kontakt med den person i som haft hand om skriftväxling erinrade vederbörande sig en man som haft ett patologiskt intresse för . Mannen hade skrivit brev till och under ett visst namn, här förkortat G, framfört olika budskap. Det sista brevet kom och G framförde där att han var glad för att fått Flera uppföljningsförhör genomfördes och 1991 lyckades man identifiera G. – Med anledning av GMP kontrollerades 1995 de brev som G Skickat. Från uppgavs därvid att han i breven varit positivt inställd till . G undersöktes även på annat sätt men eftersom inget av intresse framkom avfördes han.