sou · GNB3101 · 2000-01-01 00:00:00 — Organisation: Det är en salig blandning... För flyktinggömmarna betyder organisation att skapa nätverk. Nätverken uppstår vid behov och formas efter dem och sättet att bistå växlar med behoven. Bara en av de intervjuade tillhör en formellt organiserad grupp. En annan har tillhört en sådan grupp som upplösts. Flyktinggömmandet i har två organisationer som verkar på det nationella planet: FARR och Fristadsrörelsen. Oavsett grupp eller hur den är organiserad arbetar flykting- gömmarna på ett likartat sätt. Sedan man fått kontakt med en flykting går man igenom alla papper, tar kontakt med advokater och med . Beslutet att ge flyktingen en grundas regelmässigt på att flyktinggömmaren eller asylgruppen bedömer att det finns en chans att få beslutet omprövat. Det gäller att skapa tid och rådrum för att få fram nya skäl. kan flyktingen behöva gå under jorden. betonar att det är flyktingens eget beslut att gömma sig. –När flyktingar kommer till oss försöker vi först hitta ett bra ställe, sedan låter vi dem sova ut, ger dem mat och sedan går någon av oss igenom hela deras historia. Vi tar reda på vilken advokat de har eller har haft och någon läser deras papper. –Sedan pratar vi igenom det hela för att få veta hur de tänkt och vi pratar om vad som är realistiskt och inte. Det har hänt att avrått familjer att gömma sig – särskilt när det gällt barnfamiljer. –Det kan vara skadligt att leva gömd för ett barn. I nätverken och grupperna finns det oftast läkare, i en del fall också psykologer, tandläkare, lärare och jurister – personer som gör insatser för flyktingarna vid sidan av samhällets institu- tioner. Även de övriga intervjuade betonar att gömmandet ska grundas på flyktingens eget beslut och man gömmer bara i de fall då man anser att det finns en chans att flyktingen ska kunna få stanna i . Kriteriet för att ingå i nätverket eller gruppen är viljan att hjälpa genom handling. Genom att bistå blir man medlem. säger om framtiden: – Rörelsen kommer att bestå så länge det finns ett behov. Man kan aldrig avskaffa att människor avskaffas. Flera säger att nätverksorganisationen är ett medvetet val. ser som en fördel med nätverket att den inte som många etablerade rörelser stelnar i formerna. –Vi har medvetet sett till att vi inte organiserat ihjäl oss. Det är ingen organiserad rörelse, utan öar av människor omkring flyktingarna som söker hjälp. Vi hade kontakt med flykting- gömmare i och med syster i innan vi gick ihop och utnämnde oss till ett nätverk, säger . Hon säger att det finns läkare och tandläkare i gruppen och att man ordnat skola för gömda barn. Man har också förmedlat kontakter till kvinnojourer. Det kan hända saker i familjerna, menar hon. Männen flyr oftast från politisk verksamhet och i har de ibland svårt att finna sig till rätta. Kvinnorna har en mer självklar roll i familjen. –Vi fick fler och fler kontakter och fick med människor med specialkunskaper. Ett tag hade vi flyktingar i varenda buske. I nätverket ingår, enligt , alla slags människor. –Även i det fallet har jag fått ompröva en del fördomar. när jag träffade en grupp äldre kyrkligt aktiva kvinnor blev jag kramad och en av dem sa: Vi älskar er syndikalister!. Det skulle jag aldrig kunnat drömma om att få höra, eftersom det alltid funnits motsättningar mellan kyrkan och i den här trakten. säger att det är ett medvetet val att inte ha någon styrelse. –Många är trötta på föreningsmöten. Vi har ett grundnät och var och en har byggt upp sina nät. Hon berättar om hur sjukvården kan fungera parallellt och underjordiskt. Gruppen har ingen organiserad insamling av pengar. Man kan få tillfälliga anslag från kyrkan för en viss familj, men de som tar emot flyktingar bekostar det mesta själva. –Det är ju också så på landet att man byter saker och hjälper varandra. beskriver också organisationen som lös och med otydlig struktur. Själv hade han rollen som sammankallande, men man hade varken styrelse eller stadgar. –Kanske var vi lite naiva i början. Alla hade inte lika starka skäl för att stanna. Vi försökte gå på djupet med vad de sa, men till slut fick man köpa en del av deras berättelser... efteråt såg vi att skälen i ett par fall inte var så starka, säger . –De som hjälpte till samlades. Det var kyrkligt aktiva, men också andra kristna och människor utanför kyrkan. Det fanns ett slags minsta gemensam moralisk nämnare i gruppen. Man kände i sitt inre att man ville hjälpa... –Det blev ju ideellt arbete. Kyrkan samlade också in kollekt till en diakonikassa som användes för att hjälpa gömda flyktingar. Gruppen hade en inre cirkel på ett 15-tal personer. Den knöt i sin tur andra till sig. I gruppen fanns ett par läkare, men det var inte lika enkelt att hitta en tandläkare som kunde ta emot flyktingar bakvägen. För har flyktinggömmandet lett till kontakter med människor runt om i landet. –Har man en gång blivit involverad, så sprids ens namn i flyktingsammanhang. Man ringer varandra och ber om råd. säger att hon inte gömmer flyktingar. –Det är en myt att vi gömmer människor, att vi säger åt flyktingarna att sitta still och att de mals ner på grund av det vi gör. Det är ingen katt-och-råtta-lek. Vill flyktingen gömma sig, så händer det att vi bistår på olika sätt – men det är alltid flyktingens eget beslut. Vi varnar alltid för konsekvenserna. Det är ett stort ansvar att ta sig an en flyktings sak – men det är också ett stort ansvar att inte göra det. –Vi driver flyktingarnas fall tillsammans med deras advokat och med hjälp av journalister. Medan den juridiska processen pågår måste ibland flyktingarna hålla sig undan. Det är en nöd- vändighet. På den ort där bor är flyktingarbetet organiserat i en grupp som träffas en gång . Gruppen har en styrel- se på traditionellt sätt. Verksamheten omsätter och man har 200 fasta givare. De flesta är privatperso- ner, men det finns också föreningar och organisationer som ger bidrag. –Fram till hade vi ett 30-tal ärenden . Vi har inte misslyckats i något ärende. Innan gruppen bestämmer sig för att ta sig an ett ärende lyss- nar man på flyktingens berättelse och läser alla papper. Om man finner att skälen inte räcker till för asyl, uppmanar man flyk- tingen att åka hem, samarbeta med myndigheterna och inte gå under jorden. –Det är vanligt att flyktingar kommer till oss med orealistiska förväntningar om vad vi kan göra. Att ta sig an ett fall innebär kostnader för gruppen. Anser att ett ärende bör drivas tar hon upp det på nästa möte. Bland de saker gruppen kan göra är att bekosta en tortyrutredning. –Vi hittar fruktansvärda saker . Flyktingen har kanske sökt asyl och fått avslag – men ingen har kommit på att göra en Jag antar att det är en kostnadsfråga för Invandrar- verket. Gruppen har också hjälpt många barn till en psykiatrisk utredning. –Det är viktigt att betona att barn ofta har egna skäl. En utredning om ett barn kan visa det mest hemska saker. –Vi arbetar alltid nära familjens egen jurist. Juristen fullföljer ärendet med bistånd från oss. –I vår grupp har vi haft flyktingfamiljer där någon drabbats av dödlig sjukdom. Det finns inget skyddsnät för dem – ingen a-kassa, inget socialbidrag eller akutsjukvård. Hon berättar om en kosovoalbansk kvinna med utomkveds- havandeskap som blev akutopererad. Det gjordes inofficiellt. –Hade vi inte fixat det där, så hade hon dött ifrån sina fyra barn i förskoleåldern. beskriver flyktinggömmandet som ett nätverk av goda vänner och förfärligt oorganiserat. –De flesta av mina vänner har haft flyktingar boende hos sig någon natt. Det är inte konstigare än att du missat sista bussen från stan och ringer och ber att få sova över på soffan... Under de hon gömt flyktingar har det aldrig varit något problem för henne att få tag i läkare, tandläkare, psykolog eller annan hjälp som kan behövas. gör ingen skillnad mellan flyktinggömmare som är med i FARR och andra. Det är ungefär samma slags folk, säger hon, från till norr om . –Om jag ifrån min lekmannaerfarenhet ser att flyktingen inte fått en juste handläggning är jag beredd att hjälpa. Flyktingen har sista ordet, det är ju inte jag som ska vara gömd. Det är inte roligt att leva på det viset – man är ju helt utlämnad till andras godtycke. Finns barn med är jag väldigt restriktiv. Då vill jag ha en barnpsykiatrisk bedömning. –Man måste väga för och emot. Flyktingen måste alltid ha en chans att komma tillbaka till verkligheten, annars har ju gömmandet förfelat sitt syfte. Gömställena kan ju vara små utrymmen på konstiga ställen och möjligheterna till sociala kontakter är oftast små. –För det mesta går det ganska fort att få ett beslut. Väldigt sällan har beslutet blivit negativt. Det är bara i två fall jag känner till. Det händer att säger nej: –Ja, men det är viktigt att man gör det på ett värdigt sätt. Om de absolut inte vill tillbaka till sitt hemland, försöker vi hitta ett tredje land. Förut var det lätt att komma till , men det har blivit himla svårt. Man ska ha yrkesutbildning och en fadderorganisation för att få uppehållstillstånd . –Om de tvingas resa tillbaka till hemlandet, så försöker jag hjälpa till så att de får en värdig hemresa. mötte många på den flyktingförläggning där hon arbetade som ville ha hjälp. –På något vis kom det i gång... jag tog reda på vilka papper de behövde och jag ringde hit och dit. Jag har aldrig varit rädd för att ta kontakter med folk eller myndigheter. Jag lärde känna advokater i hela landet, berättar . –Jag arbetade med att få fram nya skäl, få dem som behövde till läkare, letade fram bevis för flyktingarnas sak från deras hemländer... startade och några andra en asylgrupp som blev medlem i FARR. Det första ärendet som man tog sig an gällde en palestinier som bott i utan uppehållstillstånd och som studerade på en folkhögskola. –kom plötsligt på att han var terrorist. Vi fick aldrig fram några papper som kunde hjälpa honom, utan han avvisades till , fast polisen lovat att lämna honom Han togs av polisen i och torterades. Han vände sig till och bor han i och han är gift och har barn... –Det var jättejobbigt. Jag kände mig så maktlös. Vi trodde på honom. Jag har lärt mig att man märker om någon ljuger. Man får en bra bild av flyktingens situation när man pratar med advokaten, går igenom papperna och diskuterar med flyktingen. Medlemmarna i asylgrupp fick på olika sätt kontakt med flyktingar och träffades regelbundet för att diskutera fallen. Gruppen, som var organiserad på sedvanligt föreningsvis, lärde sig mer om flyktingar och flyktingpolitik genom att ordna kurser och föreläsningar för medlemmarna. I gruppen fanns personer med kontakter till läkare och BB. Man har haft hjälp av en flyktingsekreterare och personer inom . Tandläkare var det svårare med, men det brukar alltid ordna sig på något sätt. Men med förlossningar är det värre , säger . –Det är alla slags människor som är engagerade i flyktinggömmandet, det är en salig blandning... säger . Flyktinggömmandet – en folkrörelse? Vi har frågat de intervjuade om de anser att flyktinggömmandet kan kallas en folkrörelse. Vi ville veta hur de aktiva själva defini- erar sin verksamhet. Ser de den som en ny typ av rörelse som skiljer sig från de äldre folkrörelserna? Svaren är inte entydiga. – Den är kanske inte en folkrörelse, utan snarare en rörelse som växlar efter behov och tidpunkt. Problemen ser olika ut för olika flyktinggrupper och ibland upptäcker man nya grupper som behöver hjälp, menar . tvekar att kalla flyktinggömmandet en folkrörelse. Hon vill hellre kalla den en motrörelse. tycker att flyktinggömmandet är något av en folk- rörelse. Många människor har ringt henne och en del kommit fram till henne på gatan för att prata om flyktingar. Hon säger också att hon känt stöd hos sina vänner för sitt engagemang. De har bidragit med husrum, en matkasse, bullar och potatis och ingen har sagt något negativt om alla de människor som bott hemma hos henne. tror inte att flyktingengagemanget kan liknas vid en folkrörelse. Förståelsen bland människor i omgivningen är inte så stor. –Men många fick ju en personlig kontakt med flyktingarna, eftersom de bodde mitt i samhället och det var en ganska stor grupp. Man fick inblick i deras situation – och det är ofta inkörsporten till ett engagemang. –Medvetandet om vad som händer i Kosovo har nog ökat när många fått se så klart vad som händer därnere. Via TV har förföljelserna fått ett ansikte. visste de flesta knappt var Kosovo låg och vad som pågick där. är inte säker på att flyktingarbetet är en rörelse med bred folklig förankring. –Men fallet med flyktingfamiljen i är intressant. Där misstog sig dåvarande ministern på det folkliga stödet. På frågan om flyktinggömmandet mest engagerar kvinnor fick vibland annat följande svar: –Nej, jag tror det är en livsstil. Om man inte höll på med det så skulle man ha väldigt mycket mer pengar, flashigare kläder och åka på dyra semestrar – att gömma flyktingar är inget man gör karriär på, säger . uppfattar inte flyktinggömmandet som något typiskt kvinnligt. I gruppen hon tillhörde rådde jämn könsfördelning. –Det är nog fler kvinnor som engagerar sig. Jag har inte tänkt på varför. Visst handlar det om traditionellt kvinnliga uppgifter som att vårda och ta hand om, men att läsa juridska handlingar och bråka med myndigheterna är väl mer manliga uppgifter, menar . Vi är alla vanartiga barn... Vi har bett de intervjuade att berätta varför de engagerat sig för flyktingar, frågat om de funnit något som förenar flykting- gömmare och hur de ser på begreppet civil olydnad. De beskriver sitt engagemang som grundat i kristna och/eller humanistiska värderingar. Solidariteten med flyktingarna som de uppfattar som de mest behövande i samhället är självklar för dem. De talar en gemensam grundsyn i gruppen eller nätverket, en minsta moralisk nämnare. Att flyktinggömmandet kallas eller är civil olydnad uppfattar de inte som ett problem. –Människosynen är en ödesfråga. Det handlar också om dödshjälp, aborter och handikappade. Vad får det kosta att upprätthålla det absoluta människovärdet? –fanns det framtidstro och åtminstone en känsla av att saker och ting gick framåt. Då talade man inte längre om rättvisa och jämställdhet globalt sett, menar . –öppnas möjligheter för en krass människosyn. Den produktiva människan sätts i centrum. Men vad händer med de handikappade och när man börjar tala om att svartskallarna kostar för mycket? Det öppnar upp för nya påståenden. Det gäller för övrigt redan för långvården – vi har inte råd... För flyktingmottagandet är det så uppenbart, säger . –Det handlar om idealitet. Väldigt många är kristna. Det kan hänga ihop med den kristna tron – men det kan också bero på att en viss sorts människor blir kristna. Men det finns också folk på vänsterkanten. Vi är alla vanartiga barn som ifrågasätter makten. Det som i grunden får människor att engagera sig är de ojäm- förligt svåra omständigheter som många av flyktingarna lever under, säger också. Förutom den kristna tron, så menar att en viktig orsak för henne att engagera sig för asylfrågorna är att hon vill få fram sanningen. –Det handlar också om pliktkänsla. I skolan ser man inte så allvarligt numera på plikttrohet. Det gör jag. Det är min plikt att hjälpa folk. –Kallas det civil olydnad och är ett brott, så får de gärna sätta in mig i fängelse. säger att hon av egen erfarenhet som byråkrat i ett statligt verk vet att en myndighet aldrig kan göra fel. –Vi svenskar är väldigt lydiga, fostrade av folkskolepedagogiken som lärde oss att läsa och räkna och buga för överheten. Man är lydig och nitisk. Ingen ska kunna komma på en att man inte följt reglerna. Så länge man inte litar på sitt eget omdöme, utan hänvisar till lagen och överheten, så kom- mer detta system bestå... ser flyktinggömmandet som civil olydnad och hon defini- erar det som en överträdelse av lagar och regler som man gör utan egen , att det kan vara obekvämt och att man kan utsättas för spott och spe. –Vi flyktinggömmare kan nog uppfattas som hotfulla, efter- som vi visar att vi inte behöver samhället, inte behöver den van- liga strukturen. –Det finns en exemplets makt. Det är praktisk pedagogik. Det är som med demokratin i skolan – ytterst få är beredda att verkligen tillämpa den, det skulle vara hotfullt. –är mycket klar hur man ska behandla främlingar. I får folk lära sig hur man ska bete sig mot andra folkslag – och i nya testamenetet finns kärleks- budskap: Allt vad ni viljen att människorna , säger . –Under var det en självklarhet både för många svenskar och för regeringen att ta emot flyktingar. Då fanns det en annan beredskap att ställa upp för andra. –En orsak till skillnaden är att vi blivit rikare och fått det bättre. Vi har stängt våra hjärtan för människors nöd, vi har blivit avtrubbade. Jag har tänkt på att stod människor utanför systembolaget och sålde ideella tidningar. säljer man bingolotter. –Många behöver pröva sig själva på den här punkten. Det är lätt att sugas upp av den ökande okänsligheten. Vi ser så mycket våld på TV – och man kan fråga sig om inte allt underhållnings- våld är avtrubbande. måste man kunna gå mot strömmen: –Tro utan gärningar är död, heter det i brev. Tro måste leda vidare. Att kyrkan inte mer tar strid för trons gärningar beror, enligt på att den för mycket är en spegel av samhället – så lik samhället att människor inte ser någon skillnad. –Man kan aldrig avhända sig idealiteten, överlåta den till sam- hället. Man måste anta de utmaningar man möter i vardagen. Det finns en outtalad anpassning som säger att alla ska tycka likadant. Det är en likriktning i samhället som innebär att vissa åsikter inte är möjliga att uttala. anser inte att det är fel att kalla det han och andra gjorde för civil olydnad. Det är ungefär som att köra för fort på väg till sjukhuset med någon som är svårt skadad. –Vi kan inte låta lagarna driva oss hur långt som helst. Tänk bara på vilka som lydde order i . Det finns fall då laglydnad är ett större brott än lagbrott. – Nöd bryter lag. Jag såg ingen skillnad mellan att gömma kosovoalbaner och att gömma judar under andra världs- kriget. På frågan om hon sett en gemensam grundsyn hos flykting- gömmare svarar : –Alla människors lika värde, FN:s deklaration om de mänsk- liga rättigheterna, tio bud, Röda Korsets grundprinciper... Är det civil olydnad att gömma flyktingar? –Jag kallar det vanlig anständighet. Jag måste kunna se mig själv i spegeln när jag vaknar om mornarna. Och jag är helt övertygad om att människorna jag hjälper skulle ta hand om mina barn och barnbarn om det skulle behövas. –Människor har alltid gjort så här. Precis som man älskat, fött barn och dött, så har människor gömt andra vid be- hov. och fick plats i stallet och det var samma sak med gesällerna som vandrade ut i världen. Och man kan fråga människorna i och vad de gjorde under ... är kritisk till den politik som förs i och anser att det är naturligt att det uppstår motrörelser när det finns be- hov av det. Ett aktuellt exempel är debatten om nedrustningen av vården på basplanet. Andra motrörelser hon deltagt aktivt i är försöken att stoppa motorvägsbygget genom , SJ:s besprutningar av ban- , bevakningen av i protest mot planerna att förvara kärnavfall där, vapenexporten inklusive en aktion mot då hon var med och spillde blod på en missil. –Men jag är ingen superaktivist, utan en vanlig medelålders kärring som uppfostrar sina barn och är en respekterad sjuksköterska. –På är vi långt ifrån makten. Vi har haft så många kungar. har funderat mycket över hur hon påverkats av barn- domens och traktens schartauanism – och syndikalismens starka inflytande i . Hon menar att den schartauanska kvinnan var ovanligt självständig och medveten om sin ställning även om hon hade en bestämd roll. –Läran sa att man skulle lyda mer än människor. Syndi- kalisterna och kyrkan har alltid varit bittra fiender, men det gick bra när syndikalistiska män gifte sig med schartauanska kvinnor. Äktenskapen blev mer jämlika än många andra. På båda hållen ansåg man att det viktigaste var att lita till sig själv. Man var sträng på många sätt – men man tog ansvar för vad man gjorde. –betonar att man ska ha makt över sitt eget liv – och det finns även i schartaunismen de som säger att du är själv ansvarig och att man ska ta hand om varandra. –De tragiska var att många schartauaner snöpte av sig många känslor av både glädje och sorg och att det var så mycket man inte fick... det har jag stritt med hela livet, säger . - har jag svurit mig fri från den schartuanska kultur jag växte upp i. Som barn var jag alltid för högljudd och skuttade runt och tog för många kakor när det bjöds... I familj finns två adopterade barn – ett som kom hit som baby från och en som kom som femårig med svåra känslomässiga störningar av ett barnhemsliv i . Båda är vuxna . En av familjens döttrar är gift med en iransk flykting. – Vi har i familjen. Det påverkar förstås min syn på på världen och människorna. De intervjuade anser att svensk flyktingpolitik blivit allt mer restriktiv. Orsakerna, som de uppfattar det, är politikernas pri- oriteringar med hänvisning till ekonomin och det svenska med- lemskapet i EU. Några säger också att svenska politiker fäster mindre vikt vid grundläggande värderingar om solidaritet . Ett par av dem anar en dold flyktingpolitik med större restriktivitet än vad som sägs officiellt. menar att flyktingpolitiken i dragits åt: – Officiellt säger man alltid att man följer lagen och säger att han ingenting kan göra. Invandrarpolitiken har blivit väldigt snäv. Man träffar inte människorna det handlar om, utan läser bara papper. har dragit slutsatsen att har ett dolt uppdrag från politikerna, nämligen att se till att blir av med så många flyktingar som möjligt. Flyktingpolitiken blir ett spel för galleriet, menar hon. –Jag tycker man ska lägga ner spelet och visa sanningen. De osynliga reglerna måste redovisas för väljarna. Annars får vi en skendemokrati. Människor begriper sådant – och det kan vara en förklaring till politikerföraktet. Man litar inte på vad politi- kerna säger. anser också att det finns dolda regler för hur flyktingar från olika länder tas emot. –Mycket intressant i det sammanhanget är kurderna. De som kommer från får alltid uppehållstillstånd, men de som kommer från aldrig. Ändå finns det ett FN-protektorat iIrak för kurderna. Hon ser samma tendenser när det gäller EU och Schengen- avtalet: – Man vill skapa den bästa av världar för oss som är inne och lägger ner sanslösa summor på att hålla de andra ute. Pengarna skulle i stället kunna användas för att ge flyktingar en bra start. - Det är kanske att dra parallellen för långt – men nog finns det inslag av att hålla rasen ren i den politiken. Talet om globalisering är kanske bara romantik... är kritisk till svensk flyktingpolitik, även om hon anser att lagstiftningen är ganska bra. Det är pengarna som styr. Flyktingmottagandet får inte bli för dyrt. Och mycket av den ideolgi som socialdemokraterna stod för har försvunnit: –Politikerna har talat om vikten av att öppna gränserna, men drar man ned ridån för flyktingarna. Solidaritet var ett ord socialdemokraterna verkligen stod för – men häromkring har fler moderater än socialdemokrater ställt upp för flyktingar- na. är kritisk till medlemsskap i EU. Inte minst på grund av flyktingpolitiken. –Jag var med på en stor konferens i för underjordiska organisationer med deltagare från hela . En holländsk kille pratade om EU:s gemensamma flykting- politik som Festung . Jag tyckte han såg spöken mitt på ljusa dan. Jag var kanske naiv – jag trodde på allas inne- boende godhet. –som bekymrar sig över rasismen i skolorna hämtas barn i klassen. Det blir lättare för kamraterna att liera sig med samhället – och inte ta ställning för den svage. Skolan är en spegelbild av samhället. I den församling arbetade blev flyktinggömmandet mer eller mindre officiell politik. beslutade att kyrkan fick upplåtas för att skydda flyktingar som hotades av utvisning. –Det var ett rätt unikt beslut, ungefär som man beslutade sig för i . Men här behövde vi aldrig använda kyrkorummet.