sou · GNB3137d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Det som människor själva upplever som hinder för att äta hälsosamt är framför allt brist på tid eller oregelbunden arbetstid, att man inte vill eller inte har styrkan att avstå från mat man tycker om samt att man saknar praktisk kunskap eller möjligheter att tillaga och förvara mat. 33Lindqvist R, , de . A summary of reported food borne diseases in to 1997, draft . 34Kearney M, Gibney MJ, , de , Friebe D, Zunft HJF, Widhalm K, Kearney JM. Perceived need to alter eating habits among representative samples of adults from all member states of Union. Eu J Clin Nutr. 1997;51, suppl 2, 30–35. 35Dahlgren G, , . Health impact assessment of the EU Common Agricultural Policy. 36Hartman av EU:s subventioner av mjölk och mejeri- produkter till skolor och daghem. , f-serien 1997:4. 37Lappalainen R, A, , Mykkanen H, Gibney MJ. Difficulties in trying to eat healthier: descriptive analysis of perceived barriers for healthy eating. Eu J Clin Nutr. 1997;51, suppl 2, 36–40. 266 Mat och fysisk aktivitet Sambandet mellan levnadsvanor och social tillhörighet är tydligt också när det gäller matvanorna. Grupper med lägre socialgruppst ill- hörighet anger t.ex. att priset är en av de faktorer som har störst bety- delse när man skall välja mat. 38 På samma sätt ser de priset som ett hin- der för att äta hälsosamt. Internationell framtidsforskning pekar mot att industrin och s.k. pro- fessionella matlagare kommer att ta över rollen som hemmets produ- center av mat.39 förvärvsarbetar både män och kvinnor, vilket leder till ändrade mat och måltidsvanor. Ett pressat tidsschema i vardagen liksom oregelbundna arbetstider styr konsumenternas val av produkter och utvecklingen tyder på att vi köper mer färdiglagat och önskar göra så. 40 visar forskning att konsumenten misstror auktoriteter och inte minst livsmedelsindustrin i allt högre grad. 41,42,43,44 Kvinnor, speciellt lågutbildade, oroar sig mer än män över matrelaterade risker, t.ex. felaktiga matvaror och risker förknippade med förekomst av miljögifter och tillsatser. har livsmedelsproducenterna intensifierat sin mark- nadsföring av s.k. funktionella livsmedel, dvs. vanliga livsmedel som har modifierats i ett eller annat avseende för att ge hälsomässiga fördelar. Som exempel kan nämnas produkter med tillsatta bakteriekulturer. Produkterna är som regel dyrare än motsvarande reguljära livsmedel. Det är okänt hur en ökad användning av funktionella livsmedel kommer att påverka matvanorna i stort. Det är i princip inte tillåtet att marknadsföra produkterna med s.k. hälsopåståenden, dvs. formuleringar som anger att produkten har en viss effekt på hälsan. Det beror bl.a. på att dokumentationen bakom effekter av de enskilda produkterna ibland är bristfällig. Det ökade utbudet av livsmedel med lågt fettinnehåll, s.k. lätt- produkter är positivt liksom minskat saltinnehåll i många livsmedel. 38Pan-EU Study on Diet and Nutrition. 39Menell S, Murcott A, . The sociology of food, eating, diet and culture. Living in post-traditional society, In: , Giddens A, Lash S. Reflexive Modernisation. Politics, tradition and Aesthetics in the Modern Social Order. Maten i det moderna samhället. Risk eller njutning? Scan- dinavian , 42:112–115. Kost och hälsa – riskuppfattningar och attityder. Rapport 1/96. 44Grove-White R, Macnaghten P, , . Genetically Modified Organisms. Food and Public Attitudes in . SOU 1999:137 Mat och fysisk aktivitet 267 Möjligheter att påverka matvanor Matvanorna styrs av en mängd faktorer av olika karaktär, såväl indivi- duella som samhälleliga/strukturella (se ovan). Det innebär att det finns många infallsvinklar när det gäller att påverka matvanor. Helt klart är att enbart information som syftar till att öka människors kunskap om sambanden mellan mat och hälsa inte är tillräckligt för att åstadkomma bestående förändringar av matvanorna, i synnerhet inte hos de mest utsatta grupperna. Matvanor kan betraktas som en del i människors totala livsstils- mönster. I ett individperspektiv kan förändring av matvanor ses som ett skeende i flera steg, från det att individen uppmärksammar eventuella problem, får ökad insikt, kunskap och tar beslut fram till att nya vanor har befästs. Människor har olika behov av stöd och information be- roende på var de befinner sig i denna process. Många som arbetar med mat och måltider anser att måltiden – sär- skilt vardagsmåltiden – får en allt lägre status i vårt samhälle. Ett stort antal aktörer inom matområdet samverkar nu kring olika arrangemang för att lyfta fram måltiden som en lustfylld upplevelse och en positiv träffpunkt. Från skolor i vissa områden finns positiva erfarenheter av att göra frukost tillgänglig för skolbarnen. Barnen får en bra start och presterar bättre. Ett framgångsrikt projekt riktat till yrkesförare är det s.k. Vägkrogs- projektet som erbjudit utbildning till restaurangpersonal i syfte att erbjuda lastbilsförare mindre fet och mera hälsosam mat. Projektet, som initierades av , genomfördes i brett samarbete med landsting, kommuner, fackliga organisationer m.fl. – 1998. En utvärdering visar att projektet varit framgångsrikt. 46 Lokal förankring med lokalt ansvar (främst landstingen) för genomförandet är en av framgångsfaktorerna. Många mindre lunchrestauranger har deltagit i kommunvisa tävlingar om bästa lunchrestaurang. Ett antal lokala projekt har bedrivits som visat att aktiviteter och information i livsmedelsbutikerna verkligen påverkar konsumenternas val. Erfarenheterna från det s.k. (se nedan) visar på möjligheter att påverka befolkningens matvanor. Det bygger på en Familjen och hjärtat: en litteraturöversikt. Maten och jobbet. Lastbilsförares a ttityder till maten och jobbet. Kvantitativ studie inom Projekt . 5/98. 268 Mat och fysisk aktivitet SOU 1999:137 kombination av visst arbete på befolkningsnivå och primärvårdsbaserat arbete på individnivå (screening). För det befolkningsinriktade programmet Hälsomålet, som drivs av Samhällsmedicin, , är huvudstrategin att underlätta och stimulera bra och hälsosamma matval. Detta sker genom ett förbättrat utbud av måltider och livsmedel, t.ex. i barnomsorgen och skolan, i lunchrestaurangen och butiken, som efterfrågan påverkas i olika befolkningsgrupper. Hälsomålet ger stöd till det lokala arbetet bl.a. genom att riktlinjer utarbetas för offentliga måltider i kom- munen och genom att yrkesgrupper som kan tillämpa och sprida kun- skapen inom sina respektive organisationer utbildas. Ett nytt sätt att öka ungdomars intresse för att skaffa kunskap om säker och hälsosam mat är att öppna en webbplats. I alla 15 EU-län- derna genomförs nationella kampanjer på temat säkra livsmedel och hälsa med bidrag från konsument- direktorat. I den svenska kampanjen samverkar konsument och produ- centorganisationer. Webbplatsen innehåller en faktadel och en speldel. I faktadelen kan ungdomarna läsa om allergier, bakterier, genteknik och goda hygienråd i köket. Speldelen – Horror Kitchen – tar fasta på humor och spänning. har en stor grupp äldre som fram till hög ålder själva ansvarar för matinköp, tillagning etc. har världens äldsta befolkning, är , och en ökande andel av befolk- ningen i glesbygd är äldre. I är det inte ovanligt med eller mer till närmaste livsmedelsaffär. arbetar för att lokal livsmedels- och övrig serviceförsörjning skall upprätthållas och utvecklas mot att bli kommersiellt intressant även i gles- och lands - bygd.47 Att handla livsmedel på nätet är möjligt och kan för kommande generationer äldre och personer bundna till hemmet bli en värdefull möjlighet att skaffa livsmedel. Ofullständig kunskap och forskningsbehov I förekommer endast sporadisk insamling av data om befolk- ningens matvanor och matrelaterade hälso-/ohälsoindikatorer som t.ex. övervikt och blodfetter. De studier som förekommer kan indelas i nationella och regionala studier som t.ex. landstingens befolknings- enkäter. Avsaknaden av regelbundna undersökningar, såväl rikstäckande Service i gles- och landsbygd. Analys och förslag till åt- gärder . Mat och fysisk aktivitet 269 som riktade, gör att vi inte har möjlighet att riktigt bedöma hur matvanorna förändras och hur eventuella förändringar är kopplade till hälsoutvecklingen. Den senaste tidens larmsignaler om alltmer dioxin och PCB i maten föranleder stark uppmärksamhet inom området, särskilt som och barn är känsligast för toxiska effekter. Ökad kunskap behövs om metoder för att förebygga och åtgärda övervikt och fetma. Det vore angeläget att få reda på vilken inverkan undervisning om mat har på skolungdomars matvanor och kunskaper i matlagning. Kunskap behövs om invandrargr uppers somatiska hälsa, näringst ill- stånd, och tillgång till information. Där finns endast en begränsad forskning. 8.2.3Befintliga mål och strategier Befintliga mål, strategier och aktörer har flera statliga kommittéer och arbetsgrupper publicerat målsättningar vad gäller ändrade kostvanor. De näringsmässiga riktlinjerna för en bra kost är formulerade i de Svenska Näringsrekommendationerna (SNR), som bygger på gemensamma nor- diska rekommendationer. I de nuvarande svenska rekommendationerna framhålls bl.a. att kostens innehåll av fett inte bör ge av energin. Intaget av s.k. hårt fett (summan av mättat fett och av industrin härdat fett, s.k. transfett), i praktiken främst mättat fett från mejeriprodukter, feta köttprodukter och vissa matfetter, bör begränsas till ca 10 energiprocent. 48 Intaget av kostfibrer bör för vuxna vara 25–per dag. Näringsbe hovet tillgodoses lättast om kosten är omväxlande och följer rekommendationerna i matcirkeln. Första gången konkreta mål på närings- och livsmedelsnivå lades fram var expertgrupp för kost- och hälsofrågor. byggde vidare på dessa rekommendationer i sitt Handlingsprogram för kost- och hälsofrågor. Första gången regeringen tog direkt ställning i kost- och hälso- frågorna var då man i ett regeringsbeslut fastställde den Natio- nella handlingsplanen för nutrition. 50 Huvudmålet i handlingsplanen är Att genom förbättrade mat- och motionsvanor befrämja hälsa samt 48 Svenska näringsrekommendationer (SNR). Vår Föda 1997;48:7–14. 49Handlingsprogram för kost och hälsofrågor. Vår Föda 1987:39 (5) 192–204. 270 Mat och fysisk aktivitet SOU 1999:137 förebygga sjuklighet och för tidig död i kostrelaterade sjukdomar samt att minska de sociala klyftorna med avseende på dessa sjukdomars förekomst. Delmålen i nämnda handlingsplan är att öka konsumtionen av kostfibrer, minska konsumtionen av fett, säkerställa att livsmedlen inte innehåller främmande ämnen eller smittämnen som medför hälso- risker samt främja amning. Den nationella handlingsplanen har inte använts i den utsträckning som avsågs. Det beror bl.a. på att planen främst riktar sig till de natio- nella myndigheterna och att den inte innehåller konkreta mål för det lokala och regionala arbetet. och har med utgångspunkt i den nationella handlingsplanen för nutrition utarbetat operationella mål för myndigheternas arbete för att främja matvanorna och folkhälsan. 51 Dokumentet innehåller också utmaningar till andra aktörer på såväl central som lokal nivå. Den största delen av folkhälsoarbetet bedrivs lokalt och regio- nalt med insatser från kommunernas hälsoplanerare, kostchefer och folkhälsoråd, landstingens samhällsmedicinska enheter etc. De flesta av dessa aktörer har uppdraget att främja folkhälsan i stort vilket innebär ett brett arbetsfält med många ämnesområden. Matfrågorna kommer i fokus. Inom matområdet finns inte folkrörelser av det slag som återfinns inom området fysisk aktivitet. Den organisatoriska plattformen för folkhälsoarbetet inom området mat och måltider är svag och ansvarsfördelningen ofta otydlig mellan olika nivåer och aktörer. Det är svårt att mäta direkta effekter av insatser som görs för att för- bättra matvanorna. Detta gäller såväl nationellt, som regionalt och lokalt. Ett flertal projekt på regional och lokal nivå i syfte att förbättra bl.a. matvanorna har genomförts eller pågår i landet. Erfarenheterna är blandade. Ett projekt där man har lyckats med att förändra matvanorna är . I en avhandling som behandlar projektet betonas att möjligheterna att lyckas beror på många samtidiga insatser på olika nivåer i lokalsamhället som riktar sig till olika grupper. 52 Kontinuitet och långsiktighet i aktiviteterna är viktigt samt att insatserna integreras i den ordinarie verksamheten. 51 Nationella mål och strategier för nutrition –2004. 52 . Partnership for health: on the role of primary health care in a community intervention programme. Mat och fysisk aktivitet 271 1.Alla skall ha ekonomisk, fysisk och kunskapsmässig tillgång till ett livsmedelsutbud som främjar god hälsa 2.Alla skall ha tillgång till opartisk, konkret, saklig och tillämpbar information om säkra livsmedel samt hälsosamma matvanor 3.Jordbruks-, skatte- och prispolitik (nationell och inom EU) skall främja säkra livsmedel samt hälsosamma matvanor 5.Barn och ungdomar skall få tillräckligt med erfarenheter, kun- skaper och färdigheter för att göra hälsosamma val av mat och måltider 7.Utbudet av mat i storhushåll skall främja en god hälsa Mål, strategier och aktörer Alla skall ha ekonomisk, fysisk och kunskapsmässig tillgång till ett livsmedelsutbud som främjar god hälsa Den primära förutsättningen för att målet skall nås är att alla har råd att köpa mat och att det finns ett varierat utbud av mat av god kvalitet till rimliga priser. Prisutvecklingen skall följas genom att det t.ex. finns årliga uppgifter om matkostnadernas del av hushållsbudgeten. Att stimulera livsmedelsindustrin till att tillverka näringsmässigt balanserad färdigmat och andra produkter som bl.a. kvalificerar sig för nyckelhålsmärkning och i marknadsföringen föra fram närings- och hälsomässiga fördelar är en från folkhälsosynpunkt viktig möjlighet att förbättra matvanorna. En annan primär förutsättning är att det finns livsmedelsbutiker som lätt kan nås av befolkningen samt att butikerna är stödjande för hälsosamma val, t.ex. genom exponering, marknadsföring och kunnig personal. Det är angeläget att framför allt de grupper som har ansvaret för andras mat inom förskolan, skolan och äldreomsorgen ges tillräckliga kunskaper, teoretiskt och praktiskt, för att kunna välja rätt i utbudet av livsmedel. 272 Mat och fysisk aktivitet Alla skall ha tillgång till opartisk, konkret, saklig och tillämpbar information om säkra livsmedel samt om hälsosamma matvanor Offentlig, opartisk information måste finnas. Alla skall ha tillgång till informationen – även de grupper som är svåra att nå. Särskilda sats- ningar – till innehåll, form och metod med inriktning på ekonomiskt svaga grupper, vissa funktionshindrade och invandrare med bristfä lliga kunskaper i svenska, är nödvändiga för att uppfylla detta mål. Budska- pet skall baseras på en sammanvägning av hälsoaspekter, ekologiska och toxikologiska aspekter. Konsumenten kan inte på egen hand skaffa sådan information varje gång hon skall göra ett val. En effektivare utformning av både praktisk och teoretisk information med hjälp av massmedia, IT- teknik m.m. är en utmaning om goda kostråd skall kunna tränga igenom alla andra budskap. Nationella och internationella erfarenheter av hur folkrörelser, konsumentrörelser, idrottsrörelser och massmedia kan engageras bör tas tillvara. Jordbruks- skatte- och prispolitik (nationell och inom EU) skall främja säkra livsmedel samt hälsosamma matvanor Jordbruks- och livsmedelspolitiken bör stödja de fastlagda närings- rekommendationerna. subventioneras feta produkter, t.ex. smör och grädde till bagerier samt standardmjölk, i högre grad än mellan- mjölk, till skolor och förskolor. EU:s politik inom jordbruks- och livs- medelspolitiken leder också till prishöjningar på frukt och grönsaker som konsumtionen av feta produkter gynnas. I det svenska EU-arbetet och speciellt vad gäller den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) är det viktigt att beakta de nutritionella och folkhälsomässiga konsekvenserna av olika beslut om subventionering, importregleringar, kontrollsystem, produktionsbegränsningar och andra åtgärder såsom tillstånd att använda olika livsmedelstillsatser. Övervikt och fetma är på väg att bli ett stort folkhälsoproblem och där- för behövs allmänt hälsofrämjande åtgärder, möjligheter till fysisk aktivitet, tillgång till god och balanserad kost till rimliga priser och korrekt information via medier. Problemen med övervikt och därmed sammanhängande ökande risk för en rad olika sjukdomar är mycket komplexa. Lokala projekt som omfattar uppsökande och aktiverande åtgärder har visat sig effektiva och bör understödjas. Mat och fysisk aktivitet 273 Primärvården bör inom varje landsting utveckla strategier för det förebyggande arbetet avseende kraftig övervikt och fetma. Kunskapen om metoder behöver öka. Det räcker oftast inte med information, utan gruppverksamheter som t.ex. hos Viktväktarna eller insatser av beteen- devetare kan tillföra värdefull kunskap. Kost och fysisk aktivitet hör intimt samman och utan ökad fysisk aktivitet kommer sannolikt effekterna av kostförändringar på befolk- ningsnivå att vara begränsade. Barn och ungdomar skall få tillräckligt med erfarenheter, kunskaper och färdigheter för att göra hälsosamma val av mat och måltider Matvanor grundläggs tidigt och det är därför viktigt att förskolan och skolan på ett effektivt sätt ger grundläggande kunskap, såväl teoretisk som praktisk, om mat och matvanor. Lustfyllda, varierade och hälso- samma måltider i förskola, skola, fritidsverksamhet etc. kan ge barn och ungdomar goda pedagogiska exempel om vad som är bra mat. Mödravårdscentraler, barnavårdscentraler och familjecentraler utgör viktiga arenor för främst individuell hälsofrämjande kostrådgivning. Föräldragrupperna inom barnhälsovården är ett utmärkt t illfälle att stärka de unga föräldrarnas kunskaper och självtillit ifråga om matlagning. Matlagningscirklar inom den öppna förskolan kan vara både ett medel att skapa social gemenskap och sociala nätverk. I skolan kan skolluncherna ha samma näringsmässiga och pedago- giska funktion som måltiderna inom barnomsorgen. Riktlinjer har utarbetats för dessa av i samarbete med . Det är viktigt att eleverna har möjlighet att påverka matsedeln. Matkulturen i samhället ändras kontinuerligt och det är angeläget att skolmaten i ökande grad anpassas till barns och ungdomars smakpreferenser. Dessutom bör ämnena Hemkunskap samt Idrott och hälsa mer än anlägga ett hälsofrämjande perspektiv och ge eleverna praktisk vardagskunskap om mat och måltider som är gynnsamma för hälsa, miljö och ekonomi Barn och ungdomar kan även få positiva erfarenheter och kunskaper om bra mat genom sina fritidsaktiviteter – särskilt genom fritidsgårdar och idrottsrörelsen. Ledarnas attityder och goda föredöme är av stor betydelse. Fritidsgårdens och idrottshallens utbud av mellanmål och mat som serveras på läger och matchresor ger också mycket viktiga signaler. Många personalgrupper som kommer i kontakt med mat och mål- tider, t.ex. personal vid förskolor, skolor, inom vården och äldreomsor- gen har en mycket kort utbildning om matens och måltidens bety- delse. Visserligen antar varje studieort sina lokala kursplaner, men det är 274 Mat och fysisk aktivitet angeläget med en nationell samordning för att förstärka utbildningen om matens och matvanornas näringsmässiga, hygieniska, sociala, kulturella och gastronomiska aspekter. Det är mycket viktigt att kunskaper och färdigheter förmedlas på ett sådant sätt att de ger de bästa förutsättningar för en sund syn på mat och kroppsvikt. Detta för att förhoppningsvis förebygga utvecklingen av såväl övervikt som ätstörningar. Det finns mycket kunskap om fördelarna med amning. Bland annat vet man att amning stärker barnets infektionsskydd. Det finns anledning att ge de personalgrupper som möter nyblivna mödrar information om dagens kunskap så att de på bästa sätt skall kunna stödja mödrarna när det gäller amning. Utbudet av mat i storhushåll skall främja god hälsa Storhushåll och restauranger i svarar för en betydande del av den mat svenska folket äter. De serverar 5,2 miljoner måltider (1998) varav drygt hälften inom den offentliga sektorn och knappt hälften inom den privata. Maten som serveras där är ofta för fet. All skattefinansierad matservering bör uppfylla svenska näringsrekom- mendationer. Livsmedelsproducenter bör utveckla och marknadsföra s.k. energi- anpassade produkter så att det alltid finns ett bra alternativ att välja. Konsumentupplysning bör införas på måltider i storhushåll/lunch- restauranger. Nyckelhålsmärka luncher är en väg att gå. Många äldre är beroende av kommunernas måltidsservice. Syftet med denna bör vara att stärka de äldres hälsa samt öka deras fysiska, psykiska och sociala välbefinnande. En god mathållning bland äldre bör bl.a. omfatta stöd till vidmakthållande av äldres sociala nätverk. I vissa fall kan det vara viktigt att äldre får mat tillagad hemma. De problem med undernäring som har uppmärksammats på sjukhem är dels en omvårdnadsfråga, dels en fråga om kunskap. Storhushållens personal behöver i många fall kunskap och inspiration till förändring. Grundutbildningen inom storhushållsområdet måste bättre än förmedla kunskap om hälsosamma matlagningsmetoder och menyplanering. Personal som redan arbetar i storhushållen behöver återkommande fortbildning och stöd. Särskilt angeläget är det att nå personal inom barnomsorgen och skolan. Mat och fysisk aktivitet 275 Ett steg mot en bra måltidsservice kan vara kontinuerlig kvalitets- uppföljning och att kommunerna antar kostpolitiska mål. I kvalitets- arbetet ingår även att stimulera konsument- och brukarmedverkan, t.ex. i skolor, på arbetsplatser och inom äldreomsorgen. Ett ökat engagemang av konsumenter och brukare tillför producenter, leverantörer och personal värdefull kunskap. 8.3.1Bakgrund, nuläge och prognos I det moderna samhället finns en paradox vad gäller fysisk aktivitet. Vi behöver i allt mindre utsträckning använda oss av våra kroppskrafter för vår överlevnad men måste vi röra oss regelbundet för att må bra. De dagliga aktiviteterna ställer allt mindre krav på fysisk ansträngning – bl.a. genom förbättrade kommunikationer – vilket medför att människor inte behöver röra sig lika mycket som . Det fysiologiska och medicinska behovet av kroppsrörelse har dock inte minskat, vilket innebär att behovet av regelbunden kroppsrörelse kvar- står. Kunskaperna om betydelsen av fysisk aktivitet för god hälsa och livskvalitet ökar, men omsättningen av dessa insikter i praktiken varierar högst avsevärt. Förekomst av fysisk aktivitet i befolkningen Först måste en distinktion göras mellan fysisk aktivitet och olika former av frivilligt vald idrott, motion, friluftsliv etc. Fysisk aktivitet inbegriper alla former av fysisk aktivitet; under arbete, på väg till och från arbetet, i hemmet, etc. Vi har ofullständiga kunskaper om den totala omfattningen och inriktningen av samhällsmedborgarnas fysiska aktivitet, men vad gäller en viktig del av denna fysiska aktivitet, nämligen idrotts- och motionsutövning, har vi säkrare information. 276 Mat och fysisk aktivitet Fysisk aktivitet i den vuxna befolkningen I den så kallade LIV 90-studien undersöktes motionsvanor, fysisk prestationsförmåga och hälsotillstånd bland svenska män och kvinnor i åldrarna . 53 I detta representativa urval av 2 400 personer från åtta län i redovisade kvinnor och män i ett intervjuformulär bl.a. sina motionsvanor. Valet av motionsform och ansträngningsnivå var relaterat till både könstillhörighet och ålder. Nära hälften av männen, men bara en dryg tredjedel av kvinnorna, i åldern uppgav att de ägnade sig åt motionsutövning där de blev svettiga och andfådda minst en gång . Motsvarande andel bland dem i 35 till var cirka en fjärdedel. I åldrarna var det endast sjutton procent bland männen och bland kvinnorna, som ägnade sig åt sådan ansträngande motion.