sou · GNB344 · 2000-01-01 00:00:00 — Kravet på timvis mätning har setts som ett hinder för kunder med låg förbrukning att utnyttja de möjligheter en öppen elhandel innebär. Av rättviseskäl, konkurrensskäl och kostnadsskäl kan det finnas anledning att frångå kravet på timvis mätning för kunder med låg elanvändning, dvs. lägenhetskunder och liknande. Inom elbranschen pågår genom och Elleverantörer en utredning av hur ett system med schablonavräkning kan införas. Enligt vad regeringen har erfarit kommer denna utredning att bli färdig . I samband med kritiken avseende kravet på timvis mätning har framförts att det nuvarande regelverket inte främjar en kostnadseffektiv och snabb installation av mätare för timvis mätning. Det är angeläget att göra det lättare för kunder med låg elförbrukning att utnyttja de möjligheter en öppen elhandel kan innebära. Utredaren skall med förtur behandla frågan om ett undantag från grundprincipen om timvis mätning för kunder med låg elförbrukning. Utredaren skall överväga om det är möjligt att lämna ett förslag om ett sådant undantag innan uppdraget i övrigt har slutförts. Ett sådant förslag om undantag skall innehålla en lämplig avgräns- ning av de elkunder som omfattas av undantaget. En utgångspunkt för utredaren skall vara att undantaget skall gälla hushåll vars elförbrukning enbart utgörs av s.k. hushållsel samt andra kundkategorier med elförbrukning på motsvarande nivå. Utredaren skall även undersöka behovet av andra avgränsningar. Utredaren skall vidare föreslå en tidpunkt för ett ikraftträdande av eventuella regeländringar på området. I detta sammanhang skall utred- aren beakta eventuella behov av teknisk och administrativ anpassning hos bl.a. elföretag, nätföretag och till ett system som undantar de föreslagna kundkategorierna från grundprincip- en om timvis mätning. Utredaren skall vidare analysera om det finns skäl att vidta åtgärder för att snabbt åstadkomma en allmän och kostnadseffektiv installation av timmätare och föreslå eventuella kompletterande regler som kan behövas för detta. Utredaren skall informera sig om det arbete som genomförs inom elbranschen i frågan. Tidsplan, arbetsformer m.m. Utredaren skall till regeringen redovisa sina resultat i fråga om undantag från grundprincipen om timvis mätning för kunder med låg elförbrukning samt eventuella förslag till åtgärder för en snabbare och mer kostnadseffektiv installation av mätare för timvis mätning. Tilläggsdirektiv till utredningen (N 1998:03) för översyn av leveranskoncessionssystemet, m.m. Beslut vid regeringssammanträde . Utredningen (N1998:03) för översyn av leveranskoncessionssystemet, m.m. (leveranskoncessionsutredningen) ges genom tilläggsdirektiv i uppdrag att med förtur behandla vissa frågor som sammanhänger med införandet av ett system för schablonavräkning av elleveranser. Genom detta tilläggsdirektiv ändras också tidpunkten för utredarens slutliga redovisning till regeringen till . Regeringen har beslutat om direktiv för utvärdering av systemet med leveranskoncessioner och bemyndigat närings-ministern att tillkalla en särskild utredare (dir. 1998:37). Utredaren skall redovisa sitt arbete . Regeringen har genom tilläggsdirektiv (dir. 1998:82) uppdragit åt utredaren att med förtur analysera behovet och konsekvenserna av att undanta kunder med låg elförbrukning från grundprincipen om timvis mätning av elanvändningen. Enligt dessa direktiv skall utredaren överväga om det är möjligt att lämna ett förslag om ett sådant undantag innan uppdraget i övrigt har slutförts. Resultatet i denna fråga skall redovisas till regeringen . I samband med beredning av prop. 1997/98:159 Genomförandet av och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el, m.m., redovisade i betänkandet 1998/99:NU4 Vissa elmarknadsfrågor följande ställningstagande beträffande frågan om timvis mätning. ges i uppdrag att lägga fram förslag om att undantag från grundprincipen om timvis mätning skall göras för kunder med ett säkringsabonnemang om högst 25 A. bör timmätarkravet kunna slopas även för övriga mindre förbrukare med ett säkringsabonnemang om högst 63 A. Uppsägningstiden bör inte överstiga en månad. Vid byte av elleverantör bör inte någon administrationsavgift eller liknande tas ut av konsumenten. De nya bestämmelserna bör träda i kraft och . Regeringen bör åter-komma till med ett förslag i frågan. Arbetet med de centrala frågeställningar gällande bl.a. effekterna på leverans- koncessionssystemet, balansansvaret och utformningen av schablon- kurvor bör med hänsyn till tidplanen bedrivas parallellt med att utredningen slutför sitt arbete och regeringen lägger fram en proposition. beslutade i enlighet med Närings- utskottets förslag (rskr. 1998/99:53). Med anledning av ställningstagande har leverans- koncessionsutredningen i skrivelse framfört sin syn på arbetsläget och hur det fortsatta utredningsarbetet bör bedrivas. Utredningens bedömning är att flera av de frågor som den har i uppdrag att besvara till den är avgjorda genom ställningstagande och att leveranskoncessionssystemet i sin nuvarande form inte kan bestå efter . Utredningen anför också att det inte är meningsfullt att utredningen avlämnar ett delbetänkande . Den tidplan för införande av ett system för schablonavräkning som beslutat om kräver att det praktiska förberedelsearbetet inleds . Regeringen har därför på förslag av leveranskoncessions- utredningen uppdragit åt () att i samråd med föreslå och utforma ett system för schablonavräkning av elleveranser som skall träda i kraft . De delar av uppdraget som avser krav på ändrad lagstiftning eller i övrigt kräver ställningstagande skall redovisas . Arbetet skall bedrivas i nära samarbete med företrädare för företagen inom elförsörjningen och leveranskoncessionsutredningen. Uppdraget har dock så långt det är möjligt gjorts oberoende av utredningens återstående arbetsuppgifter. Det nya regelverket på elmarknaden har inneburit konkurrens i handeln med el, vilket skapar förutsättningar för en ökad pris- och kostnads- press i elförsörjningen och en ökad valfrihet för elkunderna. angeläget att samtliga kunder ges möjlighet att utnyttja de fördelar som en öppen elhandel kan innebära. Samtliga beviljade leveranskoncessioner gäller t.o.m. . Regeringen delar leveranskoncessionsutredningens bedömning att leveranskoncessionssystemet i dess nuvarande form inte kan behållas då schablonavräkning införs. Utredningens ursprungliga direktiv vad avser utvärdering av leveranskoncessionssystemet är därmed inte längre aktuellt. I uppdraget till ingår att ta fram förslag till hur övergången till ett nytt regelverk bör genomföras, i huvudsak vad gäller rapportering av schablonvärden, balansansvar och balans- avräkning. skall också identifiera behovet av eventuella övergångsbestämmelser i detta sammanhang. De författ-ningsändringar som behövs, och som har att föreslå, kan innebära väsentliga förändringar för leveranskoncessionärerna före koncessions- tidens utgång. bör analysera de praktiska och juridiska konsekvenserna av detta. Inom nuvarande system med timvis mätning har nätföretagen en nyckelroll. Införandet av schablonavräkning för vissa kunder torde innebära ökat ansvar, vidgade arbetsuppgifter och i viss mån även ökade kostnader för nätföretagen. I uppdraget till ingår att föreslå de kompletteringar av författningar som behövs för att precisera den lokala nätägarens vidgade ansvar vid schablonavräkning. Vidare ingår att överväga behovet av förändringar av vissa nu gällande bestämmelser i syfte att tydliggöra och anpassa nätägarens roll i det nya systemet. Nätföretagen kan förväntas få vissa administrativa kostnader i samband med leverantörsbyten. Utredningen bör överväga hur dessa kostnader skall hanteras och om förslaget påverkar gällande regelverk för nätföretagen. Vidare bör utredningen överväga om mätperiodens längd bör regleras och om elräkningen bör baseras på faktisk för- brukning samt lämna förslag på de författningar som kan behövas i ett sådant sammanhang. Härvid skall det arbete som bedriver utgöra ett underlag för leveranskoncessionsutredningens ställningstagande. Genom de nuvarande kravet på timvis mätning har ett antal elförbrukare erlagt avgift till nätföretaget för kostnader för utrustning för timvis mätning. Utredaren bör överväga om ägande till sådan utrustning bör hanteras på särskilt sätt och om dessa kunder skall ges rätt till ekonomisk kompensation i någon form. En viktig del av utredningens fortsatta arbete är att analysera behovet av skydd för små elproducenter då leveranskoncessions-systemet i dess nuvarande form upphör. Vad som därvid bör behandlas framgår närmare av utredningens ursprungliga direktiv (dir. 1998:37). utredningen också lämna förslag till övergångs-bestämmelser i samband med att det nuvarande regelverket ändras, för att tillförsäkra små elproducenter det skydd som bedöms nödvändigt. När det gäller småskalig kraftproduktion finns i ellagen (1997:857) särskilda regler för anslutning till elnäten och överföring av el. Bl.a. har innehavare av den nätkoncession för område inom vilket kraftverket ligger vissa förpliktelser gentemot kraftproducenten. Dessa regler har skapats i syfte att bl.a. främja utvecklingen av kraftproduktion från förnybara energikällor. Reglerna berörs inte direkt av de förändringar i leveranskoncessionssystemet som kan förutses. Det har dock upp- märksammats att nätkoncessioner för område, liksom område för leveranskoncessioner, vanligen inte sträcker sig längre än till strand- linjen. Det kan således ifrågasättas om exempelvis havsbaserad vind- kraft omfattas av dessa gynnsamma regler. Vid utredningens överväganden om behovet av skydd till små elproducenter bör dessa förhållanden beaktas. När leveranskoncessionssystemet i dess nuvarande form upphör kan det finnas en risk att vissa kunder kan komma att sakna avtal med en elleverantör. Utredningen skall överväga behovet av skydd för dessa kunder. De synpunkter som framförts av i dess särskilda yttrande till leveranskoncessionsutredningen bör övervägas i detta sammanhang. Också vad avser övriga nu gällande bestämmelser inom leverans- koncessionssystemet bör utredningen analysera konsekvenserna av det förändrade regelverket och vid behov föreslå åtgärder. En utgångs-punkt bör vara att den i ellagen föreskrivna åtskillnaden mellan produktion och handel med el och överföring av el skall kvarstå. Tidplan, arbetsformer m.m. Utredningen skall redovisa sina överväganden rörande de frågor som har en direkt koppling till införandet av schablonavräkning, inbegripet eventuella förslag till reglering. skall utredningen också redovisa en samlad bedömning av vägval och konsekvenser av utredningens och myndigheternas förslag beträffande utformning av system för schablonavräkning. Vad gäller återstående frågor, dvs. i huvudsak skyddet för mindre elproducenter samt övriga konsekvenser som sammanhänger med att leveranskoncessionssystemet i dess nuvarande form upphör, skall utredningen redovisa sina överväganden och vid behov lämna förslag till kompletterande regler. 1993/94:NU22, Handel med el i konkurrens. 1995/96:NU1. 1995/96:NU20. Vissa kompletteringar i elreformen. 1996/97:NU11. Frågor om mätning m.m. på elmarknaden. 1997/98:NU3. 1998/99:NU3. Utgiftsområde 21 Energi. 1998/99:NU4. ELFORSK (1994:9): Krav på mätning och avräkning. ELFORSK (1996:25B): Åtgärder för att åstadkomma billigare fjärr- avläsning av elmätare. (1999): Ekonomiska förutsättningar för den småskaliga elproduktionen. En rapport för . (1998:6): Utveckling av nät- och elhandelspriser . (1998): arbete med omställ- ning av energisystemet - . (1998): Ang tillsyn av verksamhet som bedrivs med stöd av leveranskoncession 1998. (1998): Utvecklingen på elmarknaden . , och , Per (1995): Att köpa el. dra nytta av den öppna elmarknaden. with Ramboll (1997): Connection and use-of-system policies for renewable generators in European Union member states. A report to Commission Directorate-General for Energy. och (1997): Slumrande resurser i kommunala bolag. (1998): IEA Report 1997. Kaijser, (1994): I fädrens spår. Den svenska infrastrukturens historiska utveckling och framtida utmaningar. (1996:3): Fungerar elmarknaden? (1997): erfarenheter av den om- reglerade elmarknaden. Bilaga till vecklingen på elmarknaden . (1998): Övergripande bedömningar beträffande schablonavräkning och det fortsatta utredningsarbetet avseende lever- anskoncessionssystemet. Skrivelse till regeringen . Nordiska elbörsgruppen (1998): En öppen nordisk elmarknad. 106 Bilaga 4 SOU 1999:44 (TemaNord 1997:612): Elavregleringens kon- sumenteffekter. (TemaNord 1998:565): Deregulert kraftmarked - en forbrukerundersokelse. (1991:6): Elmarknad i förändring. Från monopol till konkurr- ens. (1992:11): Elmarknaderna i . (1993:57): Mätning, avräkning, rapportering och övervakning på en reformerad elmarknad. (1994:68): Nätkostnader i överföring och distribution av el. (1995): Svensk elmarknad 1995. (1996): Svensk elmarknad 1996. (1997:81): Elmarknaderna runt 1997. (1994): Utredningar om elmarknadsreformen. (Ds 1994:2). Närings- och (1996): Den nya svenska elmark- naden. Elreformen i sammandrag. Närings- och (1998): Genomförandet av elmark- nadsdirektivet, m.m. och (1996): Fri elmarknad för alla. (1996): av reformerad elmarknad. Priser och prisutveckling - . (1996): Utvecklingen på elmarknaden - . (1997): Utvecklingen på elmarknaden . (1997): Rationella nätkoncessioner för område - kri- terier för lämplig enhet. (1997): Korssubventionering på elmarknaden. (1997): Att byta elleverantör - en kortfattad som funderar på att dra nytta av den nya elmarknaden. , (1992): Elkraften i samhället. (1998): Översiktlig analys av den framtida ekonomin för leveranskoncessionärerna. 1990/91:87, Näringspolitik för tillväxt. 1991/92:133, En elmarknad med konkurrens. 1993/94:162, Handel med el i konkurrens. 1994/95:222, Ny ellagstiftning. 1995/96:151, Vissa kompletteringar till elreformen. 1996/97:85, Frågor om mätning m.m. på elmarknaden. 1996/97:136, Ny ellag. 1997/98:159, Genomförande av och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el, m.m. Prop. 1998/99:1, Budgetproposition, utgiftsområde 21 energi. SFS 1981:1354, Lag om allmänna värmesystem. SOU 1999:44 Bilaga 4 107 SFS 1994:1250, Elförordning. SFS 1994:1776, Lag om skatt på energi. SFS 1994:1806, Förordning om systemansvaret för elektrisk ström. SFS 1995:1145, Förordning om redovisning av nätverksamhet. SFS 1995:1179, Förordning om mätning och rapportering av överförd el. SFS 1997:857, Ellag. SFS 1998:22, Förordning om statligt bidrag till vissa investeringar inom energiområdet. and (1998): Elmarknadens avreglering. and (1998): Leveranskoncession. En undersökning på uppdrag av . Elkonkurrens med nätmonopol. Delbetänkande av El- lagstiftningsutredningen. Monopolkontroll på en avreglerad elmarknad. Betänk- ande från . Delbetänkande från Energikommission- en. Slutbetänkande av Ellagstiftningsutred- ningen. Omställning av energisystemet. Regler för handel med el. Betänkande av Utredningen om regler för handel med el, m.m. Konsumentskydd på elmarknaden. Betänkande av Ut- redningen om konsumentskydd vid leverans av el. Vindkraften - en ren energikälla tar plats. Lägesrap- port från . Effektiva värme och miljölösningar. Delbetänkande av värme- och gasmarknadsutredningen. Statskontoret (1998:29): Läget i 10 samhällsfunktioner. Skiftet - lägesrapport 6. (1991): Belastningsberäkning med typkur- vor. (1996): Nya svenska elmarknaden - och Svenska Kraftnäts roll. (1997): Skrivelse till regeringen om balansavräkning 1996 m.m. (dnr N97/242) (1997): Skrivelse till regeringen om vissa föränd- ringar avseende ellagstiftningens regler för mätning, rapportering m.m. (dnr N97/474). (1997): Skrivelse till regeringen om vissa föränd- ringar av ellagen rörande bestämmelserna om nättariffer och Svenska Kraftnäts ställning (dnr N97/3354). (1997): Balansavräkning för nätföretag . (1998): . (1998): Rapport - . (1998): Aspekter kring balansavräkning på en scha- blonavräknad elmarknad. och (1999): Förslag till modell för schablonavräkning. (1998): . (1998): Klimatcetifikat. (1998): Aktuella kraftverksprojekt i mindre vattendrag - en kartläggning. Elleverantörer (1998): Strukturförändringar på den svenska elmarknaden. Elleverantörer och (1998): Rapport från Elleverantörers och Svenska Kraftverksfören- ingens gemensamma utredning om schablonavräkning. (1998): Fri elmarknad för hushållskunder i . m.fl. (1998): Fastigheten gerssons underbara resa genom - en avgiftsstudie för . , (1995): Elhandel i konkurrens. Kommunernas vägval inför elmarknadsreformen. (1995:4). (1998): Analys av den timvisa elmätningens fördelar m.m. Rapport till .