sou · GNB3121 · 2000-01-01 00:00:00 — Möjligen ger data här stöd för en närbesläk- tad tanke, att en ökad professionalisering ökar förutsättningarna för att samarbete ska uppstå mellan organisationerna och just dessa poli- tiska aktörer. NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT Företagens och organisationernas politiska kontakter I vår undersökning av lobbying i står de största företagen och organisationerna i fokus. Av tidigare undersökningar vet vi visserli- gen att det är enskilda medborgare som står för de flesta av de folk- och departementens kontakter med omvärlden. Men vi vet också att de organiserade intressena traditionellt sett har haft ett mycket starkt inflytande på svensk politik. Frågan är således i vilken omfattning den svenska företags- och organisationseliten kontaktar våra politiska företrädare och hur de gör för att påverka det offentliga beslutsfattandet. Om vi mycket kort ska sammanfatta några av de mer centrala slutsatserna innebär det följande: Att företagens och organisationernas samhällskontakter är omfattande och har genom- gått en ökad professionalisering, att lobbying ger de redan stora ökade förutsättningar till inflytande och att de traditionella eliterna på arbetsmarknaden, näringslivseliten och den elit som formeras runt löntagarnas organisationer, fortfar att utgöra två stora maktblock i svensk politik även när formerna för politisk påverkan förändras. Det går dock att spåra en viss förskjutning till näringslivets fördel. Vår undersökning bekräftar vad tidigare studier av de offentliga före- trädarnas kontaktnät också observerat – organisationerna har gene- rellt sett fler kontakter med offentliga företrädare än vad företagen har. Detta gäller vare sig det rör sig om att direkt ta kontakt, att gå via media eller att ge sig in i den offentliga debatten. Det är väl också fullt begripligt. Organisationer är skapade i syfte att främja något intresse eller någon idé som flera har gemensamt och som därmed underlättar ett gemensamt agerande medan företagets främsta syfte alltid är att producera eller sälja något (det är möjligen förvånande att inte skillnaderna trots allt är större). Av samma skäl är det också lika rimligt att företagen oftare än organisationerna anlitar konsulter för att påverka någon offentlig företrädare. Eftersom det ligger utanför kärnan i företagets verksamhet tvingas man söka professionell hjälp, medan organisationerna klarar detta mer på egen hand. Vi har också sett att det är långt vanligare att såväl företag som organisationer i första hand tar kontakterna på egen hand. Minst förekommande är att anlita konsulter. Det är emellertid i det här sammanhanget viktigt att lyfta fram att kontaktverksamheten i sin helhet otvivelaktigt blivit allt mer professionaliserad. Vid sidan av att man köper tjänster för att utöva påtryckningar, om än i ganska blyg- NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT sam skala, så växer det också fram en egen kår av anställda och egna avdelningar för samhällskontakter på företagen och i organisatio- nerna. Även om det i åtminstone organisationsvärlden länge funnits ombudsmän och andra organisationsföreträdare som i praktiken sysslat med vad som kallas för samhällskontakter och lobby- ing så är detta trots allt en företeelse som vuxit dramatiskt . av företagens respektive orga- nisationernas kontaktavdelningar har inrättats under 1980- och 90- talet och hälften av organisationernas avdelningar för samhällskon- takter har tillkommit . När informationskonsulter och professionella lobbyister dök upp på arenan blev också lobbying en fråga på den politiska dagord- ningen. För kritikerna symboliserade de en utveckling där beslut kunde köpas för pengar eftersom välpaketerad information och påtryckning nu blev en plånboksfråga. Konsultföretagen har å andra sidan hävdat att de snarare fungerar som mellanhand och förmedlare till de företag och organisationer i samhället som annars inte skulle komma till tals. De anses ha ökat antalet röster som riktas mot beslutsfattarnas öra. Som vi redan påtalat är det nu trots allt ganska sällan företagen och organisationerna använder sig av dessa företag. Frågan är dock hur det ska tolkas. Vi vill paradoxalt nog framhålla att det är förvånansvärt ofta som man trots allt tar hjälp av professionella lobbyister, med tanke på vad en enda kontakt kan innebära i så väl insatser som kostnader. Och här kan ett annat centralt tema lyftas fram – ju större desto mer eller Åt den som har skall varda givet. Det är således i första hand de riktigt stora företagen liksom de företag och organisationer som redan har egna avdelningar för sam- hällskontakter som också vänder sig till dessa nya påtryckare. Över- huvudtaget finns ett samband mellan graden av professionalism i form av egna resurser eller utnyttjande av konsulter och mängden politiska kontakter, liksom att de stora företagen eller organisationer som också är centralorganisationer har fler kontakter än de som inte är det. Bland organisationerna kan man också se en tydlig och ganska självklar tudelning mellan å ena sidan de som direkt organiserats för att tillvarata vissa specifika intressen visavi det omgivande samhället och beslutsfattarna – arbetsmarknadens och näringslivets organisa- tioner och i synnerhet övriga intresseorganisationer – och å andra sidan de organisationer som har mer sammansatta syften och där aktiviteter och gemenskap är mer framträdande drag, alltifrån religi- ösa samfund till idrottsföreningar. En organisation med stark lobby- profil är således en riks- och centralorganisation som tillhör den närings- eller arbetsmarknadspolitiska eliten (fack, arbetsgivare och NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT bransch) eller är en typisk intresseorganisation, har i någon form spe- ciellt anställda för att sköta samhällskontakterna och är baserad i . En organisation med svag lobbyprofil negerar allt detta – den har ingen koppling till arbetsmarknaden, är en lokalt förankrad organisation utanför , man har ingen professionell påtryckare i sina led och man är inriktad på de egna medlemsaktivite- terna. Det finns skäl att här fundera över om vi här utifrån kvantitativa data drar för långtgående slutsatser om skillnader mellan olika orga- nisationers och företags påverkansförsök? Ja, på ett sätt spelar data här oss ett spratt. Men det troliga är faktiskt att vi systematiskt underskattar skillnaderna mellan relativt opolitiska organisationer som idrottsklubbar och gemenskapsrörelser och de mer politiskt fokuserade aktörerna genom att inte ta hänsyn till kvalitativa skillna- der mellan olika typer av kontakter. Om vi gör tankeexperimentet att varje kontakt också får avsedd effekt så jämställer vi de facto en mel- lansvensk påverkan på en tjänsteman för att få tillstånd att arrangera ett torgmöte med Telias inflytande över Post- och marknadsanpassning av teletrafiken. Om vi till sådana kvalitativa skillnader med avseende på den politiska betydelsen av påverkansförsöken också fogar att de stora elefan- terna genomgående agerar mer så har vi således byggt in en systema- tisk underskattning av skillnaderna mellan de politiskt aktiva och de mindre aktiva. Mot vilka riktas då försöken att påverka? Trots att det här rör sig om de största företagen och organisationerna i så tas emeller- tid de flesta kontakterna med lokala politiker och tjänstemän. Minst kontaktförsök görs med EU-företrädare. Detta gäller såväl företag som organisationer. Det finns flera resultat som i likhet med detta är likartade för flertalet företag och organisationer och som därmed pekar i en och samma riktning. tycks de för den svenska modellen två särpräglade eliterna med sin bas på arbetsmarknaden, det som här kallats för löntagareliten respektive näringslivseliten, fortsätta att sätta en tydlig prägel på svensk politik genom att ha olika inriktningar i sitt påverkansarbete. Näringslivet, företagen tillsam- mans med arbetsgivare och branschorganisationer, har en tydligare fokusering på EU-företrädare och – i kraft av att man består av många centralorganisationer – en markerat nationell inriktning. Man vänder sig först och främst till tjänstemännen, de som bereder och implementerar besluten och i många fall också initierar frågorna, sna- rare än till de folkvalda formella beslutsfattarna. De frågor man foku- serar på är marknadsvillkor och näringspolitik. NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT representerad av fackföreningsrörelsen, har en tydlig lokal, men i viss mån också nationell inriktning. Och framför allt vänder man sig till de politiska företrädarna i frågor som rör arbete och näringspolitiska frågor. I den mån man söker allianser utanför den egna formella strukturen så formas å ena sidan en näringslivskoalition och å den andra sidan en fackligt-politisk koalition. De traditionella dragen i svensk politik tycks på det här sättet också införlivas i och överföras till det nya politiska landskap som präglas av lobbyism och medialise- ring. NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT Vår uppgift har varit att karakterisera de stora företagens och organi- sationernas samhällskontakter, något som innefattar både traditionell mötesverksamhet och det som i dagligt tal kallas för lobbyverksam- het. Detta har gjorts genom att låta dessa aktörers ledningar (eller de som dessa utsett) besvara en relativt kortfattad enkät (se bilaga nedan). Urvalet är därför inte slumpmässigt utan ett eliturval där det är de allra största vi vill kunna fånga in. Vad som ska anses ligga i begreppet stor har både för företagen och för organisationerna definierats utifrån antalet anställda. För företagens del är detta ett både rimligt och lättåtkomligt storleksmått (årsomsättning vore ett annat alternativ), medan det för organisationernas del är mer proble- matiskt. Med hjälp av SCB:s företagsregister valdes inledningsvis ut samt- liga privata företag i med minst 500 anställda. Dessa 457 stor- företag kompletterades sedan med de 31 koncerner som inte hörde till den ursprungliga gruppen men som var moderbolag åt något eller några av de ursprungliga storföretagen. Av dessa koncerner hade 29 färre än 500 anställda vilket förklarar att vi i urvalet faktiskt har med storföretag med relativt få anställda. Enkäten skickades ut per post till 488 företag. vet vi att urvalet har minskat med 2 företag (företag har lagts ned eller slagits samman med annat företag) . Efter tre påminnelser har 335 företag svarat, vilket innebär en svarsfrekvens på strax . Organisationsurvalet är lite mer komplicerat. Det som vi egentli- gen menar när vi talar om en stor organisation har väl inte att göra med antalet anställda utan har snarare att göra med antalet medlem- mar, många organisationer driver sin verksamhet i stort sett på ideell basis. Vi har dock som grundprincip valt att hålla oss till ett och samma urvalskriterium, men av i första hand praktiska skäl. Vi har för att kunna genomföra analysen utnyttjat SCBs företagsregister och därmed begränsat oss till det där tillgängliga anställningskriteriet. För att inte missa organisationer som har få anställda men med en stor medlemskader har vi lagt gränserna för sådana typer av organisatio- ner på en relativt låg nivå. Vi har därför med samtliga arbetsgivarorga- nisationer samt yrkesorganisationer med minst 1 anställd. För bransch- och fackliga organisationer samt religiösa samfund ligger gränsen på minst 5 anställda, övriga intresseorganisationer minst 10 och för idérörelser och aktivitetsorganisationer minst 20 anställda. NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT Sammanlagt blev det 935 organisationer. För att ändå inte tappa någon av de stora organisationerna har vi sedan kompletterat med de som saknades i urvalet men som fanns med i Folkrörelse- och Organi- sationsguiden för och som hade mer än 25 000 medlemmar. Här tillkom ytterligare 268 organisationer. Som vi uppfattar det har inga av de som bör vara med hamnat utanför vårt slutliga urval. Det slutliga urvalet omfattar 1 203 organisationer, då det försvunnit några genom naturlig avgång, dvs de har upphört eller visat sig före- komma men under olika namn. Efter tre påminnelser har 917 organisationer svarat vilket innebär en svarsfrekvens på . Företagsurvalet och det bortfall vi har där framgår av följande tabell: – urval och svar som ej svarat som svarat Urval (%) 000–1 499 500–1 999 000–2 999 000–4 999 000–9 999 31,1 (151) 68,9 (335) (151) (335) (486) Av tabellen framgår att bortfallet är tämligen normalt fördelat vad gäller den grundläggande variabeln företagsstorlek. Jämför man andelen för varje kategori i urvalet med hur stor andel som svarat res- pektive inte svarat ser vi att det överhuvudtaget är relativt små diffe- renser. De tre fördelningarna är mycket lika varandra. Den största avvikelsen är således fortfarande relativt marginell och rör just den speciella grupp i urvalet som utgörs av koncerner. Knappt hälften av dessa har svarat vilket kan jämföras med att samtliga övriga svarsfrek- venser ligger uppåt . Eftersom den här delkategorin är liten (av urvalet) påverkar det resultatet i mycket liten grad. Tendensen är rimligen att man kommer att kunna underskatta företagens politiska aktivitet något eftersom man kan anta att det är just den här företagsgruppen som är mest politisk aktiv. Det bekräf- tas dock knappt om man exempelvis ser på i vilken grad man bland NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT dessa agerar på egen hand i kontakter med offentliga företrädare jäm- fört med övriga. Här framgår att i den här speciella koncerngruppen inte finns någon som aldrig tagit sådana kontakter. De mest aktiva finns dock i den andra gruppen. Skillnaderna är således mycket små. I följande översikt kan vi se hur urvalet respektive bortfallsgrup- pen ser ut med avseende på olika organisationstyper: – Urval och svar som ej svarat som svarat 11,3 (136) 76,2 (917) 100 (286) 100 (917) 100 (1 203) I den mån det uppstår någon snedfördelning att tala om är det de reli- giösa och idéburna organisationerna respektive de så kallade aktivi- tetsorganisationerna (och i viss mån yrkesorganisationerna) som är underepresenterade och har en lägre svarsfrekvens än genomsnittet som de övriga intresseorganisationerna och arbetsgivar- organisationerna är överrepresenterade. Det är å andra sidan en rela- tivt liten skevhet och av en art som vi inte finner särskilt störande. När vi talar om de stora organisationerna i politiken är det inte lokala frikyrkoförsamlingar, idrottsklubbar eller mer skråliknande yrkes- och kamratföreningar vi i första hand avser. Möjligen är ett problem att vi i bortfallet kan ha en överrepresentation av de idérörelser som tillhör kärnan i . Dessa är dock så få i vårt urval att den lilla skevhet som finns knappast kan påverka resultatet. Hade däremot fackföreningsrörelsen eller branschorganisationerna under- representerats hade vi haft allvarliga problem med vårt bortfall. Så är nu inte fallet. Ser vi på variabler som storlek, geografisk spridning liksom orga- nisationsnivå så karakteriseras bortfallet av en smärre överrepresenta- tion av organisationer på landsbygd () samt att lokala organisationer förekommer oftare () än NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT bland de som svarat. Däremot är det faktiskt något färre små – 0 till 9 anställda – organisationer i bortfallet, även om skillnaderna härvidlag är marginella (). Således är storstadens riksorgani- sationer överrepresenterade bland de som besvarat enkäten. Då vi vill uttala oss just om de största och mest betydelsefulla organisationerna är det trots allt inget stort problem att det är de som ligger vid den nedre gränsen som är underrepresenterade i vår undersökning. Konsekvensen av svarsbilden är att vi riskerar att i någon mån överrepresentera organisationernas politiska aktivitet. Det är rimligt att tro att de grupper som är underrepresenterade i vår undersökning – aktivitetsgrupper samt idéburna och religiösa organisationer har lägre politisk aktivitet än andra, på samma sätt som lokala organisa- tioner är mindre aktiva än riksorganisationer. De sambandsanalyser vi gör i kapitlet styrker också en sådan tolkning. (Vi kan t ex se att av övriga intresseorganisationer själva kontaktar offentliga företrädare ofta (1/mån) medan av de idéburna och religiösa grupperna gör så och lite av aktivitetsorga- nisationerna; av de lokala organisationerna har sådana kontakter i jämförelse med riksorganisationernas ; jämför vi landsbygden med storstaden är skillnaden lite mindre men ändå tydlig, .) 3.NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT Sambandet mellan organisationsegenskaper och antalet kontakter med olika offentliga arenor (multivariat regres- sion, ostand.regr.koeff.) Annan ort el. (0,64) 1,05*** 0,82*** -2,24*** 1,30** 1,22*** 1,39*** -2,64*** 0,89* 1,26*** (0,46) -1,15* 0,54* 0,90*** 0,929*** (0,47) (0,71) 0,98*** 0,843*** (0,36) (0,58) 0,86*** 0,752** 1,27** -0,42* 0.72*** 0,63*** (0,01) (-0,18) 0,75*** 0,64*** (-0,01) (-0,07) 0,78*** 0,56** (0,70) 0,77*** 0,92*** 0,61*** (-0,26) 1,01** 0,99*** 0,70*** (-0,35) 1,07*** 0,99*** (0,47) (0,66) 1,02*** 0,90*** 0,80*** (0,11) 1,12** 0,94*** 0,78*** (0,04) 1,21*** 0,89*** 0,71** 0,91* 1,22*** 0.95*** 0,78*** (-0,20) 1,44*** 0,98*** 0,78*** (-0,16) 1,47*** 0,90*** 0,76** (0,59) (-0,15) 0,91*** 0,935*** (-0,103) (0,23) 1,03*** 0,960*** (-0,202) (-0,01) 0,95*** 0,677** 0,834* (0,11) 0,90*** 1,10*** (0,63) (0,35) 1,00*** 0,94*** (0,53) (0,12) 0,86*** 0,83*** 1,35** (0,30) 0.84*** 1,03*** 1,07** (0,39) 0,85*** 0,99*** 0,93* (0,35) 0,89*** 0,77** 1,87*** * = sig. ; ** = sig. ; *** = sig. Inriktning mot arbetsmarknadsfrågor innebär att kontakter tas i åtminstone en av de två arbetsmarknadsrelaterade ämnena. Inriktning mot näringsfrågor innebär att kon- takter tas i åtminstone ett av de fyra näringspolitiska ämnena. 3.NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT FÖRETAGENS SAMHÄLLSKONTAKTER (Motsvarande skickades ut till organisationerna) FÖRETAGENS SAMHÄLLSKONTAKTER är en undersökning inom forskningsprojekten (Politiska Institutioner och Strategiskt Agerande) och MIISA (Makt, Idéer, Intressen på Svensk Arbetsmark- nad), två projekt som bedrivs vid den statsvetenskapliga institutio- nen, . Huvudsyftet är att kartlägga hur medbor- garna, intresseorganisationer, företag och andra mer tillfälliga opinio- ner kan komma till tals inom ramen för den svenska demokratin. Den enkät ni har framför er är ställd till de 500 största företagen i . En snarlik enkät går ut till de drygt 900 största organisationerna. Efter att ni besvarat enkäten skickas formuläret tillbaka till oss. Ett portofritt svarskuvert bifogas för detta ändamål. Ju förr ni har möjlighet att skicka det ifyllda formuläret desto bättre. Vi är nu mycket tacksamma om ni skulle vilja ägna åt att hjälpa oss i denna forskningsuppgift. Vi har utgått från att er tid är knapp och vi har därför hållit ner antalet frågor. Enkäten är alltså gan- ska kort, knappt 3 sidor, och tar nog inte mer än 10 – att besvara. Skriv vid behov en kommentar i marginalen om ni finner det svårt att besvara någon fråga, men försök så långt möjligt ändå markera något av de givna svarsalternativen. Vi vill understryka att det inte är de enskilda svaren utan det övergri- pande mönstret som är av intresse för oss. Vad något enskilt företag eller enskild organisation svarat kommer aldrig att framgå av resultat- redovisningen. Om ni har frågor om undersökningen, ta gärna kontakt med någon av oss. NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT 1 a) Finns i ert företag en speciell avdelning eller personal med ansvar för att kontakta offentliga företrädare (politiker/tjänstemän) och media? Nej Nej, men annan avd. el. med andra uppgifter har ansvaret b)Hur många är anställda för sådan verksamhet? c)Om du svarat Ja på 1a) – När organiserades denna avdelning? 2.När ert företag (ledningen, er avdelning för samhällskontakter eller annan informationspersonal) eller att ni genom att anlita någon annan (sam- hällsinformatör, lobbykonsult, informationskonsult eller annan form av PR- bolag) haft kontakt med offentliga företrädare (politiker, tjänstemän) har det enligt din uppfattning oftast rört följande frågor (kryssa i ett eller flera gDen egna verksamheten, produkteneller tjänsten Övrigt (ange vilket nedan) Vad är din uppfattning om hur ofta ert företag gör bruk av följande typer av samhällskontakter för att komma till tals/få kontakt med offentliga före- trädare: a Vi kontaktar själva offentliga företrädare (politiker el tjänstemän) b Vi anlitar lobbyföretag, informa- tionskonsult, samhällsinformatör el.dyl. c Vi kontaktar media för att genom deras uppmärksamhet få vår sak belyst d Vi deltar i offentlig debatt (TV, radio, press, seminarier, utfrågningar etc) När ert företag har kontakter med olika offentliga företrädare för att dis- kutera politiska beslut eller frågor som berör företaget, hur ofta enligt din uppfattning sker detta med följande offentliga företrädare? Det händer Det händer Det händer Det händer NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT Företrädare för central förvaltning Partiföreträdare på riksnivå (som inte är riksdagsledamot eller statsråd) Politiker i kommun el landsting Tjänstemän i kommun el landsting Företrädare, (ex.kommission) När ert företag kontaktar offentliga företrädare, hur ofta är då enligt din uppfattning syftet att: a Initiera förslag till förändringar b Upplysa om för- eller nackdelar med redan lagda förslag eller fattade beslut c Bygga upp långsiktiga kontakter bland När ert företag kontaktar media, hur ofta är då enligt din uppfattning syftet att: a Få kontakter med journalister och media för att verksamhet eller förslag ska behandlas på ett sakligt sätt b Bygga upp långsiktiga kontakter med c Framställa en ståndpunkt/bilda opinion genom att få en artikel skriven När ert företag anlitar lobbykonsultföretag, informationskonsult, sam- hällsinformatör eller någon annan form av PR-bolag i era kontakter med offentliga företrädare, hur ofta är enligt din uppfattning syftet att: Initiera förslag till förändringar Upplysa om för- eller nackdelar med redan lagda förslag eller fattade beslut Bygga upp långsiktiga kontakter bland Få kontakter med journalister och media för att verksamhet eller förslag ska behandlas på ett sakligt sätt Bygga upp långsiktiga kontakter med Framställa en ståndpunkt/bilda opinion genom att få en artikel skriven 3.NÄRINGSLIV, FOLKRÖRELSER OCH POLITISK MAKT 8.När ert företag kontaktar offentliga företrädare (på egen hand eller med hjälp av lobbykonsultföretag, informationskonsult eller liknande), enligt din uppfattning, hur ofta händer det att ni samordnar detta med följande: FRÅGA 8 och 9 som den ställdes till ORGANISATIONERNA: När er organisation kontaktar offentliga företrädare (på egen hand eller med hjälp av lobbykonsultföretag, informationskonsult eller liknande), enligt din uppfattning, hur ofta händer det att ni samordnar detta med föl- jande: Andra organisationer till vilken ni (Om ni själva är en central- eller riksorganisation, stryk det alternativet.) Hur många medlemmar har er organisation – Annan enhet för medlemskap? (Stryk alternativ som inte är tillämpligt) 9 resp. 10. Egna kommentarer om företagets/organisationens samhällskon- takter och kommentarer till frågorna: 10 resp. 11. Om ni har möjlighet vore vi tacksamma om ni kan skicka oss er senaste verksamhetsberättelse eller årsredovisning. Stort tack för er medverkan Politisk påverkan på konsultbasis Möjligheten att påverka och delta i politiken är ett av demokratins fundament. När förutsättningarna och formerna för politiskt delta- gande förändras väcker detta frågor om effekterna på den demokra- tiska beslutsprocessen och på maktförhållandena. En sådan föränd- ring, som många påstår äger rum, är de politiska konsulternas – eller lobbyingfirmorna som de ibland lite oegentligt kallas – allt viktigare roll i det politiska livet. Såväl i massmedia som i politiska debatter påtalas detta fenomen. Men dessvärre saknas i stor utsträckning kun- skap om denna eventuella förändring och i vad mån den har effekter på demokratin.