sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — I princippropositionen har modellen för övergångsvis garantipension konstruerats efter den modell som gäller för garantipension till personer födda eller . I direktiven (Dir. 1997:149) ges inledningsvis en allmän bakgrund till grundskyddet enligt AFL och till det reformerade ålderspensions- systemet. Huvudsyftet med uppdraget är att för personer födda eller tidigare ersätta dagens grundskydd för ålderspensionärer i form av folkpension, pensionstillskott och SGA för folkpensionärer vid be- skattningen med en övergångsvis garantipension. Denna skall beskattas enligt samma regler som gäller för löntagare och som kommer att gälla för pensionärer födda eller . I direktiven anges att huvudprincipen för vårt arbete skall vara att i princip ingen pensionär skall få en lägre disponibel inkomst efter om- läggningen från folkpension till övergångsvis garantipension. Denna huvudprincip skall inte bara gälla för dem som får del av den över- gångsvisa garantipension utan även för dem som endast påverkas av omvandlingen av den inkomstgrundade ålderspensionen. Enligt direktiven bör reglerna för övergångsvis garantipension vara så generella som möjligt och individuella beräkningar av den nya grundtryggheten bör undvikas. Vidare anges att vid konstruktionen av den övergångsvisa garantipensionen skall beaktas utformningen av ga- rantipensionen för den s.k. mellangenerationen – personer födda – så att de två grundskyddssystemen inte kommer att ge väsentligt skilda förmånsnivåer. Vidare har det varit vårt uppdrag att undersöka med vilka förmåner, förutom den allmänna inkomstgrundade pensionen, som den över- gångsvisa garantipensionen skall samordnas. Direktiven anger att vi särskilt skall undersöka om den nya grundtryggheten skall, såsom anges i princippropositionen, samordnas med sådan pension som den pensions- berättigade får på grund av tjänstepensionsavtal. Vi har också fått i uppdrag att närmare analysera om bestämmelserna om den övergångsvisa garantipensionen skall träda i kraft vid ingången av då lagen om garantipension träder i kraft, eller först vid ingången av då garantipension till personer födda eller senare kan betalas ut. I direktiven anges att den övergångsvisa garantipensionen skall fi- nansieras med allmänna skattemedel. De förslag till modifieringar av konstruktionen för övergångsvis garantipension som vi lägger fram får inte innebära att de totala kostnaderna för grundskyddet ökar jämfört med princippropositionens förslag. Om förslaget medför en sådan kostnadsökning skall vi söka finansiering inom andra delar av grund- skyddet. Vi har också haft att göra en bedömning av hur vårt förslag till kon- struktion av den övergångsvisa garantipensionen ställer sig i ett inter- nationellt perspektiv. Tyngdpunkten i detta betänkande ligger på överväganden att i princip ingen pensionär skall få ett sämre nettoutfall ekonomiskt sett än före omläggningen, oavsett om han eller hon vid ikraftträdandet av våra för- slag uppbär ålderspension eller inte. Med hänsyn till att denna effekt kan uppnås endast genom att den pensionsberättigade skall få ersättning för det slopade särskilda grundavdraget, har vårt arbete huvudsakligen varit att översätta denna skatteförmån till en pensionsförmån. I princip har vi inte ändrat beräkningen av de pensionsförmåner som utges till den pensionsberättigade före omläggningen eller som skulle ha utgetts till honom eller henne, om bestämmelserna om dagens grundskydd alltjämt hade gällt. Under utredningsarbetet har elva sammanträden hållits. I direktiven anvisade samråd med Genomförandegruppen (S 1994:G) och med Ut- redningen (S 1997:150) om översyn av systemet för inkomstprövning av bostadstillägg för pensionärer m.m. har genomförts. Under hela ut- redningsarbetet har utredningen haft löpande kontakter med Riksför- säkringsverket och . Under arbetets gång har olika be- räkningar gjorts för att finna en konstruktion för övergångsvis garanti- pension som ger den pensionsberättigade en nettopension som stämmer överens med den nettopension han eller hon får vid omläggningen. viss del har underlaget för beräkningarna tillhandahållits av Riksför- säkringsverket. Underlag för beräkningarna har också tagits fram av och . Kostnadsbe- räkningarna har gjorts av kanslirådet på Finansdeparte- mentet. Underlaget om tjänstepensioner har tagits fram av departe- mentssekreteraren , . Utredningen har även haft vissa kontakter med såväl statliga och kommunala som privata avtalspensionsorgan samt försäkringsbolag som administrerar och betalar ut pensioner på grund av tjänstepensionavtal. Utredningens direktiv återfinns som bilaga till betänkandet. 2Tidigare riksdagsbeslut och utredningsförslag m.m. Regeringen överlämnade proposition 1993/94:250 Reformeringen av det allmänna pensionssystemet till . Propo- sitionen innehöll förslag till riktlinjer för en reformering av det allmänna ålderspensionssystemet och hur ett reformerat pensionssystem och övergångsregleringen skulle utformas. De föreslagna riktlinjerna byggde på en överenskommelse som träffats mellan företrädarna för de fyra regeringspartierna och socialdemokraterna i Pensionsarbetsgruppen och som redovisats i betänkandet Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20). Förslagen i propositionen var i vissa delar reviderade med hänsyn till de synpunkter som framförts under remissbehandlingen av betänkandet. I beredningen av propositionen deltog Pensions- arbetsgruppens företrädare. Samtliga ställde sig bakom propositionen och därmed också de revideringar som gjorts i förhållande till be- tänkandet. Propositionen, som i den fortsatta framställningen kommer att benämnas princippropositionen, innebar att vissa frågor lämnades öppna för att lösas under det fortsatta beredningsarbetet. Propositionen innehöll inte några författningsförslag. godkände genom beslut de i princippropo- sitionen föreslagna riktlinjerna för en reformering av ålderspensionssys- temet i enlighet med det betänkande som lagts fram av socialförsäkrings- utskottet (bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439). I betänkandet tillstyrktes med vissa förtydliganden regeringens proposition, som utskottet på ett par punkter föreslog vissa tillkännagivanden. beslutade regeringen att tillsätta en arbetsgrupp inom , benämnd Genomförandegruppen, med före- trädare för partierna som ställt sig bakom princippropositionen. Genom- förandegruppen fick i uppdrag att medverka vid det fortsatta be- redningsarbetet och att vårda överenskommelsen. Den fortsatta bered- ningen har därefter huvudsakligen skett inom i nära samarbete med Genomförandegruppen som kontinuerligt informerats om och tagit ställning till olika frågor som uppkommit. En viss del av det 58 riksdagsbeslut och utredningsförslag m.m. SOU 1999:17 fortsatta arbetet med ett reformerat pensionssystem har lämnats till särskilda utredare. Vissa resultat av det fortsatta arbetet presenterades i departe- mentspromemorian Reformerat pensionssystem – lag om inkomstgrun- dad ålderspension, m.m. (Ds 1995:41). I promemorian föreslogs att be- stämmelser om intjänande och beräkning av inkomstrelaterad ålderspen- sion skulle tas in i en ny lag om inkomstgrundad ålderspension. Över- gångsbestämmelser till denna lag föreslogs bli upptagna i en särskild lag om införande av den lagen. Vidare redovisades i promemorian förslag om att vissa bestämmelser som ingår i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skulle föras över till den särskilda införandelagen samt förslag till vissa ändringar i AFL och andra lagar. Departementspromemorian innehöll emellertid inte förslag till lös- ningar av samtliga de frågor som lämnats öppna i princippropositionen. I det fortsatta arbetet beträffande huvudsakligen finansiella frågor läm- nades i departementspromemorian Lag om inkomstgrundad ålderspen- sion – vissa finansiella frågor m.m. (Ds 1997:67) förslag till lösningar av vissa av dessa frågor. I departementspromemorian behandlades även frågor som uppkommit till följd av remissbehandlingen av Ds 1995:41. Frågor om grundtrygghet i det reformerade ålderspensionssystemet be- handlades särskilt och förslag i denna del redovisades i departe- mentspromemorian Garantipension och samordningsfrågor, m.m. (Ds 1997:66). I denna lämnades förslag till garantipension för dem som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet, dvs. en garanti- pension för dem som är födda eller . Vad beträffar det s.k. premiepensionssystemet uppdrog regeringen åt en särskild utredare att lägga fram förslag om teknisk ut- formning av systemet (dir 1997:46). I uppdraget ingick att presentera lagförslag rörande det nya premiepensionssystemet och föreslå de änd- ringar som var nödvändiga i då gällande lagar. Utredningen överlämnade betänkandet Lag om premiepension (SOU 1997:131). förslag till ett premiereservsystem har lämnats i betänkandet Allmänt pensionssparande (SOU 1996:83). Regeringen lade fram propositionerna 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension m.m. och 1997/98:152 Garantipension m.m. för . Förslagen som utarbetats i samråd med Genomför- andegruppen baserades bl.a. på de ovan nämnda departementsprome- moriorna Ds 1997:66 och Ds 1997:67 samt även Ds 1995:29 Vissa frågor avseende allmänna egenavgifter, Ds 1995:55 Utvidgad avgifts- skyldighet vad avser ålderspension m.m., Ds 1998:7 AP-fonden och det reformerade ålderspensionssystemet samt utredningsbetänkandet Lag om Premiepension (SOU 1997:131). riksdagsbeslut och utredningsförslag m.m. 59 På grundval av de av regeringen framlagda propositionerna antog bl.a. förslagen till lag (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension (LIP) och lag (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension samt lagen (1998:702) om garantipension. Lagen om införande av lagen om in- komstgrundad ålderspension trädde i kraft . Även vissa delar av LIP såsom bestämmelserna om intjänande och fast- ställande av pensionsrätt trädde i kraft . Bestäm- melserna om uttag och utbetalning av ålderspension träder i kraft först . Även lagen om garantipension träder i kraft . Utbetalning av sådan pension kommer i praktiken inte att ske förrän , då de äldsta pensionsberättigade som om- fattas av lagen fyller . uppdrog regeringen åt en särskild utredare att göra en översyn av systemet för efterlevandepension och att lämna förslag till ny konstruktion av efterlevandepensioneringen (dir. 1996:51). Vägledande skulle vara bl.a. att de nya reglerna harmonierar med reglerna för det reformerade ålderspensionssystemet. Utredarens förslag Efter- levandepension – En anpassning till det reformerade ålderspensions- systemet (SOU 1998:120) överlämnades till regeringen . Regeringen lämnade uppdrag åt en särskild utredare att utforma förslag till ett system för ekonomisk ersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga (dir 1997:9). Utredaren har överlämnat betänkandena Ohälsoförsäkringen – Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) och Ohälsoförsäkringen – Övergångsbestämmelser (SOU 1997:189). Regeringen lämnade en proposition till riks- dagen med förslag till vilka principer och riktlinjer som bör ligga till grund för en reformering av dagens system med förtidspension och sjukbidrag och hur pensionsrätt för ålderspension framöver skall be- räknas för förtidspensionärer. godkände de i propositionen föreslagna riktlinjerna i enlighet med det betänkande som lagts fram av socialförsäkringsutskottet (bet. 1997/98:Sfu11, rskr. 1997/98:237). 3Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring 3.1Ålderspension i form av folkpension och pensionstillskott Grundskyddet i dagens ålderspensionssystem enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) utgörs av folkpension och pensionstillskott. Detta grundskydd kompletteras av vissa särskilda folkpensionsförmåner och det särskilda grundavdraget (SGA). Grundskyddet garanterar den person som har haft inga eller låga inkomster en skälig ekonomisk standard som pensionär. Folkpensionen är en grundförmån som obe- roende av tidigare avgiftsbetalning eller arbetsinkomster utges till samtliga pensionärer med ett i princip enhetligt belopp. Folkpensions- beloppet är dock högre för ensamstående än för gifta pensionärer. Med gift pensionsberättigad likställs en pensionsberättigad som stadigvarande sammanbor med annan som den pensionsberättigade varit gift med eller har eller har haft barn med. Med ensamstående pensionsberättigad likställs en pensionsberättigad som stadigvarande lever åtskild från sin make eller maka, om ej särskilda skäl föranleder annat. uppgick antalet ålderspensionärer med folkpension till cirka 1 590 000. De särskilda folkpensionsförmånerna utgörs, förutom av pensions- tillskott, av särskilt pensionstillägg, hustrutillägg, barntillägg, handi- kappersättning, vårdbidrag, bostadstillägg för pensionärer () och särskilt bostadstillägg för pensionärer (). Nedan kommer vi att endast redogöra för ålderspension i form av folkpension och pensions- tillskott. Övriga folkpensionsförmåner, utom BTP och SBTP, redovisar vi i avsnitt 5. En grundläggande förutsättning för att en person skall ha rätt till folkpension är att han eller hon är försäkrad och bosatt i när förmånen börjar uppbäras. En svensk medborgare som är bosatt utom- lands har även rätt till folkpension som grundas på antal år med tillgo- doräknade pensionspoäng. 62 Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring Försäkrade för folkpension är dels svenska medborgare, oberoende av var de är bosatta, dels utländska medborgare och statslösa som är bo- satta i . En försäkrad som lämnar skall fortfarande anses vara bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för ar- betsgivarens räkning anses vara bosatt i under hela utsändnings- tiden oberoende av dennas längd. Detta gäller även medföljande make/maka – eller därmed jämställd – samt barn . En försäkrad person som är bosatt i skall fr.o.m. den månad då han eller hon fyller vara inskriven hos allmän försäkringskassa. Begreppet försäkrad har varit föremål för översyn i särskild ordning (dir. 1995:106). Översynen omfattade bl.a. förmåner enligt AFL, och ut- redningsuppdraget innefattade även att överväga om inskrivning hos för- säkringskassan skall vara en förutsättning för att någon skall få rätt till en förmån. Utredningen överlämnade betänkandet En lag om socialförsäkringar (SOU 1997:72). Betänkandet har varit föremål för remissbehandling och bereds inom . Någon närmare bestämning av de förutsättningar som konstituerar bosättning finns inte i AFL (frånsett statsanställda), utan det är försäk- ringskassan som bedömer om en person är att anse som bosatt i och således skall vara inskriven hos kassan. Vissa föreskrifter har dock meddelats av . Som huvudregel gäller att en person anses vara bosatt i om han eller hon har sitt egentliga hemvist här, eller om han eller hon kommer hit med avsikt att vistas här stadig- varande. Detsamma gäller den som avser att vistas här för förvärvsarbete eller studier, dennes medföljande make/maka – eller där- med jämställd – och barn . För att en inflyttad person skall anses bosatt här redan från det att han eller hon anländer till , skall det således föreligga vissa avsikter beträffande vistelsen här. För att den försäkrade skall ha rätt till folkpension krävs vidare att han eller hon antingen varit bosatt i eller tillgodo- räknats pensionspoäng för allmän tilläggspension (ATP) . Med år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng likställs vissa år, se nedan. Kravet på kvalifikationstid gäller för både svenska och utländska medborgare. Folkpension beräknas enligt två alternativa regler, antingen i för- hållande till det antal år under vilken den försäkrade har varit bosatt i (bosättningsregeln) eller i förhållande till det antal år för vilka den försäkrade har tillgodoräknats ATP-poäng (ATP-regeln). För att den försäkrade skall ha rätt till oavkortad folkpension måste han eller hon ha tillgodoräknats antingen 40 bosättningsår eller med ATP-poäng. För personer som är födda skall talet trettio bytas ut mot talet tjugo. En pensionsberättigad som är född under något Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring 63 av åren 1915–1923 och som är svensk medborgare skall talet trettio bytas ut mot talet tjugo ökat med som den pensionsberättigade är född senare än . är färre reduceras folkpensionen med 1/40 respektive 1/30, eller med relevant tjugondel, som saknas. Pensionen skall betalas ut enligt det alternativ som ger det för den pensionsberättigade mest förmånliga re- sultatet. Vad beträffar bosättningsregeln gäller att bosättningstid i kan tillgodoräknas fr.o.m. det år då en person fyller t.o.m. det år då han eller hon fyller . Vid beräkning av folkpension tillgodoräknas som bosättningstid i tid, under vilken en person har varit folkbokförd i enligt folkbokföringslagen (l991:481). Vid flyttning till utlandet skall hänsyn dock inte tas till tid efter utresan, om personen enligt nämnda lag skall avregistreras som utflyttad. Vid sidan om huvudregeln finns kompletterande regler för vad som skall tillgodoräknas som bosättningstid i . Vilka dessa är anges i 5 kap. 6–9 §§ AFL. Dessa kan i korthet beskrivas enligt följande. 1.Den som sökt uppehållstillstånd enligt 1 kap. 4 § utlänningslagen (1989:529) eller motsvarande föreskrifter enligt äldre lag skall som bosättningstid i tillgodoräknas även tid före folkbokföring, om han eller hon före folkbokföring oavbrutet har vistats i . 2.En svensk medborgare som har arbetat utomlands för , annat svenskt trossamfund eller ett organ som är knutet till ett sådant samfund, eller en svensk biståndsorganisation tillgodo- räknas också bosättningstid, utöver vad som följer av huvudregeln om folkbokföring, för den tid han eller hon har varit utsänd. För tid gäller bestämmelsen endast om utlandsvistelsen varat under högst i följd. 3.Tid under vilken en försäkrad haft inkomst av anställning eller in- komst av annat förvärvsarbete som avses i 11 kap. AFL skall tillgo- doräknas som bosättningstid i . Denna bestämmelse förut- sätter inte att pensionspoäng tillgodoräknats. 4.Tid som svensk medborgare haft anställning i annat land som grundat rätt till svensk statligt reglerad pension räknas som bo- sättningstid i . Den tid, för vilken rätt till pension grundad på bosättning i det andra landet föreligger och för vilken sådan pension kan utbetalas till den som är bosatt i , skall dock inte likställas med bosättningstid. 5.Om regeringen så förordnar, skall tid under vilken en försäkrad bedriver studier i annat land räknas som bosättningstid i . 64 Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring 6.Den som beviljats uppehållstillstånd med stöd av 3 kap. 2 eller 3 §§ utlänningslagen får tillgodoräkna sig bosättningstid i sitt hemland eller i land där han eller hon beretts tillfällig i förhållande till bosättningstid i . I 5 kap. 8 § finns de s.k. överledandereglerna innebärande att en för- tidspensionär vid beräkning av folkpension i form av ålderspension får tillgodoräkna sig den bosättningstid som legat till grund för beräkningen av förtidspensionen. Motsvarande gäller för en person som uppburit särskild efterlevandepension, varvid det är den avlidnes bosättningstid som beaktas. 5 kap. 9 § AFL reglerar tillgodoräknande av bosättningstid för folk- pension i form av förtidspension. För rätt till folkpension på grundval av antal år med tillgodoräknade pensionspoäng följer av dagens regler att vissa år för vilka pensions- poäng inte tillgodoräknats skall likställas med sådana år. Enligt 5 kap. 4 § AFL likställs med år för vilka tillgodoräknas pensionspoäng: 1.År för vilket pensionspoäng inte tillgodoräknats på grund av bris- tande avgiftsbetalning för inkomster från annat förvärvsarbete eller på grund av begäran om undantagande från ATP. Bestämmelserna om undantagande från försäkringen upphörde att gälla vid utgången av , men med hänsyn till övergångsbestämmelser har de alltjämt betydelse för vissa försäkrade. 2.År för vilket beräknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst. 3.År för vilket erlagts sjömansskatt; för svenska medborgare år och för utländska medborgare år . 4.Inkomst som en försäkrad har uppburit från ambassad eller konsulat och för vilken han eller hon varit frikallad från skatt- skyldighet i , under förutsättning att det skulle ha beräknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst om skattskyldighet hade förelegat för ersättningen. De gällande reglerna om rätt till folkpension i förhållande antingen till antalet bosättningsår eller till antalet år med intjänade pensionspoäng trädde i kraft . hade svenska medborgare som var bosatta i rätt till folkpensionsförmånerna, utan att det ställdes något krav på bosättnings- eller försäkringstid. För utländska medborgare ställdes dock krav på att viss kvalifikationstid var fullgjord. Genom övergångsbestämmelserna till denna förändring har samtliga personer som uppbar pension som utgavs oreducerad Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring 65 fått sin pension omräknad till 40-delar. Till dessa personer utges alltså en oreducerad folkpension som anses grundad bosättningstid. Detta gäller också i fråga om den ålderspension som vid ikraftträdandet utgjordes av förtida uttag. Det samma gäller för dem som inte uppbar pension men hade rätt därtill. Vidare innebär övergångsbestämmelserna att personer födda eller tidigare i princip får tillgodoräkna sig tid utomlands såsom bosättningstid i , dvs. särskilda regler om beräkning av bosätt- ningstid gäller för dem som är födda eller tidigare. För oreduce- rad folkpension i form av ålderspension grundad bosättning, krävs att före ansökan om ålderspension skall den som är född ha varit bosatt i under , den som är född , den som är född och den som är född eller tidigare . Något krav på att kvalifikationstiden är fullgjord vid fyllda ställs inte, utan det avgörande är att bosättningskravet är uppfyllt vid ansökan om ålderspension. Detta innebär att en person som är född eller tidigare och uppfyller bosättningskravet är berättigad till en oreducerad folkpension grundad på bosättning. Om en pensionsberättigad tjänat in rätt till ålderspension som grundats på bosättning i det andra landet och pensionen betalas ut vid bosättning i , tillgodoräknas dock inte den i utlandet intjänade tiden som bo- sättningstid i . Dessa regler gäller på samma villkor för svenska och utländska medborgare. För samtliga åldersklasser krävs dessutom att de efter fyllda varit bosatta i under sammanlagt . Denna övergångsbestämmelse innebär att en pensionsberättigad först kan uppbära en reducerad ålderspension under förutsättning att han eller hon vid ansökan uppfyller det först angivna tidskravet och sedan, när kvalifikationstiden fullt ut är uppfylld, få rätt till oreducerad folk- pension. Rätt till folkpension i form av ålderspension tillkommer en försäkrad fr.o.m. den månad han eller hon fyller . Sådan pension kan dock ut- ges även efter särskild framställan därom men aldrig för tid före den månad då den försäkrade fyller . Fr.o.m är den undre pensionsåldersgränsen för personer födda eller senare . Om rätt till ATP föreligger måste det s.k. förtida uttaget omfatta såväl denna pension som folkpensionen. Vid pensionsuttag före den månad då den försäkrade fyller minskas pensionen som återstår till 65-års månaden. Om den försäkrade skjuter upp pensionsuttaget ökas pensionen efter den månad då den försäkrade fyllt , dock längst t.o.m. den månad då han eller hon fyller . 66 Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring Vid beräkningen av bl.a. folkpensionen, pensionstillskottet och SGA har under pensionsförmåner beräknats efter basbeloppet enligt 1 kap. 6 § AFL, sedan det minskats . Detta basbelopp kallas numera prisbasbelopp. Sedan ingången av skall prisbasbeloppet inte längre minskas vid beräkningen av pen- sionsförmåner. Vid uttag utges hel folkpension i form av ålderspension till ogift försäkrad av prisbasbeloppet. motsvarar detta , eller . En gift person får folkpension i form av ålderspension av prisbas- beloppet, vilket motsvarar eller .