sou · GNB3102 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillkalla en kommitté med uppgift att utreda det framtida ansvarsområdet för Svenska EU Programkontoret för utbild- ning och kompetensutveckling. Med stöd av bemyndigandet tillsattes av Svenska EU Programkontorets ansvarsområde (U 1999:03) . Förtroendevalde förordnades som ordförande i kom- mittén. Som ledamöter förordnades generaldirektören , rådgi- varen , undervisningsrådet Suss och utredningschefen . Som sekreterare förordnades sakkunnige . Kommittén har antagit namnet av Svenska EU Programkontorets ansvarsområde. Genom betänkandet Ansvars- fördelning för internationella program på utbildnings- och ungdomsom- rådet (SOU 1999:102), som kommittén nu lägger fram, har vi slutfört vårt uppdrag. En reservation har lämnats av ledamöterna . 8WUHGQLQJHQV XSSGUDJ RFK DUEHWH Direktiv och avgränsningar............................................... ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY Sn XWELOGQLQJV RFK XQJGRPVRPUnGHW 2.1Svenska EU Programkontorets nuvarande 2.2Program och initiativ som ingår i kommitténs 2.2.3Alfa, Samarbetsprogrammen och , EU:s Medelhavssamarbete........................... Beskrivning av närliggande program och initiativ............ 1XYDUDQGH VWUXNWXU RFK VDPUnG Sn P\QGLJKHWVRPUnGHW 3.1Myndigheternas mål och uppdrag på det Svenska EU Programkontoret........................................... 4.1Fördelar och nackdelar med en ökad samordning av program och initiativ .................................................... 4.1.1Erasmus, Tempus, Alfa, samarbetsprogram och samt EU:s Medelhavssamarbete............. 6OXWVDWVHU RFK I|UVODJ 5.1Ansvarsfördelning för EU-programmen och andra internationellt inriktade åtgärder............................. 5.1.1Erasmus, Tempus, Alfa, samarbetsprogrammen EU- och samt EU:s Medelhavssamarbete.... Programkontorets framtida roll......................................... 5.2Kontakter och samråd mellan de aktuella Ekonomiska och personella resurser................................. 5.4Ändringar i myndigheternas instruktioner och andra %LODJD : Kommittédirektiv 1999:47 .................................................................... Kommittén har haft i uppdrag att analysera eventuella fördelar och nackdelar med en ökad samordning genom koncentration av ett flertal EU-program och andra initiativ till en specialistmyndighet. Därvid har kommittén särskilt kartlagt, beskrivit och behandlat de EU-program som sköts av och samt de stipen- dier/bidrag för internationella kontakter som sköts av . Där- utöver har kommittén kartlagt ett större antal närliggande program som sköts av andra myndigheter. Kommittén har lyft fram följande generella argument som talar för en sådan samordning respektive de argument som talar för att program- ansvaret ligger på sektorsmyndigheterna. Argument för en samordning genom koncentration av ett flertal EU- program och andra initiativ till en specialistmyndighet: Intressenterna erbjuds en dörr in till huvuddelen av EU:s program och andra program för utbildning och utbyten. Det gör det enkelt för intressenterna att komma rätt från början. ·Specialist- och generalistkunskap samsas under samma tak vilket tillsammans med en god överblick och samordning mellan de olika programmen ger förutsättningar för en bred informations- och erfa- renhetsbas både i samarbetet med andra länder och med den Euro- peiska kommissionen. ·Specialinformation som presenterar alla möjligheter kan tillhanda- hållas olika målgrupper oavsett program. ·Det skapar möjligheter för att kunna sprida den samlade effekten av idéer och resultat från ett flertal EU-program inom samma område. ·Genom att samla många liknande program i en organisation har ett säkert administrativt system byggts upp, som blir mindre sårbart för tillfälliga störningar. ·Effektivare och billigare administration genom gemensamma data- baser, växel, ekonomihantering, vaktmästeri m.m. Argument för att programansvaret för internationella program och initiativ ligger på sektorsmyndigheterna: ·Det möjliggör en samordning av den nationella och internationella politiken inom varje politikområde. ·Betydelsen av att de myndigheter som har det nationella utveck- lingsansvaret har ett avgörande inflytande över de internationella programmen. ·Ansvaret för de internationella programmen har en positiv påverkan på det nationella arbetet. ·Sektorsmyndigheternas goda kännedom om målgrupperna och väl utbyggda nätverk inom sina respektive områden. Med utgångspunkt från de behandlade programmen har kommittén lyft fram ett antal argument som talar för att programansvaret flyttas till Svenska EU Programkontoret samt de argument som talar för att det ligger kvar på sektorsmyndigheterna. Mot bakgrund av den analys som därefter genomförts föreslår kommittén att programansvaret för de EU- program som ligger på och de stipendier och bidrag för internationella utbyten och kontakter som ligger på skall föras över till Programkontoret. Kommittén föreslår vidare att program- ansvaret för EU:s ungdomsprogram skall ligga kvar på Ungdomsstyrel- sen. För att lösa frågan om kontakter och samråd i den nya strukturen och därvid tillförsäkra sektorsmyndigheterna inflytande över inriktning och urvalskriterier samt ge Programkontoret tillgång till sektorsmyn- digheternas expertkunskaper föreslår kommittén en ny struktur för samråd mellan myndigheterna. Programråden bör förutom berörda myndigheter ha en bred representation från målgruppen för respektive program. 6DPUnGVRUJDQ Sn |YHUJULSDQGH QLYn ·De tre sektorsmyndigheterna ges representation i ·Programkontoret ges representation i 3URJUDPUnG I|U ·Utvecklingsprogram inom högskoleområdet (Programkontoret) ·Utbytesprogram inom högskoleområdet (Programkontoret) ·Utvecklingsprogram inom skolområdet (Programkontoret) ·Utbytesprogram inom skolområdet (Programkontoret) Av kommitténs förslag om ett förändrat programansvar följer vissa budget- och personalkonsekvenser samt förordningsändringar. Kommittén har mot bakgrund av den begränsade tid som stått utred- ningen till förfogande prioriterat att göra en analys och lägga förslag om programansvaret för de program vars nuvarande värdmyndigheter funnits representerade i kommittén. Vår uppfattning är emellertid att det framgent finns skäl för att utreda en förändrad ansvarsfördelning och därmed ytterligare samordning beträffande andra närliggande pro- gram. 1 Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslöt om direktiv för en kommitté med uppgift att utreda det framtida ansvarsområdet för Svenska EU Pro- gramkontoret för utbildning och kompetensutveckling. Kommittén ut- sågs . Kommitténs uppdrag var att med utgångspunkt från erfarenheter av arbetet med EU:s utbildnings- och ungdomsprogram –1999 föreslå hur dessa och närliggande verksamheter bör organiseras. Kommittén hade vidare i uppdrag att pröva eventuella fördelar och nackdelar med en ökad samordning eller ändrad ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter beträffande EU:s nya utbytesprogram Ungdom och EU:s program för högre utbild- ning och Tempus. I uppdraget ingick även att pröva lämplig- heten av en ökad samordning eller ändrad ansvarsfördelning beträffan- de andra internationellt inriktade åtgärder inom respektive myndighets område samt redovisa hur effektiva och programutvecklande kontakter och samråd bör etableras mellan de fyra myndigheterna. Utredningens direktiv (dir. 1999:47) återges i sin helhet i bilaga. Utredningsarbetet påbörjades och avslutades . Kommittén har haft sex sammanträden. Utredningen har genom studier av dokument och databaser samt genom uppgifter från respektive myn- dighet genomfört en inventering av programutbudet inom de områden som omfattas av utredningens direktiv. Utredningen har tagit del av myndigheternas instruktioner och andra författningar som beskriver deras mål, uppdrag och nuvarande ansvarsområden. Vidare har utred- ningen kartlagt befintliga samrådsorgan och nuvarande former för sam- råd mellan de fyra myndigheterna. Utredningen har i enlighet med direktiven haft samråd med Utred- ningen om framtida mål 3 inom (N 1999:06). 2Internationella program och initiativ på utbildnings- och ungdomsområdet 2.1Svenska EU Programkontorets nuvarande verksamhet Svenska EU Programkontoret (Programkontoret) arbetar för att under- lätta för dem som vill satsa på utvecklingsprojekt och utbytesverksam- het att få EU-stöd. Verksamheten som startade finansie- ras av svenska staten och EU. Regeringens beslut att skapa en sam- manhållen organisation för att sköta ett flertal EU-program var något relativt nytt. I de flesta andra länder har man i stället valt att bygga upp ett eller flera kontor för varje enskilt program. Utöver EU-programmen ansvarar myndigheten även för några internationella program som lig- ger nära dessa verksamhetsområden. Programkontoret vill erbjuda en dörr in för alla dem som har en idé inom områdena utbildning och kompetensutveckling. Avsikten är att göra det enkelt för kunderna – skolor, högskolor, företag, kommu- ner, myndigheter, organisationer, arbetsmarknadens parter och många andra att komma rätt från början. Genom sin kompetens kring föränd- ringsarbete kan man hjälpa till med att vidareutveckla idéer och för- medla samarbetspartners genom väl utvecklade nätverk i och övriga EU. Detta arbete underlättas av att man förvaltar ett flertal pro- gram, vilket ofta gör det lätt att placera en projektidé där den passar bäst och har störst möjlighet att få EU-stöd. 3URJUDPNRQWRUHW VYDUDU I|U I|OMDQGH YHUNVDPKHWHU ·Sokrates – skol- och vuxenutbildningsprogram EU:s program för samarbete inom utbildningsområdet. Här finns skolprogrammet Comenius, språkprogrammet Lingua, ett program för vuxenutbildning och ett för distansutbildning samt studiebe- söksprogrammet . 14 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY EU:s program för yrkesutbildning och kompetensutveckling i före- tag. Ett studiebesöks- och forskningsprogram för specialister inom yrkesutbildningsområdet. Försöksverksamhet som skall finna nya vägar in på arbetsmarkna- den för bl.a. ungdomar med bristande baskunskaper. Två program inom yrkesutbildning och högre utbildning mellan EU- och . Programkontoret delar ansvaret för dessa program med Högskole- verket. Ett program som gör det möjligt för elever och lärare att vara i en skola i ett annat nordiskt land . Program som gör det möjligt för gymnasieungdomar att studera i en fransk skola. Stöder studie- och yrkesvägledare i deras arbete att informera om studier och praktik utomlands. Ger arbetslösa ungdomar mellan möjlighet att praktise- ra utomlands. Utbytesprojekt som gör det möjligt för arbetslösa ungdomar i Sveri- ge, och att få praktik i varandras hemländer. ·IAESTE (for Technical Experience) Ett internationellt utbytesprogram för blivande civilingenjörer och naturvetare. Programkontoret bistår även länder i , som söker inträde i EU, att delta i EU:s programverksamhet (och ). ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 15 Därutöver svarar Programkontoret för program som kommer att avslu- tas vid utgången av 1999. Initiativ för nya sätt att få fler ungdomar, flyktingar, invandrare och handikappade i arbete samt för att öka jämställdheten i arbetslivet. Initiativ för att utveckla nya sätt att kompetensutveckla anställda, nya ledningsmetoder och nyskapande verksamhet som ger nya jobb. De åtgärder som ingår i dessa båda initiativ kommer att gå upp i det nya gemenskapsinitiativet Equal. Regeringen har ännu inte beslutat om värdmyndighet för Equal. Kompetensutveckling av anställda som går hand i hand med föränd- ringar i arbetsorganisationen och en utveckling av företaget. De åtgärder som ingår i nuvarande Mål 4 kommer att gå upp i det nya utökade Mål 3, vilket kommer att placeras på Arbetsmarknads- styrelsen . Den kvarvarande verksamheten inom Mål 4 kommer därmed att avslutas inom den nya värd- myndigheten. Namnet syftar på en paragraf i stadgan för Europeiska socialfonden. Artikel 6 stöder projekt som kan förnya arbetslivs- och utbildnings- politiken i EU-länderna. Handläggningen av framför allt de transnationella utvecklingspro- grammen och programaktiviteterna är relativt likartad och kan enklast förklaras genom att beskriva en ansökningsomgång/ett projektår som startar med programmens utlysningar. I samband med dessa anordnar Programkontoret olika informationsmöten och deltar i, av andra anord- nade, konferenser för informationsspridning om programmen. tar man emot projektbeskrivningar och idéer samt, i de flesta fall, personliga besök för att utveckla dessa. Man tar emot de färdiga ansökningarna för bedömning och beslut eller lämnar utlåtan- den till . För de mer omfattande transnationella projekten an- ordnas därefter upptaktskonferenser. Handläggarna har också ambitio- nen att försöka avlägga minst ett besök hos projekten för att ge dem handledning och stöd. Därutöver anordnas tematiska projektmöten 16 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY inom och/eller över programgränserna . Man deltar även i tematiskt arbete, initierat av kommissionen, samt i möten mellan kommissionen och deltagarländernas programkontor i . I vissa fall anordnas större konferenser som avslutning på flera projekt inom samma program. I de administrativa uppgifterna ingår också att medverka i framställningen av informationskataloger över godkända projekt samt annat informationsmaterial för att marknadsföra pro- grammen och sprida de resultat som uppnås. Handläggarna bedömer och bereder ansökningar och andra ärenden, som i de flesta fall föreläggs för beslut. Olika grupper, bestående av experter från arbetsmarknadens parter och andra organisationer, anlitas för rådgivande bedömning och urval av projekt och andra aktiviteter. Urvalet av deltagare i praktik- och utbytesprogrammen genomgår en enklare och snabbare berednings- och beslutsprocess genom att alla beslut för dessa program kan fattas av Programkontoret. De transnatio- nella aktiviteterna är dock generellt mera personalkrävande än struktur- fondernas nationella program som t.ex. Mål 4. Programkontoret informerar via nyhetsbrev, hemsida på Internet, samt specialtidningar med projektreportage och tryckta exempelsamlingar med intressanta projekt. har nätverk för informations- spridning byggts upp både nationell och internationellt, i första hand för och . Vidare anordnar kontoret ett stort antal seminarier och konferenser. Programkontoret har 90 anställda fram . Av dessa arbetar 47,5 personer huvudsakligen med administrationen av Mål 4 och 42,5 personer med transnationella utvecklings- och utbytesprogram. Den övervägande delen av de Mål 4-anställda arbetar vid de regionala läns- kontoren. ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 17 1\D DUEHWVXSSJLIWHU Programkontoret får delvis nya arbetsuppgifter . Arbetet med Mål 4 avslutas och det nya utökade Mål 3 kommer att administreras av AMS. Detta innebär dels en koncentration mot utbildningsområdet, dels en betoning av det transnationella och internationella i Programkontoret uppdrag. startar också de nya utbildningsprogrammen och , vilka medför en del nya arbetsuppgifter för Programkontoret. Programkontoret har redan av regeringen i uppdrag att förbereda dessa nya program och att starta implementeringen av dem. Utvecklings- och utbytesprogrammen börjar först nu visa resultat från ett större antal genomförda aktiviteter. Därmed kan arbetet med att sprida dessa resultat ta sin början. En ny fas i Programkontorets verksamhet blir därför ett utökat ar- bete med att sprida dessa erfarenheter och att utnyttja dem för olika typer av rådgivning. Redan då Programkontoret bildades betonades att motiveringarna för ett samlat programkontor var ·att det underlättar för den enskilde kunden att ha ett enda kontor att vända sig till ·att genom administration av flera program på ett enda kontor åstad- komma synergieffekter ·att det blir billigare att ha ett enda samlat programkontor än att byg- ga upp flera mindre enheter ·att det saknades lämplig värdmyndighet för de olika programmen. Statskontorets utvärdering Programkontoret 1998 visade att Program- kontoret levt upp till de ursprungliga motiveringarna. 6WDWVNRQWRUHW EHG|PHU DWW LGpQ DWW VDPOD KXYXGGHOHQ DY GHQ VYHQVND DGPL QLVWUDWLRQHQ DY (8 SURJUDPPHQ L HQ JHPHQVDP RUJDQLVDWLRQ HWW SUR JUDPNRQWRU KDU YDULW ULNWLJ 'HW lU HQ VW\UND DWW VDPEDQGVIXQNWLRQHQ PHG (8 OLJJHU KRV HQ P\QGLJKHW ± ± ± 6YHQVND (8 3URJUDPNRQWRUHW KDU NODUD I|UGHODU JHQRP VLQ VDPPDQ KnOOQD RUJDQLVDWLRQ (Q KXYXGLQULNWQLQJ LQI|U NRPPDQGH SURJUDPSHULRG L (8 lU DWW PLQVND DQWDOHW PnO JHPHQVNDSVLQLWLDWLY RFK SURJUDP RFK DWW XSSQn HQ VWDUNDUH LQWHJUHULQJ DY XWELOGQLQJVLQULNWDGH RFK DUEHWVPDUN QDGVLQULNWDGH SURJUDP )OHUD DQGUD OlQGHU RFK NRPPLVVLRQHQ XSSIDWWDU GHQ RUJDQLVDWLRQ VRP WLOOlPSDV L 6YHULJH VRP HQ IUDPWLGD P|MOLJ PRGHOO 18 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY (för utbildning och kompetensutveckling – En utvärdering, Statskontoret 1998:30) Mervärdeseffekter uppstår emellertid inte enbart för att flera likartade verksamheter lokaliseras till en och samma organisation. Men med denna grundförutsättning kan dessa uppstå genom aktivt arbete och en organisation av arbetet som möjliggör en korsbefruktning av olika pro- gram och aktiviteter. (Omfattningen av synergieffekter mellan olika program, mål och initiativ. Särskild redovisning enligt regleringsbrev för , Programkontoret, Dnr 9497–1999.) ·Intresset för att utveckla skola och arbetsliv med EU-stöd har varit mycket stort. Programkontoret behandlade ca 30 000 ansökningar om deltagande i EU-projekt. Den övervägande delen av ansökning- arna kom från små- och medelstora företag inom ramen för Mål 4. ·Närmare 295 000 personer, varav en stor andel i med 260 000 anställda, var involverade i de EU:s utvecklingsprojekt, ut- byten och övriga, icke EU-program som Programkontoret svarar för. ·Ca 24 500 personer deltog aktivt i utbildningsprogrammen och , ca 5 300 i gemenskapsinitiativen Adapt och Employment och 4 000 i övriga program. ·Programkontoret tog emot över 100 000 telefonsamtal från anställ- da, företag, organisationer, skolor och många andra som var intres- serade att delta i projekt med EU-stöd. ·Programkontoret sände ut ca 200 000 broschyrer, faktablad och an- nat informationsmaterial. gick ut till 2 000 prenume- ranter . distribueras nyhetsbrevet via e-post. Hemsidan på Internet besöktes av 72 000 personer. Talsvars- servicen utnyttjades av över 2 000 personer. ·Programkontorets program och projekt beskrevs i 2 300 tidnings- artiklar i dagspress och fackpress. ·Programkontoret ordnade och deltog i hundratals seminarier, konfe- renser, informationsmöten och mässor för att inspirera andra att va- ra med i EU-samarbete och för att sprida resultat av utvecklingsar- betet i EU-projekten. ·Programkontoret förstärkte sina nätverk på regional, nationell och EU-nivå. ·Programkontoret fick två nya uppdrag: Utveckling av Breaking Barriers, ett utbytesprogram som gör det möjligt för arbetslösa ungdomar i , och att få praktik i varandras hemländer samt försöksverksamhet med Second Chance ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 19 School som skall finna nya vägar in på arbetsmarknaden för bl.a. ungdomar med bristande baskunskaper. 2.2Program och initiativ som ingår i kommitténs översyn är EU:s samlade europeiska utbildningsprogram. Det syftar till att främja den europeiska dimensionen och förbättra utbildningens kvalitet som det uppmuntrar samarbetet mellan medverkande länder. kompletterar medlemsstaternas åtgärder som medlemsstaternas ansvar för och suveränitet över sina egna utbild- ningssystem respekteras. Programmet som startade samarbetar med i syfte att främja ett livslångt lärande på natio- nell och europeisk nivå. kommer att avlösas av som skall löpa (2000–2006). är den del av som berör högre utbildning. Pro- grammet innehåller två åtgärder, GHOV HNRQRPLVNW VW|G I|U DWW IUlPMD HQ HXURSHLVN GLPHQVLRQ YLG XQLYHUVLWHW RFK K|JVNRORU VRP RPIDWWDU JH PHQVDP NXUVXWYHFNOLQJ OlUDUXWE\WH RUJDQLVHUDQGH DY VWXGHQWXWE\WH (XURSHDQ &UHGLW 7UDQVIHU 6\VWHP P P GHOV VWLSHQGLHU I|U U|UOLJKHW I|U VWXGHQWHU VRP |QVNDU I|UOlJJD HQ GHO DY VLQD VWXGLHU L DQQDW GHOWDJDQ Medlen för åtgärd 1 sänds från kommissionen direkt till uni- versitet och högskolor, medan medlen för åtgärd 2 fördelas av de na- kontoren till universitet och högskolor i enlighet med den na- plan som skall godkännas av kommissionen. Planer finns på att överföra ansvaret för fördelning av medel för lärarutbyte till de natio- nella kontoren på samma sätt som medlen för studentutbyte under åt- gärd 2. Administrerande myndighet är . I uppdraget att vara nationell koordinerande myndighet ingår att svara för programmets genomförande i och policy för fördelning av medel till univer- sitet och högskolor samt uppgifter som samordning, rådgivning och utveckling av programmet. Uppdraget innefattar även kontakter med de nationella kontoren i andra länder och kommissionen bl.a. i form av möten och rapportering om verksamhetens resultat. 20 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY Programmet är öppet för samtliga universitet och högskolor inom ut- bildningssystemet, samtliga ämnen och samtliga nivåer upp till dok- torsexamen. eller högskola erhåller (inom åtgärd 1) ett ekonomiskt stöd inom ramen för universitets- och högskoleavtal. Inom åtgärd 2 utses studenterna av sändande universitet/högskola, liksom lärarna utses inom åtgärd 1. Studentutbytet ska vara mellan och minimibeloppet ska enligt reglerna vara . De tilldelade medlen skulle inte räcka till för att ge detta minimibelopp om lärosätena hade en högre utnyttjandegrad än de de har . Med anledning av att svenska studenter har tillgång till studiemedel har i den nationella planen förklarat att vi hellre ger mindre belopp till många studenter än större belopp till färre studenter. 9HUNVDPKHWVPHGHO – Medlen /studentstipendier upp- gick till och uppgår /2000 till 16 405 097 $GPLQLVWUDWLYD PHGHO – Inom programmet finns inga EU-medel av- satta för nationell administration. omkostnader för var , exkl. utrustning och lokaler . genererade intäkter på genom kon- ferensavgifter. Lönekostnader var , inkl. lönebikost- nader. Administrationen av på har krävt 2,25 hand- läggartjänster. En 0,75 assistenttjänst (gemensam för samtliga pro- gram). Universitet och högskolor i har Sokratesansvariga, vilka Hög- skoleverket kontinuerligt informerar. Informationen ges till stor del i elektronisk form, t.ex. genom e-post och den egna hemsidan, samt vid konferenser. Information om programmet lämnas också till andra intressenter i samhället. ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 21 har utvecklats på ett mycket gynnsamt sätt , från att vara ett studentutbytesprogram, till en angelägenhet för många olika människor på olika nivåer inom universitet och hög- skolor. Det har blivit en nödvändighet för alla högskolor att vara med, även om administrationen är krävande och medlen begränsade. Det är också tydligare nu att kan innebära en kvalitetshöjning och kvalitetsmätning för lärosätena och påverka deras kontakter med uni- versitet i alla andra europeiska länder. Erasmusdelen av kommer att innehålla en ökad decentrali- sering av besluten. Fördelning av medel för lärarutbyte och ansökning- ar om förberedande besök kommer att läggas ut på de nationella konto- ren. Framtiden för är gynnsam, trots att man får räkna med vis- sa neddragningar i ekonomin för . Arbete pågår med att rätta till de byråkratiska hindren och få till stånd en effektivisering av pro- grammet. Men både på europeisk och nationell nivå är det viktigt att det nationella kontoret för fungerar på ett bra sätt, med goda kontakter med universiteten och högskolorna och goda kunskaper om högskoleutbildningens villkor. Tempus är ett EU-program vars främsta syfte är att stärka den högre utbildningen i . Tempus är högskoledelen av programmen Phare och Tacis, vilka är EU:s övergripande program för ekonomisk och social återuppb yggnad av de central- och östeuropeiska länderna (Phare) och ekonomisk reformering och återhämtning i de f.d. och (Tacis). Programmet antogs av 1990.