sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — Beräk- ningsunderlag skall således fastställas även för de pensionärer som är bosatta utomlands och som är skattskyldiga enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Effekten härav redovisar vi i avsnitt 8.8. Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 113 I de följande avsnitten kommer vi att närmare redogöra för vilka pensionsinkomster som skall ingå i beräkningsunderlaget och hur dessa skall beräknas. Vårt förslag: För varje pensionsberättigad skall fastställas ett be- räkningsunderlag. Den övergångsvisa garantipensionen innebär i princip att den pen- sionsberättigade skall kompenseras för att SGA slopas. För varje pen- sionsberättigad måste ett beräkningsunderlag fastställas för att få fram de koefficienter som behövs för att översätta SGA till en pensionsför- mån. Därigenom kan också avgöras om han eller hon är berättigad till övergångsvis garantipension. Enligt dagens SGA-regler är det storleken på den sammanlagda pensionsinkomsten som den pensionsberättigade uppbär som avgör storleken på SGA. På grund härav måste i beräk- ningsunderlaget, förutom ett belopp motsvarande den bosättningsbase- rade folkpensionen och pensionstillskottet, även ingå sådan inkomst- relaterad ålderspension som påverkar SGA. Eftersom den pensionsbe- rättigade i alla situationer skall ersättas för den bosättningsbaserade folkpensionen, till den del den inte utges i form av tilläggspension, och det pensionstillskott som han eller hon med stöd av dagens regler skulle haft rätt till, kommer beräkningsunderlaget även att utgöra grunden för beräkning av bosättningstillägget. I avsnitt 8 föreslår vi att gränsen för rätt till övergångsvis garanti- pension skall ligga vid en samlad pensionsinkomst om högst 3,0867 prisbasbelopp för en ensamstående och 2,709 prisbasbelopp för en som är gift. Dessa tal är beräknade utifrån den pensionsinkomstnivå, där det vanliga grundavdraget är lika förmånligt eller förmånligare för den pensionsberättigade än SGA. Om den pensionsberättigades pensionsin- komster som ingår i beräkningsunderlaget överstiger dessa gränser, skall någon uppräkning av uppburen ålderspensionen inte ske. Den pensionsberättigade har dock i vissa fall rätt till bosättningstillägg, även om beräkningsunderlaget överstiger taket för rätt till övergångsvis garantipension. Ett beräkningsunderlag skall fastställas för alla som vid omlägg- ningen uppbär ålderspension. Detta gäller oavsett om uttaget utgörs av hel 65-års pension, helt eller delvis förtida uttag, partiellt 65-års uttag eller om den pensionsberättigade är bosatt utomlands. Dessutom skall ett beräkningsunderlag fastställas för de personer som är födda 114 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension eller tidigare men som vid omläggningen ännu inte uppbär ålderspension. För de sistnämnda skall beräkningsunderlaget fastställas för ansökan om ålderspension. 7.3Tilläggspension i form av ålderspension eller änkepension Vårt förslag: I beräkningsunderlaget skall ingå den tilläggspension som den pensionsberättigade har rätt till enligt 6 kap. I beräkningsunderlaget skall också ingå den tilläggspension i form av änkepension som den pensionsberättigade har rätt till enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL. Tilläggspension i form av ålderspension En pensionär vars inkomstrelaterade ålderspension är så hög att det vanliga grundavdraget är förmånligare än eller lika förmånligt som SGA föreslås inte vara berättigad till övergångsvis garantipension. Därför måste tilläggspensionen ingå i beräkningsunderlaget. Tilläggspensionen måste också ingå i beräkningsunderlaget, för att den pensionsberättigade genom uppräkningen skall ges kompensation för det SGA som han eller hon är eller skulle ha varit berättigad till enligt dagens regler. Genom detta vårt förslag kommer tilläggspensionen att påverka storleken av den övergångsvisa garantipensionen på motsvarande sätt som den påverkar SGA. Det skall också noteras att ATP alltjämt kommer att påverka rätten till och storleken av det belopp som avser att motsvara pensionstillskottet och som också skall ingå i beräknings- underlaget (se avsnitt 7.4.1). Som framgår av avsnitt 5 utges efter inte bara den tilläggspension som fastställs enligt reglerna i AFL om tilläggspension, dvs. av produkten av det för året gällande prisbasbeloppet och medeltalet av de pensionspoäng som tjänats in av den pensionsbe- rättigade. Som tilläggspension kommer även att utges ett folkpensions- tillägg. Denna del av tilläggspensionen utges i form av 30-dels beräknad folkpension. Som redovisats i avsnitt 5 beräknas folkpen- sionstillägget och den 30-dels beräknade folkpensionen delvis på olika sätt. Vid fastställande av tilläggspension beaktas endast de år för vilka pensionspoäng faktisk fastställts, medan vid beräkning av folkpensionen likställs vissa år med år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng. För att inga pensionsberättigade skall förlora på omläggningen, genom att de Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 115 kan tillgodoräkna sig pensionspoäng som de enligt reglerna för folkpension skulle ha fått tillgodoräkna sig, har vi föreslagit att för en pensionsberättigad som är född eller tidigare skall vid beräkning och fastställande av folkpensionstillägget även dessa med ATP-år likställda år beaktas. Tilläggspension i form av änkepension trädde nya regler om efterlevandepension i kraft. Genom den reformen infördes nya former av efterlevandepensioner som kom att benämnas omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och barnpension och den tidigare änkepensionen avskaffades. I samband därmed infördes emellertid om- fattande övergångsbestämmelser för änkepensionen som innebär att änkepension enligt äldre regler kan utges och även nybeviljas . Övergångsbestämmelserna till den del dessa berör personer födda eller tidigare innebär i korthet att vissa änkor inte alls omfattas av de nya efterlevandepensionsreglerna, medan andra i vissa situationer till en viss del får änkepensionen beräknad efter äldre regler och en viss del efter de nya bestämmelserna om efterlevandepension m.m. För kvinnor som är födda samordnas ATP i form av änkepension med egen ATP i form av ålderspension. Samordningen går i princip till så att änkepensionen minskas med beloppet för ålderspensionen, dvs. änkepensionen betalas bara ut i den mån den överstiger kvinnans egen ålderspension. Det finns emellertid en garantiregel som innebär att kvinnan alltid har rätt till en sammanlagd pension som motsvarar viss andel av summan av kvinnans egen och mannens beräknade ålderspension. Även änkepension från ATP ingår i de pensionsinkomster som på- verkar storleken av SGA. Därför skall den änkepension som den enskilda har rätt till ingå i beräkningsunderlaget. beslöt regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att bl. a. se över reglerna om efterlevandepension och an- passa dem till det reformerade ålderspensionssystemet. Efterlevande- pensionsutredningen överlämnade sitt förslag till regeringen , SOU 1998:120 Efterlevandepension – En anpassning till det re- formerade ålderspensionssystemet. I sitt förslag till ett till det reformerade ålderspensionssystemet an- passat efterlevandeskydd har föreslagit att den övergångsvis utgivna änkepensionen i form av tilläggspension även framöver skall utges. Änkepensionen förslås alltjämt beräknas på 116 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension grundval av mannens intjänade ATP-poäng. Detta föreslås gälla såväl för de kvinnor som vid ikraftträdandet av det nya efter- levandepensionssystemet () redan fått änkepension beviljad som för dem som nybeviljas änkepension från ATP. Om den avlidne är född eller tidigare, föreslås änkepensionen beräknas på grundval av den avlidnes ATP-poäng, eftersom dessa alltjämt kom- mer att registreras. För män som är födda därefter kommer ATP-poäng på grund av det reformerade ålderspensionssystemet bara att registreras t.o.m. , varför underlaget för beräkningen föreslås vara de fak- tiskt fastställda pensionspoängen. För tid därefter skall det göras en antagandeberäkning liknande den som gäller om mannen hade er- hållit hel förtidspension. En sådan antagandeberäkning kommer därför att bli aktuell endast i de fall, då mannen varit gift med en kvinna som är född eller tidigare. För kvinnor som är födda därefter föreslås liksom att endast mannens intjänade ATP-poäng t.o.m. skall påverka änkepensionen. Änkepension från tilläggspensionen beräknas på grundval av inkomster som överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. För inkomster där- under har änkan kompenserats genom änkefolkpension. Änkefolkpen- sionen utgörs av av prisbasbeloppet och utges antingen i förhållande till den avlidnes tillgodoräknade bosättningstid eller i för- hållande till den avlidnes tillgodoräknade poängår. Eftersom tanken är att folkpension inte längre skall utges, påverkar detta även änkepensio- nen. För att även änkor skall kompenseras för mannens inkomster under ett prisbasbelopp, föreslår att även inom änkepensionssystemet skall denna del av änkepensionen utgöra tilläggspension. Denna kompensation föreslås enligt huvudregeln beräknas i förhållande till den avlidnes tillgodoräknande poängår, men om den avlidne har en bättre bosättningskvot skall kompensationen i stället utges i 40-delar. Denna del av tilläggspensionen, som kan jäm- föras med folkpensionstillägget, föreslås utges fram till dess att änkan fyller . Folkpension i form av änkepension och pensionstillskott till efter- levandepension föreslås inte utges efter utgången av . Även inom änkepensioneringen föreslås därför ett grundskydd. Reglerna för änkegarantipension har konstruerats med garantipensionsmodellen för personer födda eller senare som förebild. Änkegarantipensionen föreslås beräknas utifrån en basnivå om 2,04 prisbasbelopp som minskas med inkomstrelaterad änkepension. Enligt Efterlevandepen- sionsutredningens förslag skall änkegarantipensionen endast utges till kvinnor födda och fram till dess att de fyller . Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 117 Det av lämnade föreslaget är föremål för remissbehandling, varefter den fortsatta beredningen kommer att ske inom . I vårt betänkande föreslår vi konsekvent att redan beviljad pensions- förmån inte skall ändras. Vi föreslår inte heller några särregler för de personer som först efter omläggningen kommer att ansöka om ålders- pension. Vi föreslår därför att den tilläggspension i form av änkepension som utges till kvinnan enligt de gällande övergångsbestämmelserna skall ingå i hennes beräkningsunderlag. Som ovan nämnts föreslår att en kvinna som uppbär tilläggspension i form av änkepension genom ett tillägg skall kompenseras för den folkpension i form av änkepension som utges enligt gällande regler. Vidare skall en kvinna också kunna uppbära änkegarantipension. Tillägget för folkpensionen föreslås beräknas i 30-delar, men om det är förmånligare för kvinnan kan en 40- dels beräkning ske. Enligt lämnade förslag skall såväl tillägget som garantipensionen utges t.o.m. det att kvinnan fyller . Detta föreslås gälla även om kvinnan gör förtida uttag av sin ålderspension. En av anledningarna till att tillägget och änkegarantipensionen utges trots förtida uttag av ålderspensionen är att en kvinna som är född eller senare inte kan begära uttag av garantipension förrän hon fyller . En kvinna som är född eller tidigare skall dock enligt vårt förslag kunna ta ut övergångsvis garantipension före 65-års månaden. Som nämnts i avsnitt 5 skall den övergångsvisa garantipensionen ersätta den pensionsberättigade för den bosättningsbaserade folkpensionen, och den 30-dels beräknade folkpensionen skall utges i form av tilläggspension. Enligt de gällande reglerna kan en kvinna inte uppbära både folkpension i form av ålderspension och i form av änkepension. Med en tillämpning av det förslag som Efter- levandepensionsutredningen lämnat skulle en kvinna som är född eller tidigare vid förtida uttag av sin ålderspension få kompensation dels för sin egna folkpension, dels för sin folkpension i form av änkepension. Dessutom skulle hon kunna få änkegarantipension. Hon skulle således bli överkompenserad. Hur denna fråga skall lösas lämnar vi dock inget förslag till utan vi överlämnar det till den fortsatta bered- ningen. Det skall i detta sammanhang noteras att, om en kvinna som är född blir änka efter en man som är född , reglerna som föreslås om antagandeberäkning för änkepension måste även gälla för beräkningen av änkepension enligt de gällande övergångsbe- stämmelserna. ATP- poäng kommer inte att fastställas för mannen . 118 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 7.4Dagens grundtrygghet i form av folkpension och pensionstillskott Vårt förslag: I beräkningsunderlaget skall ingå ett belopp motsva- rande den folkpension som den pensionsberättigade vid omläggningen uppbär eller för ansökan om ålderspension skulle varit berättigad till enligt bestämmelserna i 5 kap. AFL, till den del detta inte utges i form av tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 2 punkt LIP. I beräkningsunderlaget skall också ingå ett belopp motsvarande det pensionstillskott som den pensionsberättigade vid omläggningen uppbär eller för ansökan om ålderspension skulle varit berättigad till enligt lagen om pensionstillskott. Den 30-dels beräknade folkpensionen kommer att utges i form av tilläggspension. Genom det av oss föreslagna sättet att beräkna detta tillägg, kommer alla pensionsberättigade som är födda eller tidigare att kompenseras för den ATP-baserade folkpensionen genom tilläggspension. Tilläggspensionen inklusive folk- pensionstillägget skall ingå i beräkningsunderlaget. I beräkningsunderlaget skall dessutom ingå ett belopp motsvarande den folkpension som beräknas på grundval av bosättningstiden, men endast till den del folkpensionsbeloppet inte ingår som en del i tilläggs- pensionen. Om den pensionsberättigade genom tilläggspensionen erhåller ett oreducerat folkpensionstillägg, grundat med tillgodoräknade pensionspoäng eller därmed likställda år, skall något belopp mot- svarande den bosättningsbaserade folkpensionen inte ingå i beräknings- underlaget. För en pensionsberättigad som kan tillgodoräkna sig 15 ATP-år eller därmed likställda år och 40 bosättningsår, skall däremot i hans eller hennes beräkningsunderlag också ligga ett folkpensionsbelopp motsvarande (40/40-15/30) eller 20/40. Som framgår av avsnitt 8 skall, efter det att beräkningsunderlaget räknats upp på visst sätt, den inkomstrelaterade pensionen som har in- gått i beräkningsunderlaget dras av. Det som återstår är den övergångs- visa garantipensionen. Eftersom även folkpensionstillägget som mot- svarar dagens ATP-baserade folkpension skall dras av, kommer endast den bosättningsbaserade folkpensionen att ersättas av övergångsvis ga- rantipension. Härigenom kan den övergångsvisa garantipensionen sägas vara bosättningsbaserad på motsvarande sätt som gäller för garantipen- sionen. Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 119 Till folkpension i form av bl.a. ålderspension utges pensionstill- skott till pensionsberättigade bosatta i . Hur pensionstillskottet beräknas redovisar vi i avsnitt 3.1. Det sammanlagda beloppet av oreducerad folkpension och fullt pen- sionstillskott om 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp motsvarar stor- leken på SGA i oreducerat skick. I princip skall all den pension som den pensionsberättigade uppbär vid omläggningen eller för ansökan om ålderspension skulle haft rätt till med tillämpning av dagens regler, och som också på- verkar storleken av SGA, ingå i beräkningsunderlaget. Den del av dagens grundtrygghet som utges i form av pensionstillskott skall också ersättas av den övergångsvisa garantipensionen eller av bosättnings- tillägget. För den som vid omläggningen till övergångsvis garantipension redan uppbär pensionstillskott skall således i beräkningsunderlaget ingå ett belopp som motsvarar utgående pensionstillskott. För den som först efter ikraftträdandet ansöker om ålderspension och för den som tidigare gjort partiellt uttag av ålderspension och senare ändrar uttaget av sin ålders- pension skall i beräkningsunderlaget ingå ett belopp som motsvarar det pensionstillskott som han eller hon skulle ha fått om dagens regler alltjämt skulle ha tillämpats. Det belopp som avser att motsvara pensionstillskottet skall alltså be- räknas enligt lagen om pensionstillskott i dess lydelse före , varför storleken av detta belopp kommer att påverkas av den ATP och den utländska pension som den pensionsberättigade har rätt till. Denna samordning skall göras före det att beloppet som skall ersätta pensionstillskottet läggs till beräkningsunderlaget. Hur den utländska pensionen med beaktande av EG-rättsliga regler påverkar pensions- tillskottet redovisar vi i avsnitt 14. Som sagts ovan kommer den inkomstbaserade folkpensionen att utges i form av tilläggspension enligt 6 kap. 2 § LIP. Eftersom pen- sionstillskottet enligt nu gällande regler endast minskas av den ATP som utges enligt AFL, kommer samordningen även fortsättningsvis att ske endast med hänsyn tagen till den ATP som skulle ha utgetts enligt reglerna i AFL, dvs. pensionstillskottet skall minskas endast med den tilläggspension som utges enligt 6 kap. 2 § 1 punkten LIP. 120 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension Särskilt om försäkringstid för beräkning av det bosättningsbaserade folkpensionsbeloppet och beloppet för pensionstillskott Huvudregeln om vad som vid fastställande av den bosättningsbaserade folkpensionen skall räknas som bosättningstid återfinns i 5 kap. 6 § första stycket a) AFL och innebär att som bosättningstid räknas tid då en person har varit folkbokförd i enligt folkbokföringslagen. Regeln tar sikte på dem som faktiskt är bosatta i . Undantag gäller för diplomatisk personal om de inte är svenska medborgare eller var bosatta i innan de anställdes vid den utländska beskickningen. Vid sidan om huvudregeln finns kompletterande regler för vad som skall tillgodoräknas som bosättningstid i . Vilka dessa är redovisas i avsnitt 3. I princip all den bosättningstid som de pensionsberättigade som om- fattas av den övergångsvisa garantipensionen kan tillgodoräknas är hänförlig till tid före ikraftträdandet. De yngsta som omfattas av den övergångsvisa garantipensionen kommer att vid ett ikraftträdande fylla . Vi har inte sett det möjligt eller önskvärt att ändra dessa regler utan att frångå principen att ingen pensionsberättigad skall få sin nettopension sänkt. Mot denna bakgrund bör den försäkringstid som kan tillgodoräknas som bosättningstid gälla för samtliga per- soner som är födda eller tidigare, vare sig de vid ikraftträdandet redan uppbär ålderspension eller inte. Vi föreslår att nuvarande regler för bosättningstid skall beaktas vid fastställande av det folkpen- sionsbelopp som skall ingå i beräkningsunderlaget. För ett oreducerat folkpensionsbelopp skall den pensionsberättigade således kunna tillgo- doräkna sig minst 40 bosättningsår. Denna tid skulle kunna tjänas in i fr.o.m. det år den pensionsberättigade fyller t.o.m. det år han eller hon fyller , eller t.o.m. året före det år den pensionsberättigade avled. Bosättningstiden skulle sättas ned till hela antal år. Enligt nuvarande regler för folkpension i form av ålderspension finns vissa särbestämmelser för beräkning av bosättningstid för dem som före den månad då de fyllde har haft hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension (AFL 5 kap. 8 §). Folkpension i form av förtidspension och folkpension i form av efterlevandepension beräknas liksom folkpension i form av ålderspension i förhållande till antalet tillgodoräknade bosättningsår. Bosättningstid för förtidspension tillgodoräknas dels för tiden från och med det år då den pensions- berättigade fyllde till och med året före pensionsfallet, dels för tiden därefter fram till och med det år då den pensionsberättigade uppnår . Den senare perioden (den framtida bosättningstiden) beräknas endast under vissa förutsättningar och då enligt särskilda regler. Motsvarande gäller för efterlevandepension, dock att det är den Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 121 avlidnes bosättningstid som beräknas. Särbestämmelserna vid tillgodoräknande av bosättningstid för den som övergår från att uppbära förtidspension eller efterlevandepension till att uppbära ålderspension, innebär att han eller hon som bosättningstid, i stället för den tid som skall tillgodoräknas för ålderspensionsändamål, får tillgodoräkna sig som legat till grund för beräkning av förtidspensionen, respektive det antal år som den avlidne kan tillgodoräknas i bo- sättningstid om detta är förmånligare. Syftet med bestämmelserna är att den utgående pensionen inte skall minskas på grund av ändrad andels- beräkning. Denna s.k. överledanderegeln i 5 kap. 8 § AFL gäller även för kvinnor som är födda eller tidigare och som uppbär änke- pension med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL (punkten 7 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL. har föreslagit att överledandereg- lerna skall upphöra för framtiden. Emellertid föreslår utredningen att reglerna alltjämt skall gälla för efterlevande som är födda eller tidigare och som uppbär antingen folkpension i form av hel särskild efterlevandepension eller i form av änkepension. Detsamma föreslås gälla för en efterlevande som vid ikraftträdandet av de reformerade efterlevandepensionsreglerna uppbär folkpension som beräknats med stöd av överledanderegeln. I vårt betänkande föreslår vi konsekvent att redan beviljad pensions- förmån inte skall ändras. Vi föreslår inte heller några särregler för de personer som först efter omläggningen kommer att ansöka om ålders- pension. Vi föreslår därför att även de ovan nämnda överledandereglerna i AFL jämte övergångsbestämmelser fortsättningsvis skall gälla vid fastställande av den bosättningsbaserade folkpensionen som skall ingå i beräkningsunderlaget. Vårt förslag stämmer i huvudsak överens med de förslag som lämnat i detta avseende. Skillnaden är dock att vi föreslår att regeln även skall tillämpas för personer som är födda eller tidigare och som först efter omläggningen beviljas särskild efterlevandepensionen eller änkepension. Det skall noteras att särskild efterlevandepension inte kan utges efter det att den pensionsberättigade fyllt , varför överledanderegeln i denna situation endast kan komma att tillämpas under maximalt . finns även en annan särbestämmelse om vad som skall gälla i fråga om bosättningstid för dem som är födda eller tidigare. Den nämnda bestämmelsen återfinns i punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL. Bestämmelsen, som behandlats närmare i avsnitt 3, innebär att en pensionsberättigad som har varit bosatt i men minst sammanlagt får tillgodoräknas en oreducerad folkpension som anses grundad på 40 års 122 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension bosättningstid, även om den pensionsberättigade inte varit bosatt här under hela . Vi föreslår att även denna bestämmelse alltjämt skall gälla vid beräkning av det bosättningsbaserade folkpensions- beloppet. I och med denna regel kommer beräkningsunderlaget att be- höva ändras även efter ikraftträdandet av den övergångsvisa garantipen- sionen. Detta återkommer vi till nedan. Vad som ovan sagts skall även gälla som tillgodoräknande av för- säkringstid vid fastställande av det belopp som skall ersätta pensions- tillskottet. Enligt dagens regler om pensionstillskott utges pensions- tillskottet också på grundval av antal år med tillgodoräknade ATP- poäng. Om den pensionsberättigade kan tillgodoräknas en bättre folk- pension, om den beräknas på grundval av antalet tillgodoräknade poäng- år, utges alltså pensionstillskottet på grundval av samma antal år som folkpensionen har beräknats på.