sou · GNB3104 · 2000-01-01 00:00:00 — Utlämnande av uppgifter från polisregister vid registerkontroll får 1. för säkerhetsklass 1 eller 1. för säkerhetsklass 1 eller 2: varje uppgift som finns till- 2: varje uppgift som finns till- gänglig i polisregister om den gänglig i polisregister om den kontrollerade och, om det är kontrollerade och, om det är om make eller sambo, och om make eller sambo som avses i 1 § sambolagen (1987:232), och 2. för säkerhetsklass 3: uppgifter om den kontrollerade i person- och belastningsregistret, misstankeregistret, och upp gifter som annars behandlas hos . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid taxeringar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid taxeringar att 3 § skall ha följande lydelse. Skattereduktion medges endast om 1. den skattskyldige ägde fastigheten och om han eller hon var bosatt på fastigheten och är bosatt där vid utgången av året före taxeringsåret eller om eller sambo som avses i 1 § skattskyldige efter dennes död arv, testamente eller bodel- skattskyldige efter dennes död ning med anledning av döds- arv, testamente eller bodel- övrigt är sådana att den ning med anledning av döds- övrigt är sådana att den eller hon ägt fastigheten den 1 eller hon ägt fastigheten den 1 dödsbo om den döde ägde dödsbo om den döde ägde efterlevande make eller sambo är bosatt där vid utgången av året enligt första stycket är bosatt där vid utgången av året före förhålland ena i övrigt är sådana taxeringsåret och förhållandena i övrigt är sådana att den omfattas av bestämmelserna om han eller hon ägt fastigheten den bestämmelserna om han eller hon Den skattskyldige anses bosatt på den fastighet där han eller hon rätteligen skall vara folkbokförd. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i vallagen (1997:157) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (1997:157) att 10 kap. 10 § skall ha följande lydelse. Innan ett ytterkuvert för budröst tas emot skall valförrättaren kontrollera att väljaren ·enligt röstlängden har rösträtt i ett val, ·inte redan har röstat i valet, ·på ytterkuvertet skriftligen försäkrat på heder och samvete att väljaren själv gjort i ordning valkuvert och lagt dem i ytterkuvertet i budets och vittnets närvaro och att väljaren på grund av funktionshinder, sjukdom eller hög ålder inte kan komma personligen för att rösta i vallokalen eller någon annan röstningslokal, och ·på ytterkuvertet intygat att valkuvert inte gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet enligt 14 kap. 11 §. Valförrättaren skall också kontrollera att ·ytterkuvertet är igenklistrat, ·budet och vittnet på ytterkuvertet skriftligen intygat att väljaren själv har skrivit under försäkran och att de inte känner till något som gör att innehållet i försäkran inte är riktigt, ·budet antingen är väljarens make, sambo , barn, barnbarn, makes barn, sambos barn, fader, moder eller syskon, eller är en person som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt ger väljaren vård av mera varaktigt slag eller på ett annat sätt brukar hjälpa väljaren i personliga angelägenheter, ·vittnet inte är väljarens make, barn, sambo , makes barn eller sambos barn, ·budet inte är vittne, ·budet skrivit sitt namn, sitt personnummer och sin adress på ytterkuvertet, och ·budet och vittnet har fyllt . Med sambor avses i denna lag två per soner som bor till- sammans under för håll anden som anges i 1 § andra stycket sambolagen (1987:232). Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1997:159) om brevrös tning i vissa fall Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall att 4 § skall ha följande lydelse. Ett vittne skall ha fyllt . Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vittne. Detsamma gäller sambo eller sambons barn. Ett vittne skall ha fyllt . Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vittne. Detsamma gäller sambo som avses i 1 § andra stycket sambo- lagen (1987:232) eller sådan sambos barn. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslö shetsförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:238) om arbets löshetsför- säkring att 16 § skall ha följande lydelse. När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte den tid då den sökande varit hindrad att arbeta på grund av 2.avslutad heltidsutbildning som den sökande har avslutat efter fyllda eller som har föregåtts av sammanhängande för värvsarb- ete på heltid , 3.tvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, 4.frihetsberövande på kriminalvårdens område, 5.vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen, 6.beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472) eller livsmedelslagen (1971:511) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av livsmedelslagen, eller 7. utlandsvistelse till följd av att den sökande följt med sin make eller maka vid dennes arbete i utlandet under förut- sättning att makens eller mak- ans arbetsgivare har sitt säte i och att lönen utbeta- las från , varvid med make eller maka jämställs person med vilken den sök- ande sammanbor under för- hållanden som liknar makars. 7. utlandsvistelse till följd av att den sökande följt med sin make eller maka vid dennes arbete i utlandet under förut- sättning att makens eller mak- ans arbetsgivare har sitt säte i och att lönen utbeta- las från , varvid med make eller maka jämställs person med vilken den sök- ande sammanbor under för- hållanden som anges i 1 § andra stycket sambolagen (1987:232). Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslö shetskassor Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:239) om arbets löshetskas- sor att 74 § skall ha följande lydelse. 2.ha en förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 3.vara i konkurs, 4.vara underkastad näringsförbud, 5.vara styrelseledamot eller kassaföreståndare i arbets löshetskassan eller hjälpa till vid kassans bokföring eller medelsförvaltning eller kontrollen över den, 6.vara anställd hos arbetslöshetskassan, eller 7. vara gift eller sambo med en person som avses i 5, sys- kon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till en sådan person, eller besvågrad med en sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon. 7. vara gift eller sambo enligt 1 § andra stycket sambolagen (1987:232) med en person som avses i 5, syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till en sådan person, eller besvågrad med en sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon. Denna lag träder i kraft . Förordning om ändr ing i studiestöds - förordningen (1973:418) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödsförordningen (1973:418) att 1 kap. 3 § skall ha följande lydelse. får meddela föreskrifter om de föru tsättningar som skall finnas för att utländska medborgare som avses i 1 kap. 8 § studiestödslagen (1973:349) och deras makar, sambor och barn skall jämställas med svenska medborgare i fråga om studiestöd enligt studiestödslagen. får meddela föreskrifter om de föru tsättningar som skall finnas för att utländska medborgare som avses i 1 kap. 8 § studiestödslagen (1973:349) och deras makar, sambor som avses i 1 § andra stycket sambolagen (1987:232) och barn skall jämställas med svenska medborgare i fråga om studiestöd enligt studiestödslagen. Denna förordning träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1984:890) om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1984:890) om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land att 4 § skall ha följande lydelse. Bidrag får även ges till make eller maka samt barn till den som har rätt till bidrag. Om det finns särskilda skäl, får bidrag lämnas även till annan anhörig eller sambo som lever i hushållsgemenskap med utlän- ningen i . Bidrag får även ges till make eller maka samt barn till den som har rätt till bidrag. Om det finns särskilda skäl, får bidrag lämnas även till annan anhörig eller sambo som avses i 1 § andra stycket sambolagen (1987:232) som lever i hushålls- gemenskap med utlänningen i . Denna förordning träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till att 2 § skall ha följande lydelse. Bidrag får lämnas till resa för anhörig som har sammanlevt med flyktingen utanför och som är 1.make eller maka eller ogift barn , 2.förälder eller syskon till den som är minderårigt barn, om det med hänsyn till barnets behov föreligger särskilda skäl, eller 3. annan person som under 3. annan person som under liknande former har samman- med flyktingen under för håll- levt med flyktingen. anden som anges i 1 § andra (1987:232). Om det finns synnerliga skäl, får bidrag lämnas även för andra anhöriga än som avses i första stycket. Bidrag får dock inte lämnas, om den anhörige med stöd av särskilt regeringsbeslut om överföring av vissa flyktingar till har fått tillstånd att resa in i riket. Denna förordning träder i kraft . Om den avlidne vid dödsfallet sam- manbodde med en annan person under såd ana för håll anden som anges i 1 § andra stycket sambo- lagen (1987:232) och ingen av dem var gift eller registrerad partner, skall den efterlevande likställas med maka. Förordning om ändring i förordningen (1985:728) om krigsplaceringspremie för flygförare i flygvapnet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1985:728) om krigsplaceringspremie för flygförare i flygvapnet att 3 § skall ha följande lydelse. Om någon avlider före utgången av det år då han fyller och då uppfyller kraven i övrigt enligt 2 §, får den avlidnes maka och barn rätt till krigsplaceringspremie. Om den avlidne var ogift men sam- manbodde med en ogift kvinna under äkten skapsliknande förhållanden vid dödsfallet, skall hon likställas med maka. Denna förordning träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1988:244) om grupplivförsäkring för deltagare i arbetsmarknadsutbildning m.fl. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1988:244) om grupp liv- försäkring för deltagare i arbetsmarknadsutbildning m.fl. att 2 § skall ha följande lydelse. I förordningen avses med försäkrad: den som avses i 1 §, försäkringsgrundande anställningstid: tid i arbets marknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering, sambo: en ogift person som sambo: en person som inte är håll anden bor tillsammans med och som bor tillsammans med en en ogift arbetstagare eller förut- varande arbetstagare av motsatt arbetstagare som inte är gift för hå llanden som (1987:232), TGL-S: avtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S). Denna förordning träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1988:245) om grupplivförsäkring för doktorander Härigenom föreskrivs ifråga om förordningen (1988:245) om grupp liv- försäkring för doktorander att 2 § skall ha följande lydelse. I förordningen förstås med försäkrad: den som avses i 1 §, försäkringsgrundande anställningstid: tid för vilken utbild ningsbidrag för doktorander har betalats ut, sambo: en ogift person som sambo: en person som inte är gift eller registrerad partner och håll anden bor tillsammans med som bor tillsammans med en en ogift arbetstagare eller förut- varande arbetstagare av motsatt arbetstagare som inte är gift för hå llanden som (1987:232), TGL-S: avtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S) i dess lydelse enligt statens arbetsgivarverks cirkulär 1988 A 8 Denna förordning träder i kraft . Undantag från kravet på arbetstillstånd gäller även, oav- sett medborgarskap, maka eller make eller sambo som avses i 1 § andra stycket sambolagen (1987:232) till sådan utlänning som sägs i första stycket samt deras barn som är eller beroende av dem för sin för- sörj ning. Förordning om ändring i utlänningsförordningen (1989:547) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningsförordningen (1989:547) att 4 kap. 1 § skall ha följande lydelse. En utlänning som är medborgare i ett land som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) är undantagen från kravet på arbetstillstånd. Undantag från kravet på arbetstillstånd gäller även, oav- sett medborgarskap, maka eller make eller sambo till sådan utlänning som sägs i första stycket samt deras barn som är eller beroende av dem för sin försörjning. Denna förordning träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar att 2 § skall ha följande lydelse. Med sambor avses i denna föror dning en ogift man och en ogift kvinna som bor tillsam- mans under äktenskapsliknande för håll anden. Med sambor avses i denna föror dning två personer som inte är gifta eller registrerade part- ner och som bor tillsammans under förhålla nden som anges i 1 § andra stycket sambolagen (1987:232). Denna förordning träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1995:239) om förmåner till total försvars- pliktiga Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga att 7 kap. 6 § och 10 kap. 2 § skall ha följande lydelse. Bestämmelserna om make i detta kapitel gäller också för sambo av samma eller motsatt kön. Bestämmelserna om make i detta kapitel gäller också för två per- soner som bor tillsammans under förhållanden som anges i 1 § andra stycket sambolagen (1987:232). I detta kapitel förstås med försäkrad: den som enligt 1 § har rätt till grupplivförsäkring, sambo: en ogift person som sambo: en person som inte är gift eller registrerad partner och håll anden bor tillsammans med som bor tillsammans med en en ogift för säk rad eller förut var- ande fö rsäk rad av motsatt kön, försäkrad som inte är gift eller registrerad partner under för- hå llanden som anges i 1 § andra stycket sambolagen (1987:232), TGL-S: avtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S) i dess lydelse enligt Statens arbetsgivarverks cirkulär 1989 A 5. Denna förordning träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1997:909) om handläggning av ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1997:909) om hand lägg- ning av ärenden om statliga pensionsförmåner att 17 § skall ha föl jande lydelse. Rätt till pensionsförmåner åt efterlevande kan beviljas 1.efterlevande make och barn efter pensionstagare som endast hade rätt till pension eller understöd för egen del enligt föreskrifter som meddelats av Kungl. Maj:t före eller enligt särskilda beslut av Kungl. 2.en frånskild make om en domstol inte har förordnat om rätt till familjepension och arbetstagaren har avgått från statsanställning före , om det finns särskilda skäl och 3.en ogift person av motsatt 3. en person som inte är gift bott med honom eller henne honom eller henne under för håll- anden som anges i 1 § andra familjepensionsför måner, om det finns särskilda skäl. begränsas med hänsyn till de familje- pensionsförmåner som andra efterlevande kan ha rätt till. Kostnaden för familjepensionsförmånen betalas på det sätt som gäl ler för egenpensionen eller understödet. Denna förordning träder i kraft . 2. den som är gift med en för älder eller bor tillsammans med en förälder under för håll- anden som anges i 1 § andra stycket sambolagen (1987:232), och Förordning om ändring i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för tecken - språksutbildning för vissa föräldrar Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1997:1158) om stats bid- rag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar att 1 § skall ha föl- jande lydelse. Statsbidrag lämnas enligt denna förordning för kostnader för tecke n- språksutbildning för föräl drar till barn som för kom munikation är bero- ende av teckenspråk (TUFF). Statsbidrag lämnas i den utsträckning det finns medel. Vid tillämpningen av denna förordning likställs med förälder 1. särskilt förordnad vårdnadshavare som inte är förälder och som har vård om barnet, 2. den som är gift med en för älder eller bor tillsammans med en förälder under äkten- skapsliknande för håll anden, och 3.den som har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem. Denna förordning träder i kraft . Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté för att ·överväga om skillnaderna i den rättsliga behandlingen av homosexuella sambor jämfört med heterosexuella sambor är moti verade, samt ·klarlägga om det finns behov av ett utvidgat rättsligt skydd vid andra former av hushållsgemenskap än sådana som är reglerade i lag, särskilt om parterna inte har möjlighet att ingå äktenskap eller registre rat partnerskap. I direktiven framhålls att utvärderingen av sambolagen särskilt skall inriktas på frågan om huvudsyftet med lagen har uppnåtts, nämligen att ge ett minimiskydd åt den svagare parten vid ett samboförhållandes upp- lösning. Finns det luckor i skyddet skall utredningen föreslå de lag änd- ringar som den bedömer vara motiverade. Sådana ändringar får även avse begränsade utvidgningar av tillämpningsområdet. Enligt direktiven skall utredningen vidare pröva om det behövs några lagändringar för att sådana oklarheter som finns och som kan ge upphov till tvister skall kunna undvikas eller begränsas. Som exempel anges att det kan finnas anledning att pröva om det i lagen bör anges inom vilken en begäran om bodelning skall framställas och om det bör öppnas en möjlighet att meddela interimistiska beslut även i fråga om en bostad som ingår i bodelningen. Slutligen anges beträffande utvärderingen av sambolagen att utred- ningen skall undersöka om det finns anledning att förbättra informa- tionen om sambolagen och hur det i så fall bör ske. Utredningens uppdrag i den del som rör sambor av samma kön är att överväga om det finns rättsliga skillnader mellan sambor av samma och motsatt kön och hur dessa i så fall kan undanröjas. Utredningens uppdrag såvitt avser annan hushållsgemenskap är att klarlägga vilka behov av rättsligt skydd som kan finnas vid andra former av hushållsgemenskap än sådana som är reglerade i lag. bidragsberättigade när det gäller bostadsbidrag skall därvid över vägas särskilt. Utredningen bör enligt direktiven syfta till att belysa vilka grupper som kan ha behov av ökad rättslig trygghet samt att när mare klargöra vilka dessa behov är. Framför allt bör utredningen inrik tas på en genomgång av det sociala trygghetsområdet. Utgångspunkten sägs dock vara att lagändringar skall genomföras bara om det finns ett uttalat skyddsbehov. I fråga om bostadsbidrag skall utredningen lämna förslag till lag änd- ringar som möjliggör en av förordad utvidgning av kret sen bidragsberättigade till att omfatta personer som bor tillsammans, oavsett samlevnadsform (bet. 1995/96:BoU11 s. 18). Utredningen skall enligt direktiven också beräkna kostnaderna för en sådan reform samt analysera de ekonomiska konsekvenserna för den enskilde. Direktiven är intagna som bilaga 1 till betänkandet. Kommittén hade sitt första sammanträde . Enligt direktiven skulle kommittén redovisa sitt uppdrag . Efter hemställan från kommittén beslöt regeringen dock att utredningen skulle redovisa uppdraget först . Kommitténs ledamöter, sakkunniga och experter har haft 16 samman - träden. Därutöver har kommittén vid fyra tillfällen sammanträtt i olika arbetsgrupper. En viktig del av utredningens arbete har varit att kartlägga om huvudsyftet med sambolagen har uppnåtts, nämligen att ge ett minimi- skydd åt den svagare parten vid ett samboförhållandes upp lösning. I detta syfte har kommittén anordnat två hearingar om sambolagen. Vid den första hearingen deltog advokater, domare, socialtjänstpersonal m.fl. En deltagarförteckning finns i bilaga 2. Vid den andra hearingen deltog professor , f.d. justitierådet samt universitetslektorn . Kommittén har dess utom i samma syfte haft två sammanträden med f.d. regeringsrådet . För att få för sexuellt likaberättigande (RFSL:s) syn- punkter på lagen om homosexuella sambor har en hearing med före trä- dare för RFSL anordnats. Vidare har kommittén med hjälp av () tagit fram uppgifter om hur många personer som bor i annan hushålls- gemenskap och vilka personer det är som bor tillsammans i dessa hus- håll. Därefter har kommittén låtit genomföra en intervjuundersökning som SCB varit ansvarig för. SCB har intervjuat 533 personer som i SCB:s ULF-undersökningar uppgett sig vara ensamstående men ha minst en annan person i hushållet. Därutöver har () på kommitténs uppdrag beräknat kostnaderna för en utvidgning av kretsen bostads bidragsberätti- gade till att omfatta personer som bor tillsammans, oavsett samlevnads- form. Kommittén har också studerat gällande bestämmelser om sam man- boenden i samboförhållande och i annan hushållsgemenskap i de nor di- ska länderna samt i och i . Uppgifterna om isländsk rätt har inhämtats och sammanställts av . När det gäller norsk rätt har kommitténs ordförande och sekreterare varit i och sammanträffat med det norska Samboerutvalget under ledning av høysterettsadvokaten . Vidare har kommitténs ordförande, sekreterare och experten gjort en studieresa till . Därvid sam man- träffade kommittén på i med som är juridisk sakkunnig på enheten för familjerätt, samt juristerna och . Kommittén träf- fade också professor och advokat , båda med familjerätt som specialitet. Slutligen har kommittén haft visst samråd med jur. i processuella frågor. Kommitténs uppdrag består av i huvudsak tre delar enligt följande. Den för sta delen rör frågan om syftet med lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem (sambolagen) att ge den svagare parten ett minimi- skydd vid förhållandets upplösning har uppnåtts. I den andra delen som gäller lagen (1987:813) om homosexuella sambor skall kommittén undersöka om det finns några omotiverade rättsliga skillnader mellan sambor av samma och av motsatt kön och i så fall lägga fram förslag till lagändringar som undanröjer dessa skillnader. I den tredje och sista delen av uppdraget skall kommittén undersöka och utröna behovet av ett rätts- ligt skydd vid andra former av hushållsgemenskap än sådana som är reglerade i lag. Uppdraget handlar således dels om huruvida den befintliga rättsliga regleringen är tillräcklig för personer av mot satt och samma kön som bor tillsammans i ett samboför hållande, dels om en rättslig reglering behövs även för personer som bor till sammans i annan hushållsgemenskap. Sambolagen är tillämplig när en ogift man och en ogift kvinna bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. skall vara äktenskapsliknande innebär krav på viss fasthet i relationen. Enligt lagförarbetena (prop. 1986/87:1 s. 252) krävs att parterna sammanlever i en inte alltför kortvarig förbindelse vari normalt ingår sexuellt samliv, gemensamt hushåll och bostad samt gemensam ekonomi eller i vart fall ekonomiskt samarbete. Om parterna har barn tillsam- mans, om de är kyrkobokförda på samma adress, eller om de har sam- manbott i samma bostad finns det en presumtion för att de är sambor. I varje enskilt fall görs en hel hetsbedömning av omständigheterna. Genom en hänvisning i lagen (1987:213) om homosexuella sambor är sambolagen tillämplig även för homosexuella sambor. När man talar om hushållsgemenskap avses oftast en förhållandevis varaktig gemenskap mellan två eller flera personer som delar bostad och som har ett visst mått av ekonomisk gemenskap och samarbete i vardag- liga göromål (jfr SOU 1993:98 Partnerskap). Äkta makar och registrerade partner som bor tillsammans lever vanligtvis i en hushållsgemenskap. För uppkomsten av et t samboför håll- ande krävs att en hushållsgemenskap föreligger mellan parterna.