sou · GNB3105d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Vi har emellertid stannat för att det bör ankomma på Riks skatteverket samt skatte- och kronofogdemyndigheterna att göra denna bedömning. Det är dessa myndigheter som skall göra prövningen av om uppgifter kan lämnas ut eller om hinder mot utlämnandet föreligger på grund av bestämmelserna i sekretesslagen eller annan författning. Något hinder kan inte gärna anses föreligga mot att lämna ut upp- gifter i de fall uppgifterna inte kommer att omfattas av den skärpta sek- retess som vi föreslår (se avsnitt 9.4). Om kredit upplysningsföretagen däremot vill ha nya typer av uppgifter måste en ny bedömning göras. Ef- tersom kreditupplysningsföretagens behov av uppgifter har ansetts till- godosett genom de uppgifter de får , bör det enligt vår upp fattning krävas starka skäl för att lämna ut ytterligare uppgifter. Det kan vara lämpligt att en myndighet som får en sådan begäran samråder med Datainspektionen, innan myndigheten fattar beslut i frågan om utläm- nande. Den föreslagna skärpningen av sekretessen innebär också en be- gränsning av kreditupplysningsföretagens möjlighet att hämta in nya typer av uppgifter. Om den föreslagna ändringen i sekretesslagen inte skulle genomföras i enlighet med vårt för slag, kan det enligt vår upp- fattning finnas skäl att i det fortsatta lagstiftningsarbetet överväga om det finns anledning att begränsa utlämnandet av uppgifter från skatteför- valtningens och exekutionsväsendets databaser. 9.6Kronofogdemyndigheternas tillgång till uppgifter från Vårt förslag: skall på begäran tillhandahålla krono fogde- myndigheterna uppgifter som förekommer hos och som rör import eller export av varor. Enligt 118 § tullagen (1994:1550) skall på begäran tillhanda- hålla Riksbank, , , , , skattemyndighet, , och uppgifter som förekommer hos och som rör import eller export av varor. har i svar på en enkät från Ekobrottsberedningen anfört att krono fogdemyndigheterna i sin verksamhet har minst lika stort behov av sådana uppgifter som avses i 118 § tullagen som de i be- stämmelsen uppräknade myndigheterna, och för eslog därför en lag änd- ring som skulle ge kronofogdemyndigheterna tillgång till uppgifterna. De uppgifter som avses i 118 § tullagen finns samtliga tillgängliga i tull- datasystemet och möjligheten för krono fogdemyndigheterna att få direkt- åtkomst till uppgifter i tullregistret har därför nära koppling till frågan om rätten att få uppgifter med stöd av bestämmelsen i tullagen. har inom ramen för sitt uppdrag (dir. 1997:61) övervägt frågan om att låta krono fogdemyndigheterna få tillgång till uppgifter om import och export från . Med anledning av den näraliggande kopplingen till frågan om kronofogdemyndigheternas direktåtkomst till tulldatasystemet har vi dock, i samråd med Eko- sekretessutredningen, ansett att frågan om införandet av sekre tess- brytande bestämmelser i tullagen kan behandlas inom ramen för vårt uppdrag. På samma sätt som uppgifter från skattemyndigheterna kan uppgif ter från vara av stor betydelse för krono fogdemyndigheterna i arbetet med att få en ekonomisk bild av gäldenärer och med stöd av denna besluta om lämpliga indrivningsåtgärder. Uppgifter om import och export kan ge upplysningar om att en gäldenär driver affärs verksamhet utomlands, vilket i sin tur kan utgöra grund för en begäran om handräckning i utlandet. Uppgifter från kan även ge upp- lysningar om eventuella tillgångar i utlandet eller vara en indikation på att gäldenären saknar utmätningsbara tillgångar. Det är uppenbart att kronofogdemyndigheterna kan dra stor nytta av att få en garanterad tillgång till uppgifter om import och export från i sin exekutiva verksamhet. Uppgifterna kan inte heller anses vara av sådan känslig natur att det finns några hållbara skäl för att under gällande omständigheter inte medge kronofogdemyndigheterna tillgång till de aktuella uppgifterna. Vi föreslår därför att 118 § tull lagen kompletteras så att på begäran skall tillhandahålla kro- nofogdemyndigheterna uppgifter som förekommer hos och som rör import eller export av varor. Den näraliggande frågan om kro no- fogdemyndigheternas direktåtkomst till uppgifter i tulldatabasen behandlar vi i avsnitt 8.4.14. 9.7Den externa mottagningsfunktionen i tulldatasystemet Det bör enligt vår mening i tullagen införas en bestämmelse som reg- lerar möjligheten för regeringen eller den myndighet som re geringen bestämmer att överlämna till en juridisk person att för medla uppgifter i elektroniska dokument till och från tulldatasystemet. Av 11 § tullagen (1994:1550) framgår att i sin verksamhet enligt tullagstiftningen har ett system för auto matisk databehandling, tulldatasystemet (TDS). Vi redovisar i avsnitt 3.5.2 kortfattat funktionen med den elektroniska dokumenthanteringen i TDS, vilken bl.a. innebär att importörer och exportörer i stor om fattning kommunicerar med genom användandet av standardiserade elektroniska med- delanden som förmedlas av en extern mottagningsfunktion. Den funk- tionen sköts av en från fristående servicebyrå. leringen av användandet av en sådan extern funktion finns i 9 § tullregisterlagen (1990:137), där det anges att regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer får överlämna till en juridisk per son att förmedla upp gifter i elektroniska dokument till och från . I nämnda paragraf finns även bestämmelser om tystnadsplikt i sådan för- medlingsverksamhet. Andra bestämmelser om definition och hantering av elektroniska dokument återfinns i 12–15 §§ tulllagen. I 13 § sägs t.ex. att om uppgifter i ett elektroniskt dokument förmedlas genom annan myndighet än eller genom juridisk person efter bemyndigande enligt 9 § tullregisterlagen anses dokumentet ha kommit in till när det tagits emot och kan antas ha avskilts för räkning hos förmedlaren. Enligt vår mening har en bestämmelse om möjligheten för rege ringen eller den myndighet regeringen bestämmer att till en juridisk person överlåta förmedlingen av elektroniska dokument sin rätta plats i tull- lagen, tillsammans med övriga bestäm melser om dokumenthantering. Härigenom samlas bestämmelser om för farandet i en och samma lag, vilket innebär att onödiga hänvisningar till annan lagstiftning und viks. , med vilken vi samrått, har i betänkandet En ny tullag (SOU 1999:54) föreslagit att bestämmelsen i 9 § tull registerlagen inordnas i en ny tullag tillsammans med andra bestämmelser om tulldata- systemet. Det finns därför inte nå gon anledning för oss att i det avseendet nu lämna förslag på ändring i tullagen. 9.8Användning av uppgifter ur tulldatasy- stemet i brottsbekämpande verksamhet Den utveckling som pågår avseende nya funktioner i tulldatasystemet och den indelning av verksamheten som gjorts inom , gör att det i allt fler delar av verksamheten finns ett behov av uppgifter ur tulldatasystemet. Enligt vår uppfattning finns det behov av att i ett annat sam- manhang överväga i vilken omfattning uppgifter ur tull datasystemet får användas i de olika delarna av tullverksamheten. I avsnitt 3.5 redogör vi för verksamhet och de personregister som förs i verksamheten. faktiska, eller operativa, verksamhet indelas i huvudprocesserna effektiv handel och gränsskydd. Behandling av personuppgifter m.m. i brottsbekämpande verksamhet regleras i lagen (1997:1058) om register i brottsbekämpande verksamhet. Enligt den lagen får föra ett brotts register som har gått under benämningen SPADI, spaningsdiariet. Behandlingen av uppgifter i den fiskala verksamheten regleras i tullregisterlagen (1990:137), enligt vilken lag får föra ett tull register. I praktiken utgörs tullregistret av tulldatasystemet (TDS). Det har förekommit diskussioner med avseende på vilka möjligheter skall ha att i den brottsbekämpande verk- samheten använda sig av uppgifter ur TDS (se t.ex. betänkandet En Gräns – en myndighet, SOU 1998:18). Med anledning av den utveckling av datasystemen inom som pågår , finns det skäl för oss att kort beröra de problem som kan uppstå när det skall avgöras om behandling av uppgifter görs i den brotts bekämpande verksamheten. Inom pågår arbete med att utveckla och förfina arbets- metoderna inom ramen för ett projekt som kallas . Ut- gångspunkten för arbetet är att de operatörer, dvs. importörer, expor- törer eller ombud, som bedöms vara tillförlitliga skall utsättas för ett mycket begränsat antal åtgärder när varor passerar gränsen. verket skall i stället koncentrera sina resurser på de operatörer som bedöms mindre tillförlitliga samt på att genom information förebygga fel som begås av okunskap. Projektet berör i första hand det kommersiella varuflödet. Enligt vad vi erfarit krävs det emellertid för att idén med Servicetrappan skall kunna genomföras och fungera som det är tänkt, att den del av som arbetar med den brottsbekämpande verksamheten ges möjligheter att utöva sin verksamhet på ett effektivt sätt, baserat på riskanalyser. Riskanalyser görs med användning av uppgifter ur TDS i syfte att effektivisera kontrollerna av det kommersiella varuflödet. För att på ett effektivt sätt skall kunna utföra riskanalyser som behövs i den brottsbekämpande verk sam- heten är det enligt vad vi erfarit av värde att den information som används inom TDS även kan utnyttjas för sådana riskanalyser. En orsak till detta är den allt större helhetssyn som genomsyrar verk- samhet och som innebär att beröringspunkterna mellan processerna gränsskydd och effektiv handel blir allt fler. För att åskådliggöra dels vilken betydelse det skulle ha från effekti- vitetssynpunkt att utnyttja TDS i brottsbekämpande verksamhet, dels de problem som kan uppstå vid gränsdragningen mellan den verksamheten och den fiskala, ges här ett exempel med verklighetsförankring. Vid en husrannsakan beslagtas ett parti cigaretter. I lokalen finns rester av cigarettpaket som är delade på mitten och innehåller stora mängder järnfilsspån. Misstanke uppstår därför om att de påträffade pake- ten endast utgör en mindre del av en sändning som smugglats in i landet gömda i någon form av stålbalkar. Fil spånen skulle vara resultatet av att balkarna öppnats med vinkelslip. görs en gränskontroll av en trailer lastad med stålbalkar som anländer till . Vid kontrollen hittas 375 000 cigaretter i tomrum i balkarna. Vid den utred- ning som görs identifieras ytterligare sextio tidigare transporter som skett på liknande sätt. I den situation som åskådliggörs i exemplet skulle det med hjälp av upp- gifter ur TDS vara möjligt att lägga spärrar för att identifiera sänd ningar av stålbalkar när de anmäls till förtullning. Härigenom skulle tran- sporterna med stor sannolikhet kunnat avslöjas i ett avsevärt tidi gare skede. Det är inte möjligt att uppnå samma syfte genom att använda det register som förs för den brottsbekämpande verk samheten, SPADI, eftersom det inte innehåller de nödvändiga uppgifterna om import och export. Det är enligt vår mening betänkligt från integritetssynpunkt att med hjälp av datorteknik använda uppgifter som lämnas för ett visst syfte, exempelvis att klarera en vara vid införsel i landet, för brottsbekäm- pande verksamhet. Det kan å andra sidan inte sättas i fråga att det vore värdefullt från effektivitetssynpunkt med en sådan ordning. Det ingår emellertid inte i vårt uppdrag att utreda frågan om TDS skall få an- vändas även för denna form av brottsbekämpande verksamhet. Vi före- slår inte heller att tulldatabasen skall få användas för det syftet. På samma sätt som är fallet kan det dock vid tillämpning av den av oss föreslagna lagen komma att uppstå gränsdragnings problem. Det finns därför enligt vår mening anledning att närmare utreda de problem som kan uppstå och hur de skall hanteras. Likaså finns det enligt vår mening skäl att se över frågan om möjligheter att i fråga om exem pelvis riskanalyser använda uppgifter i TDS även för brottsbekämp ande verksamhet. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 409 10Ikraftträdande- och övergångs- bestämmelser 10.1Lagstiftning om behandling av person- uppgifter Vårt förslag: Lagarna som reglerar behandling av personuppgifter m.m. i skatteförvaltningens, exekutionsväsendets och verkets verksamheter skall träda i kraft . med att de nya lagarna träder i kraft skall de aktuella författningar som reglerar förandet av personregister i skatte- förvaltningens, exekutionsväsendets och verksamheter upphöra att gälla. Äldre bestämmel ser om gallring och innehåll i ett register skall emellertid gälla för uppgifter och handlingar som har tillförts ett register före de nya lagarnas ikraftträ dande. Bestämmelserna i de nya lagarna om grundläggande krav på be- handling av personuppgifter samt behandling av känsliga person- uppgifter och uppgifter om lagöverträdelser m.m. skall inte börja till - ämpas förrän i fråga om sådan be- handling av personuppgifter som påbörjats före eller behandling av personuppgifter som utförs för ett visst ändamål om behandling för ändamålet påbörjats före . Har en begäran om registerutdrag enligt 10 § datalagen kommit in innan de nya lagarna träder i kraft men har utdraget inte expedierats före ikraftträdandet, skall framställningen anses som en an sökan om information enligt de nya lagarna. De nya lagarnas bestämmelser om skadestånd skall tilllämpas endast om den omständighet som yrkandet hänför sig till har in träffat efter det att de nya lagarna har trätt i kraft. De nya lagarnas bestämmelser om överklagande skall till lämpas endast på beslut som fattas efter ikraftträdandet. 410 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Av artikel 32.1 och 2 framgår att medlemsstaterna senast efter det datumet skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet. I fråga om sådan behandling som redan pågår när de natio- nella bestämmelser som antas till följd av direktivet sätts i kraft, skall medlemsstaterna se till att behandlingen senast från det datumet bringas i överensstämmelse med direktivets bestämmelser. För viss ma- nuell behandling gäller i stället att medlemsstaterna får föreskriva att be- handlingen skall bringas i överensstämmelse med direktivets bestäm- melser senast efter direktivets ikraftträdande. I enlighet med nämnda bestämmelser i dataskyddsdirektivet trädde personuppgiftslagen (1998:204) i kraft . Av per- sonuppgiftslagens övergångsbestämmelser fram går att för sådan be- handling som pågick vid ikraftträdandet, skall bestämmelser i datalagen (1973:289) tillämpas t.o.m. . De lagar som vi föreslår för behandling av personuppgifter m.m. i skatteför valtningens, exekutionsväsendets och verksamhet, ersätter för fattningar som reglerar behandling som pågick när person- uppgiftslagen trädde i kraft. Som exempel på sådan behandling kan näm - nas behandling i register enligt skatteregisterlagen (1980:343), utsök- ningsregisterlagen (1986:617) och tullregisterlagen (1990:137). Dess- utom skall lagförslagen reglera behandling som på går med stöd av tillstånd från Datainspektionen. Enligt vår mening är det därför lämp ligt att våra lagförslag i fråga om automatiserad behand ling träder i kraft , dvs. det datum då Datainspektionens tillstånd upphör att gälla och personuppgiftslagens bestäm melser i stället blir tillämpliga på sådan be handling. Det bör påpekas att våra lagförslag kan komma att omfatta behand- ling av personuppgifter som har påbörjats efter och för vilka bestäm melserna i personuppgiftslagen gäller fullt ut. Vad det i sådana fall rör sig om är icke författningsreglerad behandling för vilken det tidigare normalt krävdes tillstånd från Datainspektionen. För sådan behandling blir således våra lagförslag tillämpliga fr.o.m. . De författningar som reglerar förandet av personregister inom de för oss aktuella verksamheterna, skall upphöra att gälla i samband med att den föreslagna lagstiftningen träder i kraft. Äldre bestämmelser om gallring och innehåll i ett register skall emellertid gälla för upp gifter och handlingar som har tillförts ett register före de nya lagarnas ikraft- trädande. Det innebär t.ex. att gallringsdag för uppgifter som före- kommer i register enligt de gällande författningarna, även efter den Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 411 skall gallras i enlighet med de nu gällande bestäm- melserna. För behandling skall personuppgiftslagen inte börja tillämpas fullt ut förr än . Våra lagförslag omfattar sådan ma- nuell behandling som i avsaknad av särskild lagstiftning skulle omfattas av personuppgiftslagens bestämmelser. Det saknas enligt vår uppfattning anledning att låta behandling av personuppgifter inom de för oss aktuella verksamheterna omfattas av lagstiftningen i annan utsträckning än vad som skulle varit fallet om endast personuppgiftslagen bestämmelser skulle vara tillämpliga. I fråga om behand ling som påbörjats före , föreslår vi därför att be stäm- melserna i personuppgiftslagen om grundläggande krav på behandling av personuppgifter samt bestämmelserna i våra lagförslag om behandling av känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser m.m., inte skall börja tillämpas förr än . Detsamma skall gälla för behandling som utförs för ett visst bestämt än damål om behandling för ändamålet påbörjades före . När personuppgiftslagen trädde i kraft reglerades vissa frågor sär skilt i övergångsbestämmelserna. Avseende information till registrerade angavs att om en begäran om registerutdrag enligt 10 § datalagen har kommit in innan den nya lagen träder i kraft, men utdraget inte har expedierats före ikraftträdandet, skall fram ställningen anses som en ansökan om information enligt den nya lagen. I fråga om skadestånd angavs att den nya lagens bestämmelser skall tillämpas bara om den om- ständighet som yrkandet hänför sig till har inträffat efter det att de nya lagarna har trätt i kraft. Vi anser att motsvarande övergångs bestäm- melser bör gälla av seende den av oss föreslagna lagstiftningen. Det bör påpekas att för behandling av personuppgifter som har påbörjats före , kommer skadeståndsbestämmelserna i datalagen att vara tillämpliga när de omständigheter som yrkan det hänför sig till har inträffat innan våra lagförslag träder i kraft. För senare på börjad behandling gäller i stället skadeståndsbestämmelsen i person uppgifts- lagen eller motsvarande bestämmelse i våra lagförslag, beroende på när den omständighet som yrkandet hänför sig till har inträffat. I datalagen och personuppgiftslagen finns inte någon särskild reg- lering av möjligheten att överklaga en förvaltningsmyndighets beslut i fråga om rättelse eller information till registrerade. Enligt vår mening bör de av oss föreslagna bestäm melserna om överklagande inte vara till- ämpliga på beslut som myndigheterna fattar med stöd av bestäm melser i 412 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser annan lagstiftning än den av oss föreslagna. De nya lagarnas bestämmel- ser om överklagande skall därför bara tillämpas på beslut som fattas efter ikraftträdandet. Vårt förslag: Lagen om ändring i sekretesslagen (1980:100), lagen om ändring i tullagen (1994:1550) samt lagen om ändring i kre- ditupplysningslagen (1973:1173) skall träda i kraft . De ändringar som vi föreslår i sekretesslagen är till stor del knutna till våra lagförslag om behandling av personuppgifter m.m. inom skatteför- valtningen, exekutionsväsendet och hos . Lagförslagen bör därför träda i kraft , dvs. Vissa bestäm- melser skulle i och för sig kunna träda i kraft vid ett tidigare datum. Den föreslagna ändringen 9 kap. 19 § första stycket sekretesslagen, vil ken innebär att det införs ett omvänt skaderekvisit i exekutions väsendets exekutiva verksamhet, har ingen direkt anknytning till våra övriga lag- förslag. En av de faktorer som har påverkat vår bedömning om vil ken sekretess som bör gälla i den exekutiva verksamheten, har emel lertid varit det nya datasystem, INIT, som är under utveckling inom exeku- tionsväsendet (se avsnitt 9.4). Tidpunkten för när det systemet förvän tas tas i bruk sammanfaller med vårt förslag om datum för ikraft trädande av våra övriga lagförslag. Vi ser därför inga skäl för att före slå avvikande ikraftträdandebestämmelser i den delen. Det förslag till ändring i 118 § tullagen som innebär att kronofogde- myndigheterna skall ha rätt till information från om import och export av varor, är inte heller beroende av våra övriga lagförslag. Enligt vår mening finns det emellertid inga starka skäl för att föreslå ett tidigare datum för ikraftträdande i den delen. Förslaget om ändring i Tullagen bör därför i sin helhet träda i kraft först . För slaget om ändring i kreditupplysningslagen hör helt samman med vå- ra lagförslag om behandling av personuppgifter inom skatteför valtningen och exekutionsväsendet. Det saknas därför anledning att föreslå avvikande ikraftträdandedatum. Konsekvenser av våra förslag 413 11 Konsekvenser av våra förslag Vår bedömning är att de förslag som lämnas i betänkandet på är kostnadsbesparande, genom de möjligheter som ges till ökad effektivitet vid informationshantering, såväl inom skatteförvalt ningen och exekutionsväsendet som mellan skatte- och kronofogdemyndig- heter samt . Initialt kan emellertid vissa för slag innebära mindre kostnadsökningar, främst på grund av att de utbild ningsin- satser som kan bli nödvändiga. Av 14 § kommittéförordningen (1998:1474) framgår att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kom- muner, landsting, företag eller andra enskilda, skall en beräkning av des- sa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om för slagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt skall det redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för sta ten, kommuner eller landsting, skall utredningen föreslå en finansiering. Utgångspunkten för vårt uppdrag har varit att dels anpassa befintlig reglering av personregister inom skatteförvaltningen, exekutionsväsen det och hos till dataskyddsdirektivets regelverk, dels att göra en materiell översyn av framför allt register inom skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Därutöver har vårt uppdrag omfattat vissa särskilt angivna frågor. Vi har således utrett frågor om om fattningen av direktåtkomst till myndigheternas register, möjligheten att undanta el ek- troniska handlingar från myndigheternas skyldighet att lämna register- utdrag samt sekretesslagens (1980:100) bestämmelser i exekutions- väsendets exekutiva verksamhet. Fr.o.m. kommer dataskyddsdirektivets bestäm- melser om behandling av personuppgifter att få genomslag på all auto- matiserad behandling av personuppgifter i . En anpassning av svensk lagstiftning är därför nöd vändig. Denna anpassning inleddes med införandet av personuppgiftslagen (1998:273). Statskontoret har i rapporten (1998:13) Kostnader till följd av person uppgiftslagen, konsta- terat att det inte är möjligt att uppskatta hur stora de eko- nomiska konsekvenserna av personuppgiftslagens införande kommer att bli. I rapporten pekas bl.a. på osäkerheten i fråga om kostnaderna för 414 Konsekvenser av våra förslag SOU 1999:105 den informationsskyldighet som enligt såväl dataskyddsdirektivet som personuppgiftslagen åligger de personuppgiftsansvariga. Enligt vår uppfattning är det inte heller i fråga om de områden vi har haft att ut- reda, möjligt att uppskatta de kostnader som dataskyddsdirektivets ge- nomslag i svensk lagstiftning kan orsaka i stort. Vi har därför valt att i första hand beskriva vilka konsekvenser våra lagförslag kan förväntas ha i de avseenden de skiljer sig från personuppgiftslagens bestämmelser samt från bestämmelserna i dagens registerförfattningar och t illstånd från Datainspektionen. Vid en jämförelse med vad som gäller , innebär våra förslag en mycket större flexibilitet i fråga om möjligheterna till informa tionsutbyte mellan myndigheter. Vi föreslår en utökad möjlighet att lämna ut information på medium för auto matiserad behandling samt ökad direktåtkomst mellan myndigheter.