sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — kommer därför att behöva uppgifter från den pensionsberättigade för att kunna fastställa beräkningsunderlaget och därefter den övergångsvisa garantipensionen. Som framgår av avsnitt 9 föreslår vi att den pensionsberättigade i samband med omläggningen skall vara skyldig att lämna uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av bestämmelserna om övergångsvis garantipension. Av denna uppgiftsskyldighet följer att information även skall lämnas om förekomst av tjänstepension, storleken på denna samt Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 133 andra uppgifter om tjänstepensionen som kan vara av betydelse. De flesta pensionärer kommer med största sannolikhet att lämna de upp- gifter som begärs av dem. Vad som skall gälla i de situationer när den pensionsberättigade inte lämnar uppgifter, redovisar vi i samma avsnitt. 7.7Samordning vid förekomst av yrkesskadelivräntor Vårt förslag: Nuvarande regler om samordning mellan ålders- eller änkepension och yrkesskadelivränta skall alltjämt tillämpas. I beräk- ningsunderlaget för den övergångsvisa garantipensionen skall ingå den ålderspension och änkepension som betalas ut efter samordning med yrkesskadelivränta. Om beräkningsunderlaget är lägre än prisbasbelopp för en ensamstående och 1,34 prisbasbelopp för en gift ålderspensionär skall underlaget tillgodoräknas yrkesskadelivränta med ett belopp motsvarande skillnaden mellan tillämpligt nämnt belopp och beräk- ningsunderlaget. Livränta får dock inte tillgodoräknas med ett större belopp än att beräkningsunderlaget högst uppgår till det belopp som motsvarar den folkpension och pensionstillskott som skulle ha utgetts enligt gällande regler, om ingen samordning med yrkes- skadelivräntan hade skett. Vid beräkningen skall den ATP som skulle ha reducerat pensionstillskottet jämställas med pensionstillskott. Arbetsskador eller därmed jämförliga skador regleras i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och i lagen (1977:265) om statlig personskadeskydd. Båda dessa trädde i kraft . Ersättning för skador som inträffat under äldre författningarnas giltighetstid, dvs. –1977, regleras emellertid alltjämt i dessa författningar. Ersättning i form av livränta utbetalas således fortfarande eller kan komma att utbetalas enligt ett stort antal äldre, i de flesta fall upphävda, författningar om obligatorisk försäkring för yrkesskador. Eftersom huvuddelen av dessa livräntor utges enligt lag om yrkes- skadeförsäkring har samlingsbegreppet för dessa kommit att bli yrkes- skadelivräntor. Benämningen yrkesskadelivräntor gäller även livräntor som utgör ersättning för skador som uppstått i andra sammanhang än under yrkesutövning. Som ett exempel på detta kan nämnas personer som skadats under fullgörande av värnplikt eller i samband med vissa utbildningar. Förutom ersättning för inkomstbortfall på grund av bestående förlust eller nedsättning av arbetsförmåga kan yrkesskadelivräntor även inne- 134 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension fatta viss ersättning för lyte och men samt för kostnader för vård, hjälp- medel m.m. Enligt nuvarande bestämmelser uppgår det maximala årsbeloppet för en yrkesskadelivränta till 3,78 prisbasbelopp. Yrkesskadelivräntan reduceras efter ålderspen- sioneringen till tre fjärdedelar av det först beviljade beloppet. Beträf- fande skador som inträffat före sker detta fr.o.m. den månad den skadade fyller . Har skadan visat sig först efter reduceras livräntan fr.o.m. den månad då den skadade fyller . Det maximala livräntebeloppet för de flesta pensionärerna är så- ledes 2,84 prisbasbelopp, vilket motsvarar . Flertalet av de ersättningar som betalas ut är dock betydligt lägre. Av tabell 7.2 framgår att bland de personer som är födda hade 60 928 personer beviljad yrkesskadelivränta i form av egenlivränta . Övervägande delen, 53 138 personer, hade ersättningar om högst . utbetalades efterlevan- delivränta till 4 076 personer. Flertalet av dessa ersättningar var . Detta framgår av tabell 7.3. Tabell 7.2 Antalet personer födda med yrkesskadelivränta i form av egenlivränta med fördelning efter ersättningens storlek. Decem- ber 1997. Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 135 Tabell 7.3 Antalet personer födda med yrkesskadelivränta i form av efterlevandelivränta med fördelning efter ersättningens storlek. Redan vid införandet av det offentliga pensionssystemet ansågs det att den pensionsberättigade skulle överkompenseras om såväl yrkesskade- livräntan som ålderspensionen skulle utges ograverad. Den nu gällande regeln om samordning mellan yrkesskadelivränta och pension finns i 17 kap. 2 § AFL. Vid lagens tillkomst ansågs att reduktion av yrkes- skadelivränta, vad gäller äldre skadefall, inte lagligen kunde ske genom retroaktiv ändring av den vid skadans inträffande gällande yrkesskade- försäkringslagstiftningen. Samordningsbestämmelserna i bygger därför på en reduktion av folkpension, pensionstillskott och ATP i form av ålderspension. Samordningen sker när ålderspensionen betalas ut. Yrkesskadelivräntor utgör inte pensionsgrundande inkomst. Enligt 23 § promulgationslagen till AFL kan ATP i form av förtidspension inte heller utges i anledning av pensionsfall som inträffat före . Personer som skadats före detta datum har således inte kunnat kompenseras i ålderspensionshänseende av en kontinuerlig omvandling av antagandepoäng till ATP-poäng. Samordningen mellan pensions- utbetalningar och utbetalningen av livräntor har därför utformats på ett sådant sätt att hänsyn har tagits till dels intresset av att undvika över- kompensation, dels att de som drabbats av yrkesskador eller mot- svarande ofta därigenom helt eller delvis betagits möjligheten att tjäna in ATP. De gällande samordningsbestämmelserna innebär att avdrag på ATP och folkpension och pensionstillskott skall göras med tre fjärdedelar av en egenlivränta. Minskningen skall i första hand göras på ATP, i andra hand på pensionstillskottet och i sista hand på folkpensionens huvud- förmån. Avdrag på ATP får dock inte ske om yrkesskadan inträffat in- nan den skadade tillgodoräknat sig pensionspoäng . 136 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension Efterlevandelivränta samordnas med den egna folkpensionen och med ATP i form av änkepension. Alla pensionsberättigade har dock rätt att behålla tre fjärdedelar av folkpensionen och pensionstillskottet, dvs. vid oreducerad pension ett garantibelopp på 1,136 prisbasbelopp för en ensamstående. Denna be- stämmelse tillämpas i praxis så att pensionstillskottet beräknas utifrån den ATP som faktiskt betalas ut, dvs. efter att ATP, när så skall ske, samordnats med yrkesskadelivräntan. Är livräntan större än ATP skall det överskjutande beloppet samordnas med det sålunda beräknade pen- sionstillskottet till dess garantibeloppet träder in. Samordningen blir således i många fall relativ begränsad. Den önskade effekten på ålders- pensionen kan även utebli helt. Så är t.ex. fallet för pensionären i typfall A, tablå 7.1 nedan. Beskattning av ålderspension och livränta Principerna vid beräkningen av SGA vid ålderspensioneringen framgår av avsnitt 3.2.3. Reglerna är i stora delar desamma även i de fall när den pensionsberättigade har rätt till yrkesskadelivränta. Utgångsläget i be- räkningen skall vara den nivå för folkpensionen och pensionstillskottet som gäller för den person som inte har livränta. Detta innebär att det högsta möjliga SGA, även när den pensionsberättigade med ålderspensionen uppbär livränta, är 1,515 prisbasbelopp för en ensam- stående och 1,34 prisbasbelopp för en gift ålderspensionär. Vid reduceringen av SGA gäller att denna skall ske av den faktiskt utbetalda pension som överstiger 1,515 respektive 1,34 prisbas- belopp. Avdraget reduceras inte med hänsyn till livräntan. De gällande bestämmelserna innebär att SGA kan bli större än den sammanlagda utbetalda pensionen efter det att den har reducerats med hänsyn till yrkesskadelivräntan. Detta inträffar om pensionären inte har någon ATP eller om ATP är lägre än yrkesskadelivräntan. I dessa fall gäller att SGA medges med det högre beloppet. I princip blir då även livräntan en skattefri förmån till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan SGA och den utbetalda ålderspensionen. I tablå 7.1 nedan är typfall B en sådan ålderspensionär. För pensionärer med livräntor gäller, som redan nämnts, att SGA avtrappas enbart mot den utbetalda pensionen, vilket kan innebära att rätt till SGA föreligger även vid höga inkomster. SGA-reglerna är såle- des extra förmånliga för livräntetagare vars ålderspension överstiger ca 2,7 prisbasbelopp vad gäller en gift och ca 3 prisbasbelopp vad gäller en ensamstående ålderspensionär. Vid motsvarande pensionsinkomster utan Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 137 livränta har SGA reducerats så mycket att det vanliga grundavdraget är mer förmånligt. Typfall D i tablå 7.1 är exempel på detta. I proposition 1990/91:54 Fortsatt reformering av inkomst- och företagsbeskattning uppmärksammades att reglerna för SGA vid före- komst av livränta är generösa. Enligt propositionen var det motiverat att SGA beräknades med ledning av den pension som skulle ha utgetts om samordning inte hade skett med livränta. Emellertid ansågs det då inte av administrativa skäl möjligt att beräkna SGA på detta sätt. Enligt vad som framgår av propositionen skulle frågan dock diskuteras vidare med inriktning på att genomföra de nämnda beräkningsändringarna. Det kan härvid nämnas att den del av livräntan som kan anses vara ersättning för annat än förlorad inkomst av skattepliktig natur är skatte- fri. Således gäller att av livräntan enligt lag om yrkes- skadeförsäkring är skattefri, dock får den skattefria delen uppgå till högst ett halvt prisbasbelopp. Även livränta enligt äldre lagstiftning är delvis skattefri. Den skattefria delen i sådan livränta ökar allteftersom mottagaren blir äldre. Samordning efter införandet av den övergångsvisa garantipensionen Också efter införandet av den övergångsvisa garantipensionen skall det finnas regler för samordning mellan ålderspensionen och yrkesskade- livräntan. En av våra uppgifter har varit att, utifrån ansatsen att den pensionsberättigade i princip garanteras oförändrad nettoinkomst, finna en lämplig metod för detta. Vi har därvid undersökt möjligheterna att samma eller liknande bestämmelser skall gälla för de äldre och de yngre pensionärerna. För de ålderspensionärer som är födda gäller att ålderspensionen skall vid utbetalning minskas med ett belopp som mot- svarar tre fjärdedelar av den del av livräntan som överstiger en sjättedels basbelopp. Minskningen skall i första hand göras på garantipensionen och därefter på inkomstpensionen och tilläggspensionen. En pensionsberättigad som är gift har dock alltid rätt till en sammanlagd ålderspension inklusive premiepension på av prisbasbe- loppet . Motsvarande belopp för en ensamstående ålderspen- sionär är av prisbasbeloppet . Samordningsbestämmelserna i det reformerade systemet avviker i väsentlig mån från de gällande bestämmelserna, genom att garan- tipensionen alltid beräknas före samordning medan SGA-beräkningarna baseras på den utbetalda pensionen efter samordning. Om samma samordningsbestämmelser som gäller för garantipension skulle gälla för övergångsvis garantipension skulle vissa av de pensionärer som har rätt 138 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension till SGA i dagens system inte medges övergångsvis garantipension. Dessa pensionärer skulle få en sänkning av nettopensionen efter omlägg- ningen. Inte heller skulle de pensionärer, vars ATP efter samordningen med yrkesskadelivräntan berättigar till pensionstillskott, helt ersättas om samma samordning som gäller för garantipensionen skulle gälla för övergångsvis garantipension. Införandet av ett helt nytt ålderspensionssystem ger en möjlighet till justeringar av såväl eventuella orättvisor som förekommande överkom- pensation. Detta kan göras då endast ett ytterst litet fåtal har börjat uppbära ålderspension före reformens ikraftträdande. Den övergångsvisa garantipensionen skall dock huvudsakligen utbetalas till pensionärer som redan vid införandet uppbär ålderspension. Det är därför svårt att ändra de grunder för samordningen som tillämpades när det utgående pensionsbeloppet bestämdes. Inriktningen i denna fråga liksom i vårt arbete i övrigt har därför varit att finna metoder för att omvandla SGA till en pensionsförmån, medan de grundläggande principerna för hur de redan utgående pensionerna skall beräknas har ansetts böra ligga fast. Vi föreslår därför att beräkningen av den övergångsvisa garantipen- sionen för livräntetagare baseras på den ålderspension som redan betalas ut eller, för nytillkomna pensionärer, skall betalas ut efter samordningen med livräntan enligt dagens regler. Detta sker genom att det i beräkningsunderlaget skall ingå ålderspensionen och änkepensionen efter samordning. Som ovan redovisats kan SGA i vissa fall bli större än den faktiskt utbetalda pensionen. Vår bedömning är att detta förhållande bör beaktas när beräkningsunderlaget fastställs. Detta görs om det i beräknings- underlaget även ingår viss livränta. Livräntan skall därvid ingå i sådan omfattning att den pensionsberättigades beräkningsunderlag inte blir lägre än ett belopp som motsvarar den folkpension och det pensionstill- skott som skulle ha utgetts enligt gällande regler, om pensionen inte hade samordnats med yrkesskadelivränta. Som pensionstillskott skall likställas ATP som skulle ha föranlett avräkning av pensionstillskottet. Det som sagts gäller inte vid uppskjutet uttag. I dessa fall uppgår folkpensionen och pensionstillskottet normalt till ett högre belopp än 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp. Analogt med de gällande reglerna föreslår vi att livränta högst skall ingå i beräkningsunderlaget med ett belopp motsvarande skillnaden mellan det enskilda beräkningsunderlaget och 1,515 prisbasbelopp för en ensamstående ålderspensionär och 1,34 prisbasbelopp för den pensionär som är gift. I övrigt skall beräkningsunderlaget fastställas enligt samma principer som skall gälla för ålderspensionärer utan yrkesskadelivränta. Förutom den utbetalda allmänna ålderspensionen, änkepensionen och viss livränta SOU 1999:17 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 139 skall således i beräkningsunderlaget också ingå tjänstepension och utländsk socialförsäkringspension. Det på detta sätt framtagna beräkningsunderlaget räknas om på samma sätt som det underlag som ligger till grund för beräkning av den övergångsvisa garantipensionen för personer utan livränta. Hur detta mer exakt görs framgår av avsnitt 8.4. Med anledning av vad som anförts i Prop. 1990/91:54 om de admi- nistrativa svårigheterna att beräkna SGA utifrån den pension som skulle ha utgetts om samordning inte skett med livräntan, har vi undersökt om detta skulle vara möjligt att göra i samband med övergången till ett nytt system. Uppgifterna om såväl beviljad som utbetald pension kommer framöver att finnas hos samma myndighet. Det är därför administrativt fullt möjligt att ta hänsyn till beviljad tilläggspension vid beräkningen av övergångsvis garantipension. Effekterna om man gör detta blir dock att vid samma livränta i båda fallen får den som tjänat in ATP över pensionstillskottsnivån ett sämre utfall än den som helt saknar ATP, trots att ATP reducerats bort helt av livräntan. Orsaken till detta är en kombination av att livräntan inte reducerar grundavdraget, att en garantinivå finns vid samordningen och att SGA beräknas med den beviljade folkpensionen på 1,515 prisbasbelopp som bas och alltså mycket väl kan bli högre än den utbetalade folkpensionen. I tablå 7.1 nedan visas, som nämnts, fyra typfall på de nuvarande samordningsbestämmelserna. Vidare visas beräkningsunderlaget i respektive fall. Exemplen avser en ensamstående ålderspensionär. Typfall A visar en ålderspensionär vars ålderspension och livränta före samordning sammantaget uppgår till 1,66 prisbasbelopp. Om pen- sionstillskottet skulle beräknas utifrån beviljad ATP, skulle pensionen och livräntan sammantaget vara 1,915 prisbasbelopp. Pensionärens liv- ränta uppgår till 0,4 prisbasbelopp. Tre fjärdedelar av livräntan, 0,3 prisbasbelopp, samordnas med ålderspensionen. Samordningen innebär i detta fall att pensionärens ATP bortreduceras helt och att den helt ersätts av pensionstillskottet. Samordningen har således inte någon effekt på pensionärens sammantagna inkomster från pension och livränta. Den utbetalda pensionen som skall ingå i beräkningsunderlaget uppgår till 1,515 prisbasbelopp. Eftersom pensionären inte har några andra pensionsinkomster, t.ex. tjänstepension, än den allmänna pensio- nen, uppgår även beräkningsunderlaget till 1,515 prisbasbelopp. I typfall B uppgår ålderspensionen och livräntan sammantaget till 1,56 prisbasbelopp. Om pensionstillskottet skulle beräknas utifrån be- viljad ATP skulle pensionen och livräntan sammantaget uppgå även i detta exempel till 1,915 prisbasbelopp. ATP för denna pensionär är lägre än livräntan. Därför reduceras även pensionstillskottet mot livräntan. 140 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension ningen uppgår till 1,415 prisbasbelopp. SGA beräknas dock med den folkpension och det pensionstillskott som skulle ha utgetts om ingen samordning hade skett som utgångspunkt. SGA för pensionären i fråga blir därför högre än den utbetalda pensionen, 1,515 prisbasbelopp. Detta tas hänsyn till när beräkningsunderlaget fastställs genom att det i beräkningsunderlaget även ingår livränta. Livräntan ingår med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan beviljad och utbetald pension, dvs. med 0,1 prisbasbelopp. Av typfall C framgår samordningsbestämmelserna när dessa ger full effekt på ålderspensionen. Även här antas att livräntan uppgår till 0,4 prisbasbelopp och att tre fjärdedelar av livräntan, 0,3 prisbasbelopp, samordnas med ålderspensionen. De sammanlagda inkomsterna från ålderspensioneringen och livränteförsäkringen uppgår till 2,4 prisbas- belopp före samordning och till 2,1 prisbasbelopp efter samordningen. Pensionärens inkomster har således minskat med 0,3 prisbasbelopp, vilket var avsikten. Typfall D visas en pensionär med en beviljad ålderspension på 3,2 prisbasbelopp. Livräntan är 0,93 prisbasbelopp. Tre fjärdedelar av detta belopp, dvs. 0,7 prisbasbelopp, samordnas med ålderspensionen. Således reducerar livräntan pensionen till 2,5 prisbasbelopp. Totalt uppgår pensionärens inkomster till 3,43 prisbasbelopp. Om dessa inkomster endast bestod av ålderspension skulle det vanliga grundavdraget gälla för honom. Emellertid skall SGA-beräkningen, enligt de gällande bestämmelserna, i första hand baseras på den utbe- talda ålderspensionen. Därför medges pensionären i exemplet det högre SGA. Också beräkningsunderlaget baseras på den utbetalda pensionen och beräknas således till 2,5 prisbasbelopp. Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 141 Tablå 7.1 a–d Samordning mellan yrkesskadelivränta och ålderspension i det nuvarande systemet samt beräkningsunderlaget i det reformerade systemet. a) Typfall A Pension och livränta före sam- Pension och livränta efter sam- (0,255) Pension och livränta, totalt2 Pension och livränta, totalt 1.Avser det belopp som pensionstillskottet skulle ha uppgått till om det hade beräknats före samordningen med yrkesskadelivräntan. 2.Inklusive det pensionstillskott som skulle ha utgetts om det hade beräknats före samordningen med yrkesskadelivräntan. b) Typfall B Pension och livränta före samord- Utbetald pension och livränta (0,355) Pension och livränta, totalt2 Pension och livränta, totalt 1.Avser det belopp som pensionstillskottet skulle ha uppgått till om det hade beräknats före samordningen med yrkesskadelivräntan. 2.Inklusive det pensionstillskott som skulle ha utgetts om det hade beräknats före samordningen med yrkesskadelivräntan. 142 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension c) Typfall C Pension och livränta före samord- Utbetald pension och livränta Pension och livränta, totalt Pension och livränta, totalt d) Typfall D Pension och livränta före samord- Utbetald pension och livränta Pension och livränta, totalt Pension och livränta, totalt Vårt förslag: Beräkningsunderlaget skall räknas om i sam- band med fastställande av den årliga övergångsvisa garantipensionen. Nytt beräkningsunderlag skall fastställas när storleken på ett eller flera belopp som ingår i beräkningsunderlaget ändras, eller om rätten till sådan förmån upphör eller ny förmån tillkommer. Om den pensionsberättigade ändrar andelen uttagen övergångsvis garanti- pension skall nytt beräkningsunderlag fastställas. Det är storleken på beräkningsunderlaget som bestämmer om rätt till övergångsvis garantipension föreligger eller inte. Den bestämmer också storleken av den övergångsvisa garantipensionen. Även rätten till och storleken av bosättningstillägget baseras på beräkningsunderlaget. Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 143 I beräkningsunderlaget ingår bl.a. ett belopp motsvarande dagens bosättningsbaserade folkpension. Vare sig detta belopp utges i form av övergångsvis garantipension eller i förekommande fall som bosätt- ningstillägg, fastställs beloppet i förhållande till storleken på prisbasbe- loppet. Vid förändring av detta basbelopp ändras också storleken på folkpensionsbeloppet. Detsamma gäller för det belopp som skall ersätta pensionstillskottet. På grund av att tilläggspensionen är knuten till den allmänna in- komstutvecklingen, kommer även det belopp som skall ersätta pen- sionstillskottet att ändras till följd av indexeringen av tilläggspensionen. På grund av uppräkningen av tilläggspensionen kommer även den över- gångsvisa garantipensionen och bosättningstillägget att ändras. Även den tjänstepension som ingår i beräkningsunderlaget kan komma att ändras genom någon form av uppräkning. Beräkningsunderlaget måste till följd av förändringarna i prisindex respektive inkomstindex räknas om för att beräkna den årliga övergångsvisa garantipensionen. Om någon av de pensionsförmåner som ingår i beräkningsunderlaget ändras, kan det medföra att även den övergångsvisa garantipensionen för framtiden skall ändras eller upphöra eller att sådan pension skall beviljas. Också i de fall som en pensionsförmån tillkommer eller försvinner påverkas den övergångsvisa garantipensionen varför ett nytt beräkningsunderlag skall fastställas. Förutom den årliga beräkningen av beräkningsunderlaget kan således ett nytt beräkningsunderlag behöva fastställas vid ett eller flera tillfällen . Andra situationer när ett nytt beräkningsunderlag skall fastställas kan t.ex. föreligga i följande fall. -Den pensionsberättigade ändrar civilstånd, varför såväl folkpen- sionstillägget som det bosättningsbaserade folkpensionsbeloppet ändras. -Den pensionsberättigade kan på grund av övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL tillgodoräknas bo- sättning i . -Storleken på tilläggspensionen kan komma att ändras, varför också storleken på pensionstillskottet ändras. Sådan ändring kan komma att ske, förutom till följd av ovan nämnda inkomstutveckling, på grund av att beslut om den pensionsgrundande inkomsten ändras efter över- klagande av beslutet till allmän förvaltningsdomstol. -Storleken på tjänstepensionen ändras eller rätt till sådan pension tillkommer eller upphör. -Rätt till utländsk pension tillkommer eller upphör. -Den pensionsberättigade ändrar uttagsgraden av sin ålderspension. 144 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension Sammanfattningsvis kan sägas att, förutom den årliga omräkningen av beräkningsunderlaget, skall ett nytt beräkningsunderlag fastställas så snart något av de belopp eller de inkomstrelaterade pensionsinkomster som skall ingå i beräkningsunderlaget ändras, upphör eller tillkommer.