sou · GNB377 · 2000-01-01 00:00:00 — Øget repræsentation i det politiske system har desuden gjort det muligt for kvinder at etablere alliancer på tværs af partier og organisationer i forhold til centrale kønspolitiske emner, for eksem- pel kvota-ordninger, der skal sikre flere kvinder i det politiske og administrative liv, og en udbygning af de offentlige børneinstitu- tioner, opprioritering af omsorg for børn og om flere penge til børnefamilier (Skjeie 1992, Dahlerup 1998, Borchorst 1997). I 1990erne er der konsensus mellem kvinder om en række velfærds- politikker, men der er også konflikter mellem kvinder i forskellige politiske partier i forhold til en række nye politiske spørgsmål som flygtninge- og indvandrere og EU, og i forhold til sociale politikker som offentlige børnepasning. Der er ingen tvivl om, at kvinder i de skandinaviske demokratier har et aktivt og mangfoldigt medborgerskab, men det er ikke det samme som magt i de politiske og administrative institutioner. Dels er der en tendens til at medborgerskabet igen bliver opdelt i et medborgerskab, der knytter sig til hverdagslivets institutioner og et medborgerskab der knytter sig til nationale og globale spørgsmål. Dels er der tendens til at demokrati og styring (governance) ad- skilles, for eksempel i EU's institutioner, hvor magten ligger hos , Kommissionen og domstolen. Endelig er der er der forskel på politik og økonomisk magt, og den svenske kvindemagt- udredning har vist, at der stadig er ulighed i kvinders og mænds økonomiske resurser (se Rapport till utredningen av fördelingen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män SOU 1997:115, SOU 1997:136). Feministiske forskere har forskellige opfattelser af hvad politik og magt er, og forskellige tolkninger af, om kvinders poli- tiske tilstedeværelse kan bidrage til at ændre de politiske magtrela- tioner mellem kvinder og mænd. Der mangler generelt en kompa- rativ forskning om samspillet mellem magt og demokrati i Skandi- navien, og ikke mindst forskning om hvilken betydning opdelingen mellem magt og demokrati har for skandinaviske kvinders medbor- gerskab. Konklusioner og perspektiver: Aktuelle udfordringer til demokratiet Hvad er udfordringerne til den skandinaviske demokratiforståelse i et feministisk perspektiv? Den politiske udvikling har gennem de sidste været modsætningsfyldt. På den en side er udvidelsen af demokratiet til familien, som Giddens peger på, utvivlsom relativt langt fremskreden i de skandinaviske demokratier. Gennem de sids- te er der sket en høj grad af individualisering af sociale ret- igheder (1995; 1996), og forældrene er begge blevet inddraget som aktive medborgere og har fået nye deltagel- sesrettigheder i forhold til styring af skoler og daginstitutioner, ikke mindst i (1993, og Nyseth 1996, 1994a). På den anden side peger forskningen på, at der er tendenser til nye (køns)opdelinger. I har opdelingen i offentligt og pri- vat mistet betydning med velfærdsstatens udbygning og kvindernes lønarbejde, men der er tendenser til en ny opdeling mellem den lille og den store politik, mellem de politiske eksperter i partier- ne og hverdagsmagere, som forholder sig lokalt til dagliglivets pro- blemer. står de vestlige demokratier ved et vendepunkt. Globalise- ringen har lagt pres på velfærdsstaterne, der er under omstruk- turering, og den europæiske integrationsproces betyder, at national- staterne har mistet betydning. Spørgsmålet er, om kvinders tilstede- værelse i de spolitiske parlamenter kan bidrage til at påvirke sam- fundsudviklingen og forny det politiske liv? Nogle forskere håber, at kvinders markante repræsentation i de politiske eliter vil være med til at forny den politiske dagsorden (1995) og placere nye politiske spørgsmål centralt på den politiske dagsorden, ikke mindst spørgsmål om retten til at give og modtage omsorg (Knijn og Kremer 1997). er mere pessimistiske og frygter, at kvinelige politikere er underordnet det herskende partisystem og sætter i FEMINISTISEKK PERSPEKTIVER PÅ DEMOKRATI OG MEDBORGERSKAB stedet deres lid til kvinders selvstændige organisering uden for par- lamenterne (et.al. red, 1997). Det er efter min mening for tidligt at konkludere, om og på hvilke områder kvinders tilstedeværelse på den politiske arena har gjort en forskel i skandinavisk politik. spørgsmål afhænger bl.a. af kvinders politiske mobilisering og identiteter uden for det formelle politiske system. Jeg mener, at der kan iagttages forskellige tendenser i 1990erne. På den ene side har kvinder fået mulighed for at være med til at præge de politiske beslutninger, og der er en ud- bredt konsensus om ligestilling mellem køn i politik og i samfundet, som gør det muligt at udfordre de barrierer, der skaber ulighed. Samtidig er der nye konfliktlinier mellem de politiske partier, og mellem kvinder som repræsenterer forskellige politiske partier, for eksempel om integration af flygtninge og indvandrere og om med- lemskabet i EU. I og har der desuden været konflikt om de offentlige børneinstitutioner fortsat skal udbygges, eller om pengene i højere grad skal følge børnene, således at forældrene får større valgfrihed i forhold til forskellige pasningsformer. Min konklusion er, at kvinders aktive medborgerskab er et cen- tralt element i de nordiske demokratier, og det omfatter lighed mellem køn i politiske forsamlinger. Princippet om lige repræsen- tation mellem kvinder og mænd er vigtigt, fordi det giver kvinder mulighed for at præge den politiske dagsorden og for at skabe poli- tiske alliancer og kompromiser om de aktuelle ændringer af de so- ciale og økonomiske politikker. Det forudsætter derimod ikke, at der er enighed mellem kvinder om de politiske prioriteringer. Der er forskelle mellem kvinder i forskellige generationer og mellem kvin- der på basis af uddannelse, og etnicitet, som kommer til ud- tryk i forskellige politiske prioriteringer og identiteter. Der er dog samtidig mulighed for at kvinder i bestemte sager kan blive enige om at handle sammen på tværs af sociale og politiske skillelinier om at udvide kvinders økonomiske selvstændighed, kropslige autonomi og indflydelse på samfundsudviklingen. Der er behov for at demokratisere demokratiet, men det er et åbent spørgsmål, hvordan kvinder kan bidrage til at forny demokra- tiet og genopdage politikken - fra hverdagens politik til politik på det globale plan. Der er desuden behov for sammenlignende under- søgelser af samspillet mellem køn og generation. De unge kvinders politiske identiteter og praksis er et af de centrale spørgsmål for feminismen og demokratiets fremtid. I udgør partierne kun en meget lille del af befolkningen og kvinderne vælger de poli- tiske partier fra, ikke mindst de unge kvinder. Partierne i har derimod en mere central status, og kvinder har bidraget til at forny partiernes dagsorden (og Knopp 1998; et. I var det unge kvinder i der i 1996 var med til at foreslå en ophævelse af partiets kønskvotering, som havde været vedtaget siden . En nylig undersøgelse viser, at der er store generationsforskelle i kvinders holdninger til EU- spørgsmålet. De unge kvinder er meget mere positive end de ældre genrationer, og de er også mere positive end de unge mænd (Goul 1999) En anden central udfordring for de nordiske demokratier er en fornyelse af demokratiet gennem politisk integration af marginali- serede grupper. Der er også behov for at udvikle nye former for refleksivitet, pluralisme og solidaritet med de fremmede knyttet til det post-traditionelle samfund. I er det langt hen lykkedes at integrere kvinder i den politiske elite gennem de sidste , hvorimod det er et problem at integrere marginaliserede soci- ale grupper med basis i etnicitet. Jeg vil hævde, at de homogene Skandinaviske demokratier udfordres af en ny type marginali- sering i forhold til arbejdsmarkedet og af indvandrer- og flygtninge- grupper, som hviler på et kompliceret samspil mellem køn, etnicitet og (1998c). Det viser grænserne for et dialogdemokrati, der ikke forholder sig til forskelle mellem sociale grupper baseret på køn, etnicitet og . Endelig er det en række udfordringer for de skandinaviske demo- kratier forbundet med forskydningen af den politiske magt fra det nationale til det transnationale og globale plan (1992). Det er lykkes de skandinaviske demokratier at integrere kvinder i den politiske elite igennem de sidste , og gennem de sidste er der ligeledes sket ændringer i den korporative kanal således at kvin- der udgør . Det parlamentariske demokrati er blevet udvidet på det nationale plan, men samtidig har nationalstaten ændret karakter. Udviklingen i retning af større europæisk integration betydet, at kvinder er blevet marginaliseret i forhold til EU:s centrale institutioner, specielt , EU- Kommisio- nen, Domstolen og senest den europæiske Centralbank. I Skandina- vien er kvinder relativt velintegrerede i forhold til det nationale ni- veau, men det er et åbent spørgsmål, om det er muligt at udvide demokratiet til EU's institutioner og samtidig sikre kvinders poli- tiske deltagelse på det transnationale og globale niveau. FEMINISTISEKK PERSPEKTIVER PÅ DEMOKRATI OG MEDBORGERSKAB 1De to sociologer har læst hinanden og er inspireret af hinandens analyser og begreber. Det fremgår af deres fælles bog , Giddens og Lash Refexive Modernization (1994), hvor de debatterer om ændringerne i politik og demo- krati i et posttraditionelt samfund. 2Giddens forståelse af dialogdemokrati adskiller sig fra Habermas begreb, fordi det bygger på social refleksivitet i de daglige aktiviteter og i de kollektive organisationer, og fordi det ikke er orienteret mod konsensus (Giddens , 115). 3Den polsk-fødte sociolog er et andet eksempel på ny- tænkning af de klassiske begreber frihed, lighed og broderskab. Han er optaget af individernes forhold til de politiske fællesskaber og til de medborgere, der står uden for de politiske fællesskaber – de fremmede. Han har argumenteret for, at der er behov for at erstatte de gamle idealer med nye idealer om indivi- dets frihed/autonomi, om et lighedsbegreb, som rummer individernes for- skellighed og om nye former for solidaritet med de andre som er anderledes end os selv (1997). 4Anne har diskuteret indførelse af kvota-ordninger i de politiske par- tier i , hvor hun problematiserer de feministiske teoriers påstand om at den kønsmæssige arbejdsdeling skal ændres før der kan ske ændringer i de poli- tiske kønsrelationer (1995, kap. 3). 5De bygger begge på survey-undersøgelser af borgernes aktiviteter og hold- ninger. I den svenske undersøgelse skelnes, der mellem initiativer til påvirkning af sin egen situation, det lille demokrati, og initiativer til påvirkning af landets situation, det store demokrati. I den danske undersøgelse kaldte vi aktiviteter i forhold til hverdagens institutioner i lokalområdet, på arbejdspladsen og i vel- færdsstatens service- og administrative områder institutioner, for nærdemokra- tiske deltagelsesformer, hvor det store demokrati omfatter deltagelse på et mere generelt plan i for eksempel partier, organisationer og ved valg (et.al. 6Hvad angår forholdet mellem det lille og det store demokrati var der både ligheder og forskelle mellem de danske og svenske resultater (1994a; 1997). Begge undersøgelser bekræftigede tendensen til en kønsmæssig opsplitning i det demokratiske medborgerskab med mænd som de mest aktive i det store demokrati, specielt hvad angår partiaktiviteter og kontakter til offent- lige myndigheder (et. Der var dog også en overrasken- de forskel, idet det lille demokrati i den svenske medborgerundersøgelse blev karakteriseret som et af de kvindedominerede deltagelsesområder, hvor kvin- der er mere aktive end mænd. I den danske undersøgelse var der derimod ingen kønsforskelle i forhold til det lille demokrati, dvs. kvinder og mænds deltagelse som forældre – medborgere på skole- og daginstitutionsområderne og i forhold til lokale aktiviteter, med aktiviteter på arbejdspladsen som den eneste undta- gelse (et. I den svenske undersøgelse var kvinder desuden mere aktive end mænd i forhold til politiske manifestationer, hvori- mod der ikke var forskelle i kvinder og mænds politiske manifestationer i (et. 7Der er klare grænser for hvad de kvantitative undersøgelser kan sige om hvilken betydning medborgerne tillægger de enkelte aktiviteter. I er der p.t. to store demokratiprogrammer, der p.t. er i gang med kvalitative og institutionelle analyser af det lokale medborgerskab og af kvinders medbor- gerskab Demokrati for neden og – begge støttet af forskningsråd. Se GEPs skriftserie nr. 1 , og Demokrati for neden, Institut for Økonomi, Politik og Forvaltning, . 8De danske undersøgelser viser, at der er forskel mellem forældrenes uformelle deltagelse og den formelle deltagelse som brugere i velfærdsstatens serviceinsti- tutioner. Mænd deltager i højere grad end kvinder som brugere i forhold til skolebetyrelser (1994a, Nyseth og 1997). Denne kønsarbejdsdeling som forældre-brugere kan have forskellig begrundelse og betydning. Det ville være interessant at undersøge mænd og kvinders motiver i forhold til at deltage som brugere. 9Undersøgelsen er et pilotprojekt, som bygger på 10 kvalitative interview, som indgår i en større undersøgelse af Demokrati fra neden finansieret af det danske samfundsvidenskabelige forskningsråd (Bang og Sørensen 1997). 10Jeg har tidligere kommenteret teoretiske forståelse og perspektiv på magt og fremhævet, at det negative syn på staten og på kvinders mulighed for at påvirke de politiske institutioner indefra ikke er generelt for de feministiske analyser i og , men snarere er et problem for de svenske feministers analyser ( 1995). FEMINISTISEKK PERSPEKTIVER PÅ DEMOKRATI OG MEDBORGERSKAB , , , Kamma , (1993) Medborgerskab. Demokrati og politisk deltagelse. , J. and L. eds. (1994) Medborgerkab og politisk kultur. Bang, P. og (1997) Fra Græsrødder til hver- dagsmagere. Demokrati fra neden. Pilotprojekt, Arbejdspapir 3/1997. , Universitetscenter, COS, Handleshøjskolen og Bang, P. , . og (1997) Elite eller forlkestyre – demokrati fra overn og/eller fra neden. I Tidskriftet nr 51, 5–32 (1997) Modernity and Ambivalence. , , (1994) eds. Politics, Tradition and Aesthetics in the Modern Social Order.London, , (1994) The Reinvention of Politics: Towards a Theo- ry of Reflexive Modernization. I , Giddens & eds. Politics, Tradition and Aesthetics in the Modern Social Order, s. , (1994) Mäns makt och kvinnors intressen. Upp- sala: Acta Universitatis Upsaliensis A. Borchorst, AD. , N. Raaum, V. . Styrkasdottir (red.) (1999) Likestillte de- mokratier? Kjönn og politik i . , (1995) Kvinnor, män och delad makt. I Poli- tologen nr 2, s. Borchorst, (1989) Kvindeinteresser og kvindekonflikter. for Kvindeforskning, , s. , (1994) Køn, ungdom og værdiopbrud. I J. and L. (eds) Medborgerskab og politisk kultur, s. 175–210. , (1997) De politisk-kulturelle betydninger af køn. I et al. Det kønnede samfund. 223–254. Aalborg: Aalborg Universitetsforlag & (1998) Kvinder og politisk repræsentation. GEP working paper nr. 7, Aalborg: Aalborg Uni- versity Dahlerup, Drude (1988) From a Small to a Large Minority: Wo- men in Scandinavian Politics Scandinavian Political Studies, vol. 11, nr.4, s. Dahlerup, Drude (1998) Rødstrømperne. Den danske udvikling, nytænkning og gennemslag 1970–1985. (1995):Reflective Solidarity. I Constellations, vol. 2 no.1, s. Demokrat fra neden (1997) Projektbeskrivelse. Institut for Økono- mi, Politik og Forvaltning, GEP – Programme Gender, Empowerment and Poli- tics, Project Outline Gender, Democracy and Welfare States in Transition by , , , Drude Dahlerup, og , Text no. Giddens, (1994) Beyond Left and , The Future of Radical Politics. , (red. ), og (1997) Toward a new Democratic Order: Womens Organizing in in the 1990s. Halsaa, (1987) Har kvinnor gemensamme intressen?I Kvinnovetenskablig tidsskrift nr. 4, s. (1987) and Women . : Nor- wegean University Press , (1988) Scandinavian Citizenship I Acta Sociolo- gica, vol. 31 nr 3, s. , (1990) Genussystemet ch.3. I Demokrati och Makt i . Maktudredningen huvudrapport, SOU 1990:44, s. , (1993) Medborgerskab, brugerrolle og magt. I Ander- sen, J. , K. , B. og L. (1993) Demokrati og politisk deltagelse. Herning: Sys- time. FEMINISTISEKK PERSPEKTIVER PÅ DEMOKRATI OG MEDBORGERSKAB Jonasdottir, (1985) Kvinnors intressen och andra Värden.I Kvinnovetenskaplig tidsskrift nr. 2, s. Jonasdottir, (1991) Interests, Ørebro Studies 7, Kumle Karvonen, eds. (1995) Women in Nordic Politics. Closing the Gap. , (1996) Family Obligations in . (1996) Velfærdsstatens rødder. Fra kommunesocia- lisme til folkepension. : Selskabet til forskning i arbej- derbevægelsens historie , Kamma (1994). Tiden, kønnet og politikken. I . ed. Medborgeskab og politisk kultur. Herning: Systime, s. Landes, (1988) Women and the Public Sphere in the of the French Revolution. , Arnlaug (1996) Parents, children and the state: Family obliga- tions in . Institut for samfundsforskning, Report 96:23, ,Arnlaug (1998) Carring as Social : Cash for Child Care and . I Social Politics. International Studies in Gen- der, State and Society, vol. 5, nr 3, s. Mouffe, (1992A) Dimensions of Radical Democracy. Citizenship and Community, , Verso Mouffe, (1992B) Feminism, Citizenship and Radical Democratic Politics. I and eds., Femi- nists Theorize the Political, Routledge, 1992, s. Nyseth & , L. (1997) Borgerstyre eller brugerstyre? – Insti- tutionelle nydannelser i et demokratiperspektiv. I P. Gundelach, H. . (red.) Decentral politik og forvaltning, Institut for Politik, Økonomi og Forvaltning: , s. , , and (1992) Political Parti- cipation and Democracy in . : Uni- versity Press Pateman, (1988): , , Pateman, (1992) Equality, Difference and Subordination: The Politics of Motherhood and Womens Citizenship. Beyond Equality and Difference. Citizen- ship, Feminist and Female Subjectivity. /: Routledge, s. Pateman, (1996) Democratization and Citizenship in the 1990s. The Legacy of . Institut for Samfundsforskning, , , (1989) Med- borgernas Makt. , (1993) Democracy and Difference. , (1995) The Politics of Presence. : Raaum, (1995) Kjönn og politikk. Rapport till Utredningen om fördelingen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män SOU 1997:115 Rapport till Utredningen om fördelingen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män SOU 1997:136 Sarvasy, Wendy & , eds. (1994): Introduction to special issue on Gender, and the Transitions to Democracy.I Social Politics. International Studies in Gender, State and Society, vol.1, no.3, s. Skjeie, (1992) Den politiske betydningen av kjøn. En studie av norsk topp-politik. Olso: Institut for Samfundsforskning, 92:11 (1988) Towards a Feminist of the . I and eds., The Political Interests of Women. Developing Theory and Research with a Femi- nist Face. : , s. , (1994) Engendering Democracy – the interplay between Citizenship and Political Participation. I Social Politics. Inter- national Studies in Gender, State and Society, vol. 1, no 3, s. , (1995) Kommentar til Kvinnor, män och delad makt. I Politologen nr. 2, s. , (1997) Politisk medborgerskab og feministiske forståel- ser. I , og Rittenhofer red. Det kønnede sam- fund, Aalborg Universitetsforlag, s. , (1998a) Det sociale medborgerskab. I og red. : , s. FEMINISTISEKK PERSPEKTIVER PÅ DEMOKRATI OG MEDBORGERSKAB , (1998b) Vocabularies of Gender and Citizenship: The Danish Case. I Special Issue on Gender and Citizenship in Europe Critical Social Policy, Vol., No 3, , s. 375–396. , (1998c) Towards a Gender Sensitive Framework for Citi- zenship – Comparing , and . GEP working paper series No. I Jet Bussemaker ed. Citi- zenship and Transition of European Welfare States. /: Routledge (in press) , (1992)Outline of a Theory of Citizenship. I Chan- tal Mouffe.ed. Dimensions of Radical Democracy. Citi- zenship and Community. Lonson: Verso, s. , ( 1990) and the Political Difference. , (1994) Gender as Seriality: Thinking about Women as a Social Collective. I Signs, Vol. 19, nr. 3, s. , og (1992) Kontrakt i kris. Kvinnors politiska medborgarskap i tre välfärdsstater Politiskt deltagande och engagemang Demokrati anses förutsätta medborgarnas deltagande i det politiska livet. Hur stor deras aktivitet är i exempelvis valdeltagande och par- timedlemskap kan ses som en indikator på att demokratin i en be- stämd stat är väl fungerande. I ett representationsperspektiv är det också betydelsefullt vilka grupper det är som medverkar i politikens utformning. Man har länge haft den uppfattningen att kvinnor skul- le vara mindre politiskt aktiva, ja, över huvud taget mindre politiskt intresserade än män (Duverger 1955; et. 1960; Verba, Nie and 1978, chapter 12; 1987; och et. Beskrivningen av kvinnor som politiskt passiva är kon- troversiell. Den berör ju en av grundvalarna i det demokratiska med- borgarskapet, nämligen utövandet av de politiska rättigheterna, eller vad som här kommer att benämnas det politiska medborgarskapet. Enligt en klassisk definition utgörs medborgarskapet av tre kompo- nenter: det politiska , det civila och det sociala medborgarskapet (et. Det politiska kan först och främst hänföras till de rent formella relationerna mellan medborgaren och staten i termer av politiska rättigheter, exempelvis rösträtt och valbarhet. Om begreppet begränsades till att endast avse de formella rättighe- terna skulle det förlora sin dynamik. I stället är det väsentligt att också inbegripa det faktiska utövandet av de politiska rättigheterna, eller med andra ord det politiska deltagandet. KVINNORS POLITISKA MEDBORGARSKAP I TRE VÄLFÄRDSSTATER Den dubbla betydelsen i det politiska medborgarskapet är viktig för att förstå begreppets könsaspekt i avancerade välfärdsstater. Den legala sidan av det politiska medborgarskapet är i dessa länder helt könsneutralt, eftersom kvinnor och män har samma rät- tigheter. Detta är dock inte detsamma som att det politiska med- borgarskapet är könsneutralt. De formella rättigheterna innebär inte automatiskt faktiskt deltagande. Snarare kan det ses som resultatet av en process som inbegriper både uppmuntran och hinder. Vad som skall förstås som politiskt deltagande är inte entydigt. Att begreppets kärna inbegriper deltagande i exempelvis politiska val och i partiarbete är förhållandevis oemotsagt. Däremot finns det olika inställningar vad gäller vad som skall inbegripas därutöver. vidgas begreppet till att omfatta de flesta aktiviteter medbor- gare är engagerade i för att påverka sin vardagssituation. I detta sam- manhang förekommer en distinktion mellan den lilla demokratin i familj och grannskap och den stora demokratin i riksdag och par- tier (m.fl. 1998). Denna distinktion är relevant när det gäller att nyansera påståenden om exempelvis kvinnors passivitet eller maktlöshet, liksom för att analysera medborgarnas möjligheter att kunna påverka sin vardagssituation. Ur ett maktperspektiv vill jag dock inte likställa deltagande i frivilligrörelser eller aktionsgrup- per med konventionellt politiskt deltagande i exempelvis politiska partier. Att kvinnor är lika aktiva som män, eller mer, i den lilla demokratin minskar på intet sätt betydelsen av att analysera köns- skillnader i deltagandet i konventionell politik. Så länge den repre- sentativa demokratin består, är mäns och kvinnors lika deltagande i densamma av stor vikt. Begreppet medborgarskap är inte okontroversiellt. Många fors- kare har påpekat att definitioner av det ofta utgår från deltagande på arbetsmarknaden, vilket har haft till följd att det är mannen som ut- gör norm för medborgaren (1994:27–28; Bussemaker and van Kersbergen 1994; 1994, 1996. Den brittiska forskaren menar att politiskt medborgarskap innefattar en åtskillnad mellan det offentliga, politiska livet och det privata, socia- la. Vidare att denna åtskillnad utestänger kvinnor från ett aktivt politiskt deltagande (Pateman 1989).