sou · GNB38 · 2000-01-01 00:00:00 — Be- greppet kulturella skillnader används ofta för att namnge och be- skriva de sätt på vilka de som inte är européer och vita skiljer sig från de som är det. 4 För kritiska inlägg i debatten om multikulturalism, se , A and Newfield C (1993) (eds), Mapping Multiculturalism. Feminism, rasism och etnicitet och (1996) hävdar att eftersom färgade kvinnor talade inifrån och emot både kvinnornas frigörelse och antirasistiska rörelser och ifrågasatte hegemonin som åtnjutits av den feminis- tiska teori som konstruerats i första hand utifrån vita medel- klasskvinnors liv. Kraften som tillåter vita feministiska författare att i sina böcker om kvinnor, i realiteten om vita kvinnor, utelämna referenser till rasidentitet, är samma kraft som skulle tvinga alla författare som skriver enbart om svarta kvinnor att uttryckligen referera till deras rasidentitet. Den kraften är rasismen. ( Hooks, 1981:138) Forskare som förde fram den här kritiken menade att det, trots genombrotten, fortfarande går att spåra en kontinuitet med gamla paradigmer både när det gäller ämnen och förklaringar som ges av feministiska forskare som diskuterar färgade kvinnor och kvinnor i tredje världen.5 Fokuseringen av patriarkatet och okänsligheten inför andra former av förtryck är ett av de teman som genomsyrar mycket av det tidiga feminstiska författarskapet. Feministiska forskare lyckades, enligt min mening, ifrågasätta samhällsvetenskapens placering av kvinnor som de andra. De lyckades flytta fram kvinnors position så att de är forskningsobjekt utan kunskapssubjekt. I sina ansträngningar att visa fram förtryckets villkor, legitimerade feministerna stereo- typier av kvinnor som offer, förtryckta av religiösa traditioner och/eller förvisade till hemmasfären. Medan feminister i väster- 5 Som exempel på de allt fler inläggen i debatten se: och Signs . Följande arbeten är representativa för den här utvecklingen. För , se bl.a. Gloria Anzaldua (1990) (ed) Making Face, Making Soul: Creative and Critical Perspectives by Women of Color., . , P (1990) . Knowledge Consciousness and the Politics of Empowerment. Unwin Hyman, et al. (1991) Third World Women and the Politics of Feminism. landet har lyckats bryta ner myter om kvinnors naturliga plats, fortsätter de att förstärka samma myter när det gäller invandrar- kvinnor. En etnocentrisk fokusering på det som uppfattas som exotiskt kan spåras i forskningen. Uppfattningar om kulturella skillnader har ofta osynliggjort de sociala och ekonomiska vill- koren (med andra ord, klassförhållandena) som ger upphov till och förutsätter etniska kulturer. Under det senaste årtiondet har feminismen tvingats erkänna mångfalden i kvinnors erfarenheter likaväl som det patriarkala för- tryck de delar. Debatten om skillnaderna mellan kvinnor (i fråga om klass, sexuell identitet, nationalitet och etnicitet) har ifrågasatt illusionen om ett systerskap kvinnor emellan. Det behöver knappast påpekas att västerländsk feminism kritiserats för sina universella, homogena och vita antaganden om kvinnor. Ett av de centrala sätt på vilket intresset för mångfald har utvecklats, är genom betoningen av begreppet skillnader. (1987) har argumenterat emot den feministiska uppfattningen om olikheter mellan kvinnor, eftersom teorin använder skillnaderna för att betona det som inte är i syfte att framhålla hur de som inte tillhör medelklassen och är vita skiljer sig från de som är det. Det finns en teoretisk trångsynthet i en konceptualiseringen av skillnad som skillnad från . Marnia Lazreg (1988:101) menar att vad som helst kan sägas om kvinnor från andra kulturer , så länge det ser ut att dokumentera skillnaderna jämfört med västerländska kulturer. Den dominerande gruppens privilegium är privilegiet som följer av avsaknad av skillnader. Författaren före- slår att feminister skall använda begreppet heterogenitet, som placerar alla kvinnor på samma nivå i förhållande till varandra. Till stor del som svar på dessa ifrågasättanden kommer det fram alltfler arbeten som kopplar kön till andra former av dominans. Trots skillnader i betoningen, ligger fokuseringen inom de nya perspektiven på rasens centrala roll, på institutionaliserad rasism och på kampen mot rasförtryck som inramar svarta och minori- tetskvinnors liv. Det har hävdats att staterna förändras. Flera forskare hävdar att globaliserings- och fragmenteringsprocessen undergräver staten både ovanifrån och underifrån. Att definiera globaliseringen genom att hävda att förändras, är en mycket smal och problematisk utgångspunkt. Vad menar vi med förändring? Är globaliseringen ett elegant begrepp för att beskriva den kapita- listiska produktionsformens expansion? Följderna av den här processen har emellertid kommit att uppta en stor del av den nu pågående akademiska debatten. Produktionen blir alltmer fragmenterad och internationaliserad i takt med att olika faser sker i olika stater med fri rörlighet för teknik och kapi- tal. Gränserna mellan den första världen och den tredje världen, mellan centrum och periferi, har blivit alltmer flytande och kom- plex. För andra forskare är globalisering ett användbart begrepp för att tala om marknadens universialisering, ökande genomsläpp- lighet i nationalstaters gränser och den växande makten hos icke- statliga aktörer som transnationella företag, när det gäller beslut i en stor del av det som sker innanför dessa gränser.6 Globalisering beskrivs ofta genom en betoning av förskjut- ningar: från organiserad till oorganiserad kapitalism, från fordism till post-fordism, från massproduktion till flexibel specialisering. Medan kön och etnicitet ofta saknas i analyser av globaliseringen, är uppfattningen om arbetskraftens feminisering och den minskan- de homogeniteten i arbetarklassen ofta använda som metaforer för förändringarna. Kapitalet, som söker flexibel arbetskraft, mot- verkar enligt Swasti Mitter (1986) organiserade arbetare och fragmenterar sysselsättningen. Min utgångspunkt är att flexi- biliseringen som en av de senaste formerna för kapitalackumula- tion inte kan förstås utan en granskning av könsideologier som kan strukturera olika kvinnogruppers inträde i världsekonomin. Migrantarbetare, som blivit ett globalt arbets- kraftssystem, är en nyckelfaktor i den pågående förändringen av 6 För vidare diskussion se: Balibar, E (1991) The Nation Form: History and Ideology i Race, National, Class. Balibar, E and , I (eds). den internationella arbetsfördelningen. Inom Fortress Europe väcker kvinnliga migranter frågor om skyddet för kvinnliga med- borgare och kvinnors rätt till sociala förmåner. En växande andel av migranterna är kvinnor; uppskattningsvis svarar de för ca hälften av all internationell migration och utgör nästa hälften av flyktingarna. (1997) använder före- ställningen om feminisering av migrationen för att beskriva detta fenomen. Hon menar att kvinnor blir alltmer synliga därför att konventionella data omprövas och antagandet om att kvinnors motiv för migration automatiskt kan härledas till återförening av familjer avvisas (även om man använder den ingången) och genom att undersökningen av migrationsdata vidgas till att också omfatta migranter utan id-handlingar. Det finns en växande invandring av kvinnliga immigranter till de mest utvecklade länderna och till arbete inom serviceindustri och hemtjänster (Morokvasic: 1991, 1993). Det har också kommit rapporter om handel med kvinnor från både tredje världen och för prostitution. har studier av migration haft en tendens att göra an- taganden som antingen uteslutit eller lagt liten betydelse vid kvinnors roll i migrationsprocesserna. Forskningsfältet har inte lyckats utveckla teorier om erfarenheter av migration och exil ur ett könsperspektiv. har forskarnas intresse för kvinnliga invandrare ökat. Forskning visar att invandrarkvinnors plats på arbetsmarknaden bestäms av deras klasstillhörighet och status som invandrare och medlemmar av ras/etniska minoriteter och att den kopplingen skapar en speciell och specifik erfarenhet. Flera viktiga studier har granskat vilka effekter lagstiftning om invandring och nationalitet har på kvinnor inom etniska minoriteter, deras anställ- ningsmönster, rasismens påverkan på deras liv och deras kamp för att förbättra sin sociala och ekonomiska status (1991, Afshar & 1994, Knocke, W 1995, , Phoeniz and Yuval 1995). En av de centrala frågor som studerats inom detta kritiska perspektiv är det sätt på vilket migration omorganiserar köns- relationer. Patriarkatet är ett begrepp som syftar till förståelse av en uppsättning sociala relationer, där män förtrycker kvinnor och där olika män utövar varierande grader av makt och kontroll (Hondagneu-Sotelo 1992). Könsrelationer i migrantfamiljer har förklarats som kulturellt bestämda och som uttryck för traditio- nella eller moderna värderingar. Det är inom den litteraturen som antagandet görs att migranter blir mindre patriarkaliska på grund av inflytandet från modern kultur. Feministisk svart, och antirasistisk litteratur har ifrågasatt detta ackultura- tionsperspektiv genom att fokusera effekterna av strukturella ekonomiska, politiska och sociala faktorer. Tydliga migrations- biografier kulminerar i skapandet av olika typer av könsrelationer. Forskning har visat att ökningen av invandrarkvinnors ekonomiska bidrag till familjernas ekonomi, tillsammans med invandrarmäns minskade privilegier förklarar minskningen av den manliga dominansen i familjen. Kvinnor har mindre makt än män, men säger sig ofta ha mer makt än de hade före migrationen. Dessa vinster avspeglas i att kvinnor nästan undantagslöst föredrar att stanna i det nya landet.7 Feministiska forskare har visat att föreställningen om medborgar- skap, trots anspråk på att vara universell, har sin grund i hegemo- niska manliga normer. (1988) menar att det ur- sprungliga sociala kontraktet var ett sexuellt kontrakt genom vilket män, som var tvungna att bryta faderns herravälde, utvecklade en överenskommelse mellan bröder som gav tillträde till kvinnors kroppar. Författaren hävdar att det inte är en slump att begreppet broderskap framträder som ett av nyckelorden i de liberala principerna och att det ska tolkas bokstavligt. 7 Liknande mönster kan spåras i min egen forskning om invandrarkvinnor i . (1997) antyder att medan en stor del av litteraturen om medborgarskap traditionellt fokuserat dess inneslutande kraft, tenderar mer radikal, nutida litteratur att beskriva medborgarskap som en kraft som är uteslutande. Flera forskare har belyst utveck- lingen av en komplicerad hierarki av medborgarstatus, där tillgång till välfärdstjänster mer och mer kopplas till styrkt medborgarskap (Hammar:1990). garanterar utvecklingen av en enda marknad med rörelsefrihet för medborgarna i alla EU:s med- lemsstater, som de yttre gränserna förstärks och det görs en skarp åtskillnad mellan de som kan röra sig fritt och de som inte kan göra det. Rasdiskriminering och rasmotiverat våld är i sig själva ute- slutande processer som underminerar minoritetsgruppers med- borgarskap. Kvinnliga flyktingar och asylsökande möter diskrimi- nering och könsspecifikt våld och förtryck. Den mest centrala frågan i medborgarskapet är rätten att stanna kvar, eller till och med att resa in i ett givet land. Längst ner i den hierarki som skapats av dessa grindar finns de illegala invandrarna, som till allt större del utgörs av kvinnor och barn utan något socialt skyddsnät (Jones:1997). Behovet av att ompröva relationen mellan invandrare och ute- slutning har inspirerat till utveckling av kritiska och nya tolkningar av begreppet medborgarskap, som syftar till att vidga klassiska föreställningar om socialt medborgarskap och till att utforska innebörden i tillhörighet. Detta reser den viktiga frågan om sambandet mellan medborgarskap och kulturell identi- tet, som kvinnor ofta får vara sinnebild för, och vissa av debattö- rerna har infört begreppet mångkulturellt medborgarskap. Begreppet är emellertid förenat med allvarliga problem. Det första är risken att kulturella skillnader essentialiseras, att maktrelationer inom grupper tystas ned och att kön, sexualitet, klasstillhörighet och åldersskillnader lämnas åt sidan. Vilka i samhället är det som har makten att definiera kulturell identitet? (1995) antyder en lösning på vissa av dessa problem genom att skilja mellan minoritetsrättigheter som främjar minoritetsgruppers intressen gentemot majoriteten och sådana som gör det möjligt för minoritetsgrupper att ålägga sina egna medlemmar begränsningar i traditionella auktoriteters namn. (1997) har visat att kultur är en ytterst heterogen resurs som används selektivt. I olika etniska projekt används det ofta på ett sätt som missgynnar kvinnor som lider av att staten accepterar definitio- nen av vad som utgör samhällets kulturella behov på områden som rör utbildning, familj, skilsmässa och andra för kvinnors liv centrala frågor. Forskare inom politisk filosofi, som utvecklar den kommuni- tära teorin, har hävdat att samhällens erfarenheter är avgörande för etableringen av situerade själv gentemot atomiserade och frag- menterade (dislocated) själv i massamhällen. De har också menat att föreställningen om självet som en isolerad individ, som är central för modernt politiskt tänkande, är problematisk. Vi kan inte uppfatta oss själva som isolerade. Även om jag uppskattar det kommunitära sökandet efter nya definitioner av självet, anser jag att alla politiska teorier som ser ut att återupprätta föreställningen om samhällen som organiska helheter är problematiska för femi- nister. Samma sak kan sägas om kommunitära tendenser att ställa familjen och samhället i motsatsställning till bredare former av politisk solidaritet. Att förklara och förstå processer för ojämlikhet har varit en central fråga inom sociologin. Ojämlik fördelning av förmögenhet, privi- legier och makt har varit centrala föremål för analys och forskning. Medan vi fick analyser som fokuserade klasstill- hörighet, granskade 1980-talets forskning andra källor till social ojämlikhet, som sexualitet, kön och ras. Dessa intellektuella strävade efter att förstå former av underordnande som inte hörde till arbetsplatsen och som inte uppenbarligen och direkt var relaterad till klass. (Laclau: 1994) Vidgningen av de sociala rörelsernas perspektiv skapade en brytning och ett därpå följande ifrågasättan- de av tillämpningen av klassanalys. som klassanalys betecknades som klassreduktionism, fokuserade de nya perspek- tiven relationen mellan staten och det civila samhället och, i synnerhet, de nya sociala rörelserna. Identitetspolitik utveck- lades som ett centralt begrepp inom detta nya angreppssätt. förefaller det som om användningen av klassanalys håller på att återfå något av sin tidigare betydelse, särskilt i ljuset av att det nyliberala projektet utvecklat en politisk dagordning utifrån en minimalistisk tolkning av både stat och demokrati, som gör det svårt att behandla processer för demokratisk medverkan utan ett klassperspektiv. En stor del av debatten har handlat om ifall ras, klass eller kön skall se som huvudsakliga former för social ojämlikhet. Dis- kussionerna har ofta varit fruktlösa eftersom relationerna, även om de kan, och borde, särskiljas i analyserna, inte kan särskiljas i var- dagslivet. Den underliggande meningen i många av dessa diskus- sioner är artikuleringen mellan strukturella platser och politiska identiteter. Det politiska agerandets klassförankring är ett centralt ämne i politisk teori och marxistiskt tänkande. Marxistiska tänkare knyter migrantarbetarnas erfarenheter till klassförtryck och är ofta mycket kritiska mot politiska strategier som bygger på, och ut- formas kring ras eller etniska frågor. Forskningen inom området kultur har haft stort inflytande på vårt sätt att se på politik och identitet. Dessa forskare har undersökt det komplicerade för- hållandet mellan kultur och politik och argumenterat för att ras skall skiljas från klass och ses som motiv för politiskt agerande som inte är klassmotiverat. Mer konkret, har de argumenterat till förmån för potentialen detta innehåller för förverkligande av nya visioner och former för utövande av medborgarskap och demo- krati. Under det sista årtiondet har forskare fokuserat de allt närmare banden mellan rasism och politisk mobilisering i . Även om man bör skilja mellan dessa gruppers synlighet och deras in- flytande, har de lyckats påverka både språket och de europeiska regeringarnas politik och har uppnått visst mått av framgång bland väljarna. (1993) skriver om situationen i Frank- rike och betraktar utvecklingen av sociala rörelser, som för fram främlingsfientliga politiska argument, som tecken på ett förfall inom den traditionella arbetarklassrörelsens och den kultur (och formerna för maskulinitet) som den skapade. Politiskt deltagande är en avgörande faktor för utvecklingen av politiska system och institutioner. Enligt (1993) finns det tre möjliga modeller för hur minoritetssamhällen kan inkorporeras i det brittiska politiska systemet. Den första modellen innebär att svarta invandrare och deras barn, i takt med att tiden går, kan komma att bli helt inlemmade (som enskilda medborgare), om än ojämlika, i det politiska systemet. Den andra är att invandrarsamhällen inkorporeras som sådana genom sina egna, etniskt baserade organisationer. Den tredje modellen är att invandrarsamhällena, oavsett etniskt ursprung och som svar på institutionell rasism, tenderar att utveckla en gemensam och strid- bar politisk identitet som uteslutna och utanförstående. Frågor om ras och migration är centrala för dagens politiska debatter och konflikter. På den ena sidan har vi sett att stödet för rasistiska rörelser växer fram i en rad nationella kontexter, på den andra finns den komplicerade mångfalden hos politisk mobilise- ring som sker inom rasialiserade grupper och som blivit allt tyd- ligare . Les och (1996) be- skriver processen som rasialisering av modern politik. Frågor som gäller ras och etnicitet är centrala för de valmöjlig- heter och begränsningar som strukturerar människors förutsätt- ningar . Med hjälp av flera forskares röster har jag försökt illustrera diskussionerna inom forskningsfältet och ge en över- siktligt bild av de väsentliga antaganden som där görs. Forskningen kring etnicitet och ras har belyst hur viktig föreställningen om ras och rasialiserade processer är, för förståelsen av globalise- ringen och sen-moderniteten (late Modernity). Forskare har lagt fram teorier och empiriskt visat att ras och etnicitet inte är naturliga skillnader utan klassificeringssystem som syftar till att naturalisera makt. Jag har också berört feministiska forskares bi- drag till området. Att tala om invandrarkvinnor och minori- tetskvinnor, innebär att tala om en utomordentligt heterogen grupp. Även om dessa kvinnor skiljer sig åt i fråga om utbildning, religion, sexualitet, klass, ålder och politisk bakgrund, upplever de och drabbas som grupp av konsekvenserna av rasismen i vardags- livet. Jag har i denna artikel argumenterat till förmån för en seriös prövning av det vi anser att vi vet, och av hur vi kan veta det, samt av vad forskningen tystar ner. Jag har också argumenterat för att rassubjekt skall betraktas inte enbart som studiesubjekt utan också som maktrelationer som måste ifrågasättas. Anthias, F and Yuval , N (1992) Racialized Boundaries. Nation, Gender, Colour and Class and the Antiracist struggle. Afshar, H and , M (1994) : Some Feminists Interventions. Baca Zinn, M and , B (1996) Theorizing difference from multiracial Feminism. Brah, A (1991) Questions of difference and International feminism in Aaron, J and Walby, S (ed) Out of the . Brah, A (1996) Cartographies of Diaspora. CCCS (eds) The Empire strikes back. Frankenberg, R (1993) The Social Construction of Whiteness. women Race Matters. Gilroy, P (1987) There ain´t no in the union . The Cultural Politics of Race and Nation. T (ed) (1990) Anatomy of Racism. , T (1990) Democracy and the . Aldershot: Avebury. , (1996) Transnational Connections. , D (1991) Whose Science? Hondagneu-Sotelo, P (1992) Overcoming Patriarchal Constraints: The reconstruction of gender relations among Mexican Immigrants Women and Men in Gender and Society. , S (1992) New Ethnicities in and Rattansi, A (eds) Race, Culture and Difference. Hooks, B (1981) Ain´t no Woman? South End Press. , R (1986) Social Anthropological models of Inter-Ethnic Relations in J. and D.Mason (eds) Theories of Race and Ethnic Relations. , K (1997) Introduction in . Special Issue Citizenship. Kymlicka, W (1995) Multicultural Citizenship. Knocke, W (1995) Migrant and ethnic minority women: the effects of gender neutral legislation in community Social Politics. Laclau, E (ed) (1994) The Making of Political Identities. , E (1982) In the Abundance of Water the Fool is Thirsty: Sociology and in CCCS (eds) The Empire Strikes . Lazreg, Marnia (1988) Feminism and Difference. The Perils of Writing as a Woman on Women in in Feminist . Lister, R (1997) Citizenship. , H (1997) The Limits of European-ness: Immigrant Women in Fortress Europe. , H, , A and Yuval, , N (1995) Cross Fires: Nationalism, Racism and Gender in Europe. , R (1982) Racism and Migrant Labor. Routledge and Kegan : . , R (1994) A rise of racism in Contemporary Europe? Some Skeptical Reflections on its Nature and Extent in New Community. Minh-ha, T (1989) Women, Native Other. Writing Postcoloniality and Feminism. Mitter, S (1986) Common Fate, Common . Women in the Global Economy. Morokvasic, M (1991) Fortress Europé and migrant women . Morokvasic, M (1993) In and out of the labour market. Immigrant and minority women in Europe in New Community. , M and Winant, H (1986) Racial Formation in the . From the 1960s to the 1990s. Pateman, C (1988) The Disorder of Women. Democracy, Feminism and Political Theory. , J (1970) Race Relations in Sociological Theory. Weidenfield and Nicolson : . , J (1988) Gender and the Politics of History. , D (1987) The Everyday World as Problematic.A Feminist . Spelman, E (1988) Inessential Women. Women´s Press: . Spivak, G (1987) In other Worlds. Solomos, J and , L (1996) Racism and Society. St.Martin´s Press: . Solomos, J (1993) Race and Racism in . Sthratern, M (1981) Self-Interest and the Social Good in Sexual Meanings. Ortner, S and H.Whiteheads (eds). , R (1996) Political Science encounters race and ethnicity in Ethnic and Racial Studies. Ware, V (1992) Beyond the . , Racism and History. Wieviorka, M (1993) Tendencies to Racism in Europe: Does represents a unique case or is it representative of a trend? in J. Wrench and J. Solomos (eds) Racism and Migration Western Europe. , (1997) Women, citizenship and Difference , A and Schierup, C-U (1991) Paradoxes of Multiculturalism: Essays on . Avebury: Aldershot. , A (1991) Lilla : Etnicitet. Familj och kvinnliga nätverk i kulturbrytningens tid. Demokratin inför 2000- talet Jag vill börja med att säga något om hoten, förföljelserna och trakasserierna mot socialdemokratiska politiker, Sabi , och hans familj. Detta kan vi aldrig acceptera, Tvärtom måste vi tydligt och klart fördöma dessa illdåd och tala om dem som de hot mot vår demokrati som de är. Det har vi sett nog av – både i historien och i . Vi vet vart det leder oss. Demokratin inför 2000-talet ska utvecklas i en helt annan riktning. All offentlig makt i utgår från folket. Den svenska folk- styrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Så inleds regeringsformen, en av fyra grundlagar. Det finns en hisnande mening i dessa rader. Den allmänna och lika rösträtten förutsatte en för sin tid revolutionerande människosyn – att alla människors röst väger lika, oavsett kön, etnisk bakgrund, social eller ekonomisk till- hörighet. är det århundrade då demokrati infördes på allvar i stora delar av världen. Att rösträtten införts är dock långtifrån tillräckligt för att vi ska kunna slå oss till ro; demokratin är inte förverkligad.