sou · GNB3123 · 2000-01-01 00:00:00 — Det innebär en tydlighet i förhållande till andra institutioner, både i och i andra länder. Detta är viktigt vid samverkan och vid inlåning av föremål från andra institutioner. Mot denna bakgrund föreslår jag att den nya institutionen får verksamhetsformen myndighet. 9.5Mötesplatsens ledning och råd Myndigheten föreslås ledas av en styrelse med fullt ansvar. Den löpande verksamheten sköts av en myndighetschef enligt styrel- sens direktiv och riktlinjer. Dessutom föreslås ett sakkunnigt råd som kan bistå myndighetschefen som referensgrupp i frågor som rör samverkan med museer och andra institutioner. I propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop 1997/98:136) föreslogs tre alternativa ledningsformer för förvalt- ningsmyndigheter: ensam myndighetschef (enrådighetsverk) utan 162 Förslag till mötesplats för form och design styrelse, myndighetschef som biträds av en lekmannastyrelse samt ledningsformen där styrelsen har fullt ansvar. används där det finns behov av direkt och tydlig styrning och där politiska beslut måste kunna genomföras utan fördröjning. Det är inte aktuellt för den verksamhet som jag före- slår. med begränsade beslutsbefogenheter, det vill säga en lekmannastyrelse, kan vara att föredra där bland annat bredd och mångfald är önskvärda i verksamheten eller där samsyn och samordning med andra myndigheter är av särskild vikt. Men sty- relsens svaga ställning gör att det inte är en lämplig ledningsform för den här föreslagna verksamheten, där representanter i styrelsen skall utses på förslag av näringsliv, kommun och landsting. med fullt ansvar bör övervägas för myndigheter som arbetar under affärsliknande förhållanden eller har en verksamhet som innebär ett stort finansiellt och självständigt ansvar. Men det är även en lämplig ledningsform när staten vill ge styrelserepresentanterna ett påtagligt inflytande över verksamheten. Som jag tidigare påpekat är det angeläget i den föreslagna verksamheten. Mot den bakgrunden rekommenderar jag en styrelse med fullt ansvar. Det innebär att styrelsen föreslås leda verksamheten, i enlighet med de mål som riksdag och regering sätter upp. Styrelsen ges därigenom det yttersta ansvaret för alla beslut som rör verksamheten. Myndighetens löpande verksamhet sköts av en myndighetschef, efter styrelsens direktiv och riktlinjer. Det är ytterst styrelsen som bestämmer vilka uppgifter som skall delegeras till myndighetschefen, genom beslut i arbetsordning eller i särskilda beslut enligt 18 § verksförordningen (1995:1322). Styrelsens ordförande och andra ledamöter samt myndighetschefen utses av regeringen. För att skapa en tydlig bild av mötesplatsens tänkta inriktning och ledning har jag utformat ett förslag till förordning med instruktion för den nya institutionen (se bilaga 1). För att underlätta samverkan med museer och andra institutioner föreslår jag att det inrättas en samverkansgrupp i form av ett råd Förslag till mötesplats för form och design Mötesplatsens råd skall vara myndighetschefens referensgrupp med företrädare för museer inom eller med beröring till design, samt för universitet och högskola. Myndighetschefen är ordförande i rådet, som skall ha en rådgivande funktion till myndighetschefen i de ärenden där han påkallar det. Rådet kommer att vara en betydelsefull referensgrupp för myndighetschefen. kommer rådsmedlemmarna att ges möjlighet att stärka relationerna till varandra och mellan de verksamheter de företräder. En liknande lösning med samråds- och samordningsorgan finns vid andra myndigheter. Där har dessa organ till uppgift att stärka samarbetet mellan den centrala myndigheten och de organisationer som samråds- och samordningsorganens ledamöter företräder. Mötesplatsens råd bör vara tillräckligt stort för att rymma representanter från olika centrala samarbetsparter. bör det inte vara alltför stort, för att kunna samla deltagarna och för att de skall kunna föra nära dialoger. Av dessa anledningar föreslår jag att rådet skall ha högst sju ledamöter, myndighetschefen inkluderad. Dessa bör tillsättas för en begränsad tid – förslagsvis i taget – för att säkerställa att rådet har en lämplig sammanställning av aktuell kompetens. För att illustrera hur rådet är tänkt att fungera har jag tagit fram ett förslag till arbetsordning för rådet (se bilaga 2). 164 Förslag till mötesplats för form och design 9.6Finansiering av den nya verksamheten Verksamhetens budget beräknas uppgå till 18 m iljoner kronor. Myndighetens egna intäkter uppskattas till 3 miljoner. Av de resterande 15 miljonerna föreslår jag att staten finansierar hälften och att den andra hälften delas av å ena sidan näringsliv och å andra sidan kommun och landsting. För den statliga finansieringen föreslås bidrag på från utgiftsområde 16 (Utbildning och universitetsforskning), 4,5 miljoner från utgiftsområde 17 (Kultur, medier, trossamfund och fritid) samt 1,5 miljoner från utgiftsområde 24 (Näringsliv). För att bedöma medelsbehovet för den verksamhet jag föreslår har jag gjort en kalkyl, avseende myndighetens kostnader och intäkter. 6 Den baserar sig på jämförelser med befintliga museer och andra utställningsverksamheter. Enligt kalkylen beräknas verksamheten omsätta totalt . Kostnaderna består av två huvuddelar: basverksamheten () och projektverksamheten (). I basverksamheten ingår lokal, inredning, utrustning, personal, marknadsföring och information, resor samt administra- tion och övriga kostnader. projektverksamhet avser i första hand produktion av utställningar, men kan också rymma annan utvecklingsverksamhet som seminarier och workshops kring olika aktuella frågor inom designområdet. Intäkterna beräknas uppgå till 3 m iljoner kronor och bestå av entréavgifter, seminarieavgifter, intäkter från enskilda företag och vissa andra utställare samt intäkter till bildarkivet. Enligt min uppskattning uppgår således det årliga finansieringsbe hovet till . 6 Underlag till kalkylen redovisas i bilaga 3. Förslag till mötesplats för form och design Jag föreslår att statens anslag till verksamheten på finansieras genom omfördelning från ett antal utgiftsområ- den som är mer direkt berörda av verksamheten. Här är enligt min mening tre statliga utgiftsområden i första hand aktuella: utgifts- område 16 (Utbildning och universitetsforskning), utgiftsområde 17 (Kultur, medier, trossamfund och fritid) samt utgiftsområde 24 (Näringsliv). För att underlätta styrning och utvärdering av verksamheten föreslår jag att ett nytt anslag för den statliga finansieringen inrättas inom utgiftsområde 17. Jag föreslår att överförs till utgiftsområde 17 från vardera utgifts- område 16 och utgiftsområde 24. Jag föreslår vidare att 4,5 mil- joner kronor omfördelas inom utgiftsområde 17 till den nya myndigheten. Mötesplatsens fokus på kunskapsutveckling i samband med utställningar och nära samverkan med högskola motiverar medel från utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning. Mötesplatsen kommer att vara ett inom designområdet, genom kunskapsutvecklingen som bedrivs i sam- verkan med andra institutioner. Verksamheten kommer också att skapa en överblick av den nationella och internationella kun- skapsutvecklingen inom området. Mötesplatsen blir dessutom en resurs för doktorander som kan kombinera sin teoretiska fördjup- ning med tillfällig medverkan i skapande av mötesplatsens utställ- ningar. Vidare kommer mötesplatsen att sträva efter att exempelvis utställningspublikationer utformas så att de också kan användas i olika undervisningssammanhang. Utöver detta kommer mötes- platsen att bistå högskolor i det så kallade tredje uppdraget, genom att föra ut kunskap och öka medvetenhet kring historia och teori inom designområdet. Jag föreslår därför att 1,5 miljoner av den statliga delfinansieringen tas från utgiftsområdet Utbildning och universitetsforskning och att medlen omfördelas inom utgifts- området till förmån för den nya myndigheten. Jag föreslår vidare att utgiftsområde 17 (Kultur, medier, tros- samfund och fritid) står för av statens finan- siering av verksamheten. Medlen föreslås omfördelas inom 166 Förslag till mötesplats för form och design Motivet till att detta utgiftsområde bör bära en stor del av finansieringen är i första hand att satsningen på en mötes- plats för form och design måste ses som en del av regeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design och för vilket har huvudansvaret. Mot den bakgrunden är det rimligt att utgiftsområde 17 står för en betydande del av den statliga finansieringen. Dessutom innebär verksamhetens pro- jektbaserade arbetsform att många olika kulturinstitutioner runt om i landet kommer att involveras och gagnas. Det rör institutioner som direkt arbetar inom design, formgivning och konsthantverk, men också andra institutioner som på ett mer indirekt sätt kan vara berörda. Inom utgiftsområde 17 finns museer och kulturinstitutioner som den nya verksamheten skall samverka med. Bidrag till finansieringen från utgiftsområde 24 (Näringsliv) markerar att design är en viktig fråga för näringslivet. Eftersom design är en tillväxtfråga, finns det ett näringspolitiskt intresse att få till stånd den typen av samverkan som mötesplatsen kommer att möjliggöra. Inom arbetet med de regionala tillväxtavtalen är designområdet ett fält som flera regioner bedömer som betydelse- fullt. Mötesplatsens utställningar kommer att kunna visas i hela landet och bidra till större uppmärksamhet kring design. De kom- mer därigenom att kunna vara ett stöd för bland annat regionernas arbete med designfrågor inom näringslivet. Dessutom kommer mötesplatsen att kunna bidra till Sverigebilden genom att medverka till utställningar både inom och utanför landets gränser, något som har relevans för både exportfrågor och turism. Jag föreslår därför att utgiftsområde 24 (Näringsliv) bär 1,5 miljoner av den statliga delfinansieringen av verksamheten, genom omfördelning inom utgiftsområdet. Förslag till mötesplats för form och design 9.6.3Bidrag från näringsliv, kommun och landsting Mötesplatsen kommer att bli en resurs för svenskt näringsliv i en rad avseenden. Tillsammans med svensk industri kan mötesplatsen skapa utställningar som profilerar svensk industri i den globala konkurrensen, genom att ta fasta på våra produkters nationella sär- art. Mötesplatsen kan också genom utställningar och gemensamma seminarier hjälpa företag att förstå framväxande designtendenser och vara en institution som har god överblick över var kunskap om design utvecklas i och utomlands. Slutligen skulle myn- digheten kunna hjälpa näringslivet att ta fram profilerande utställ- ningar, grundade på kunskaper om vår rika designhistoria. En sådan insats kan vara värdefull för företag som står inför affärs- möjligheter i ett land där de ännu inte är etablerade. Mot denna bakgrund föreslår jag att näringslivet tar ansvar för en fjärdedel av verksamhetens nettokostnader (3,). I de fall som profilerande utställningar skapas om enskilda företag bör dessa bära kostnaderna. Såväl enkätsvar från näringslivet som samtal med näringslivsföreträdare har givit positiva signaler till delfinansiering från näringslivet. Som jag tidigare påtalat anser jag att är den lokali- sering som bör väljas. Huvudstadens mångfald av kontaktytor till andra verksamheter inom eller med beröring till designområdet stärker mötesplatsens värde för landets övriga institutioner som den skall samverka med och skapa utställningar för. Det finns dessutom ett eftersatt behov av en mötesplats av det här slaget i . Från kommunalt håll – och – finns ett uttalat intresse av att verksamheten förläggs till . Av dessa anledningar menar jag att det är rimligt att regionen – genom och – bär en fjärdedel (3,) av verksamhetens nettokostnader. Den nya institutionen kommer att stimulera kultur- och näringslivets utveckling i den region där verksamheten lokaliseras. Verksamheten bidrar tveklöst till att regionen blir mer intressant för kulturintresserad arbetskraft. Mötesplatsen kommer även att bidra 168 Förslag till mötesplats för form och design till att attrahera turister till regionen. I de samtal som jag haft med företrädare för och har de ställt sig positiva till att svara för finansiering av en del av verksamheten. 9.7Förslag till särskilt utställningsbidrag Ett särskilt utställningsbidrag föreslås för att stödja institutioners visning av mötesplatsens utställningar. Jag föreslår att det totala anslaget uppgår till 5 m iljoner kronor och att det administreras av . Finansiering bör ske genom omfördelning inom utgiftsområde 17 (Kultur, medier, trossamfund och fritid). En central idé med den nya institution som jag föreslår är att den skall vara en nationell resurs, vars utställningar skall kunna visas på andra institutioner runt om i landet. Det rör både utställningar i sin helhet som de visas på mötesplatsen och mindre utställningar, som lämpar sig för institutioner vilka inte har utrymme att visa stora utställningar. Bidrag skall alltså inte bara kunna tilldelas museer och utställningshallar, utan även institutioner som inte har utställningar som huvudsaklig verksamhet. Man kan till exempel tänka sig bidrag för utställningar på bibliotek och i skolor. Genom att erbjuda utställningarna till andra bidrar mötesplatsen till att i hela landet utveckla och sprida medvetenhet och kunskap om designområdet. För att underlätta för andra institutioner att visa mötesplatsens utställningar föreslår jag att ett särskilt utställningsbidrag inrättas. Institutioner skall kunna ansöka om bidrag för att visa utställningar från mötesplatsen. Prioritet skall ges åt institutioner i andra delar av landet än i . Men det hindrar inte att också institutioner i skall kunna tilldelas utställningsbidrag. Jag anser det väsentligt att medborgare i hela riket ges möjlighet att ta del av de utställningar som skapas vid mötesplatsen. Förslag till mötesplats för form och design stimulera en god nationell spridning föreslår jag att det särskilda utställningsbidraget uppgår till totalt 5 m iljoner kronor . Jag föreslår att beslutar om bidraget eftersom administrerar liknande utställningsbidrag. Det särskilda utställningsbidraget bör finansieras genom omför- delning inom utgiftsområde 17 (Kultur, medier, trossamfund och fritid). Motiven till att detta utgiftsområde skall bära kostnaderna är dels att har huvudansvaret för politikområdet arkitektur, formgivning och design, dels att utställningarna är en museal och tydlig kulturverksamhet som genom bidraget skall göras tillgänglig i hela landet. 9.8Förslag till samordning av utlåningsrutiner föreslås få i uppdrag att se över och föreslå förbättringar av museernas utlåningsrutiner. Uppdraget bör genomföras i samverkan med museerna. Enligt direktiven skall utredningen överväga och lämna förslag till hur musei- och utställningsverksamheten på formgivnings- och designområdet kan och bör utvecklas. Den föreslagna verksamheten kommer att bidra till större samverkan mellan bland annat museer och annan utställningsverksamhet inom och med beröring till området. har jag funnit att tillgängligheten till museers samlingar är en särskilt betydelsefull fråga för att i hela landet kunna skapa större medvetenhet om designområdet. Förbättring av museernas utlåningsrutiner är en fråga som redan diskuterats på museerna. Effektiva utlåningsrutiner är särskilt viktiga för den verksamhet som jag föreslår, liksom att det finns tydliga rättigheter och skyl- digheter för in- och utlåning av föremål. För en part som mötes- platsen är det betydelsefullt att rutinerna är administrativt lätthan- terliga på villkor som är acceptabla. 170 Förslag till mötesplats för form och design För mötesplatsen, som helt skall basera sin utställningsverk- samhet på inlåning av föremål från museer och andra parter, är detta en utomordentligt viktig fråga. Dessutom är effektiva utlå- ningsrutiner viktiga för musei- och utställningsområdet i stort. Genom att underlätta utlåning och deponering mellan museer och andra utställningslokaler skulle de omfattande samlingar som finns magasinerade hos olika museer sannolikt kunna göras tillgängliga för allmänhet och forskning på ett bättre sätt. Jag har i mina kontakter med institutioner som lånar föremål fått synpunkter på att utlåningsrutinerna på flera museer är så pass omständliga att de ibland utgör ett direkt hinder för en rationell hantering av dessa frågor. Inom museiområdet finns det dessutom brist på tydliga gemensamma riktlinjer för vilka villkor som skall gälla vid in- och utlåning av föremål. Naturligtvis måste hänsyn tas till skillnader i krav på hantering och förvaring av olika föremål. Jag föreslår att ges i uppdrag att kartlägga hur utlåningsrutinerna ser ut och föreslå ytterligare effektivisering och samordning av rutinerna. Uppdraget bör genomföras i samråd med centralmuseernas, länsmuseernas och de kommunala museernas samarbetsråd. Uppgiften bör omfatta att finna tydliga och – så långt det är praktiskt möjligt – gemensamma utlånings- former och prissättningar. Rutinerna bör vidare omfatta riktlinjer för hantering, transport, bevarande, säkerhet och försäkringsfrågor. Samordningen bör omfatta rutiner för lån mellan alla statliga, regionala och kommunala museer, men också från sådana till andra museer och utställare. Förslag till mötesplats för form och design Jag föreslår att den nya myndigheten börjar sin verksamhet . Det särskilda utställningsbidraget föreslås inrättas med verkan . Uppdraget med att se över muse- ernas utlåningsrutiner föreslås redovisas i sådan tid att resultatet kan tillämpas . Det är angeläget att den föreslagna myndigheten kan börja sin verksamhet . Med tanke på den behandling av ärendet som krävs i såväl regeringen som kan verksam- heten börja tidigast . Tiden fram till dess kommer dessutom att kräva olika former av förberedelser. Mot denna bakgrund bedömer jag att verksamheten kan börja tidigast . Det särskilda utställningsbidraget föreslås inrättas så att det kan börja tilldelas från och med den nya myndighetens första verk- samhetsår, det vill säga . Uppdraget med att se över museernas utlåningsrutiner föreslås redovisas i sådan tid att museerna kan börja tillämpa de justerade rutinerna . Det är en viktig förutsättning för den föreslagna myndighetens verksamhet. 9.10Regionalpolitik, jämlikhet och brottslighet Samtliga statliga kommittéer och särskilda utredare skall redovisa utredningsförslagets regionalpolitiska och jämställdhetspolitiska konsekvenser samt konsekvenser för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet. Min bedömning är att förslagen i denna utredning inte har negativ inverkan på något av dessa områden. Med tanke på uppdragets natur har jag inte heller sett behov av en djupare analys av dessa konsekvenser. 10Förslag till insatser i samband med I utredningen skall förslag ges till särskilda satsningar inom form- givnings- och designområdet i samband med , bland annat med utgångspunkt från en belysning av EU:s insatser på området. är en kampanj som inletts och avslutas genom en manifestation . Uppdraget är beskrivet regleringsbrev. har givits ansvar för att leda arbetet med kampanjen och bedriva den i samråd med stadsmiljörådet. Syftet med kampanjen är att lyfta fram storstädernas arkitekto- niska kvaliteter och det offentliga rummets utformning. Ambitionen med kampanjen är att inspirera och utveckla nya sätt att samarbeta och förmedla kontakter till nya nätverk, som har en länge livslängd än kampanjen i sig. menar att en ökad medvetenhet om arkitektur bara kan uppnås genom att många människor engagerar sig och deltar aktivt. Därför är kampanjen en inbjudan, uppmaning och utmaning till alla att delta i utformningen av den byggda miljön. I ett antal spår lyfter kampanjen fram pågående projekt, inspirerar till att nya påbörjas och initierar processer som berör arkitektur och samhällsutveckling. De spår som angivits är arkitektur i skolan, arkitektoniska kvaliteter i byggprocessen samt arkitektur som framgångsstrategi i kommuner. 174 Förslag till insatser Arbetet kommer att bedrivas genom debatter, seminarier, utställningar och workshops. Kommittédirektivet till denna utredning nämner inte uttryckligen att föreslagna insatser skall vara del av kampanj. Jag har emellertid eftersträvat att förslaget skall ligga i linje med kampanjen . 10.2EU:s insatser inom design Det är främst inom EU:s kulturpolitik som insatser kan fokuseras på design som eget område. Än så länge är det för tidigt att uttala sig om vilken betydelse design kan komma att få i den slutliga ver- sionen av EU:s nya kulturprogram som håller på att tas fram. Men något tydligt insatsområde eller gemensam politik för designinsatser finns inte inom EU:s kulturpolitik. Däremot finns det en rad andra designinsatser i EU:s verksam- het, inom andra politikområden än kultur. Dessa är företagspolitik, sysselsättning och socialpolitik samt forskning. I insatser inom de områdena ingår design ofta som en av flera delaspekter i samman- hang som till exempel innovation för små- och medelstora företag eller utveckling av informationsteknologi för att möta nya behov i samhället. Det kan vara tvärvetenskapliga utvecklingsprojekt, eller insatser som syftar till kommersiell tillämpning av befintliga forskningsresultat. Sammanfattningsvis noterar jag att det i EU inte finns några sammanhållande riktlinjer för insatser på designområ- det. 10.3Förslag till regional och nationell tävling Jag föreslår att en nationell tävling om vackraste inte- riör utlyses i samband med . Det skall vara interiörer som är arbetsmiljöer eller sådana där allmänheten har tillträde som kunder, klienter eller besökare. Syftet med tävlingen är att verka för högre kvalitet i interiörer och att stimulera svensk möbelindustri genom att uppmärksamma goda föredömen. Bedömningskriterierna utgår från ändamålsenlighet och estetiska kvaliteter. Jag föreslår att tävlingen återkommer . Det är lämpligt att det som föreslås i utredningen har tydlig anknytning till arkitektur, med tanke på kampanjen . Därför bör satsningarna i någon mening handla om b yggda miljöer. En anknytning till vad som görs inom EU är svårare att åstadkomma, eftersom EU inte har någon sammanhållen politik för design. Jag föreslår en nationell tävling, där olika regioner för fram kandidater till vackraste interiör. Det skall vara interiö- rer som är arbetsmiljöer eller sådana dit allmänheten har tillträde som kunder, klienter eller besökare. Tävlingen bör handla om statliga, kommunala och inte minst privata företags interiörer. Den bör stimulera och utmana till ska- pande av högkvalitativa interiörer. Det omfattar bland annat goda arbetsmiljöer, som bidrar till kreativitet, välbefinnande, profilering av verksamheten, samt inte minst flexibla, effektiva och demokra- tiska arbetsformer. Arbetsmiljöer har viktig inverkan på inte bara människors välbefinnande utan också deras arbetsresultat. Viktiga aspekter av arbetsmiljön är att maskiner inte sliter ut kroppen , att möbler är ergonomiskt riktiga och att disponering av rum och möbler främjar produktivitet och samvaro mellan människor. Det är viktigt att inte bara ha ett ekonomiskt perspektiv, utan att 176 Förslag till insatser också möta människans behov av vackra och väl fungerande miljöer. Interiörerna skall bedömas i ett helhetsperspektiv. Ordet vacker skall ses i sin vidaste bemärkelse, där det ända- målsenliga förenas med det sköna. Det betyder att såväl estetiska som funktionella aspekter skall tas med bland bedömningskrite- rierna. Följande faktorer är exempel på bedömningsgrunder som bör vara aktuella för tävlingen: Inverkan på kreativitet och produktivitet Tävlingen föreslås ha två delmoment. Det första är regionala del- tävlingar i hela landet. I det andra momentet tävlar de regionala vinnarna om att utses till vackraste interiör. Inför det första momentet tillsätts dels en nationell jury, dels en jury för varje region. Den nationella juryn lägger fast bedömnings- kriterierna och utlyser tävlingen.