sou · GNB386 · 2000-01-01 00:00:00 — konstaterar att PC:ns monopol på lagring av information kommer att brytas ned av smarta handhållna instrument såsom C-Pen. PC:n är död – länge leve PC:n! to , – Från informationsteknologi till kommunikationsteknologi, Presentationen i korthet: ger en beskrivning av fördelarna med kommunikation maskin till maskin. Framför allt handlar det om att organisationer kan effektiviseras och att de personella resursbehoven minskar. Maskin till maskin ger också upphov till en helt ny affärslogik. De traditionella mobila kommunikationslösningarna är dock inte anpassade för den här typen av lösningar. påpekar att maskin till maskin som fenomen måste separeras från personlig telefoni i hanteringen hos operatörerna, då det ställer nya krav på systemutveckling och administration. Frihet - hot eller möjlighet, efter PC:n, Presentationen i korthet: fokuserar på digital-TV och dess framtida betydelse för samhälle och företagande. ger ett antal olika scenarier för framtiden. Det kommer att finnas tänkande manicker för inmat- ning och sållning av information och mindre sofistikerade manicker som används för förprogrammerade val. Han menar också att Digital TV kan få negativa följder för t.ex. public service-TV. Konkurrensen hårdnar för många svenska företag och det gäller att ta vara på de nya affärsmöjligheter som ges på en global marknad efter PC:n. Digital TV – The Entertainment Highway, , Digital TV Cell Presentationen i korthet: visar hur framtidens handel via digital-TV kan komma att se ut. Via fjärrkontrollen blir det enkelt att ta fram infor- mation om produkten och dess pris samt att beställa och betala. Gran- qvist menar att fenomenet Entertainment Highway innebär en teknisk konvergens mellan TV och Internet, men inte vad gäller socialt beteen- de. TV:n är ett instrument för förströelse vilket också skapar ett media med stark kommersiell genomslagskraft för produkter och tjänster re- laterade till förströelse. Anledningen till att digital-TV inte slagit igenom ännu är att incitamenten för konsumenterna fortfarande saknas. Den talande webben, Presentationen i korthet: Pipe Beach är en ledande leverantör av lösningar som integrerar Inter- net, telekom och talteknologier. Huvudsakliga kunder är mobiltelefon- operatörer. beskriver hur nätet kommer att fungera i fram- tiden och ger ett scenario för hur rösten kommer att kunna användas vid överföring av information via Internet. Detta kommer ytterligare att öka tillgängligheten och möjligheten till kommunikation oberoende av var användaren befinner sig. PC:n är död – länge leve PC:n! Framtidens interaktiva underhållning på nätet, Presentationen i korthet: Vision Park står bakom flera kända spel såsom BackPacker, Polis och Wannabe. Företaget har satsat på att ta fram spel med ett intellektuellt innehåll, dvs spel som baseras på kunskap. Det senaste spelet Wannabe bygger också på en ny typ av logik, där spelet är en ingrediens och marknadsföringen kring det en annan. ser möjligheter för spelen att innehålla direkt marknadsföring och försäljning av produkter. tas spelen framför allt fram i formatet eller för interaktivt spel via Internet. Brühl konstaterar att formatet inte är relevant så länge interaktiviteten säkerställs. Det är ingen självklarhet att framtidens spel är anpassade för PC. PC:n är död – länge leve PC:n! Post PC:n eller efter PC:n, är rubriken på många spännande artiklar i svenska och internationella tidskrifter . Någonting håller uppenbarligen på att hända runt omkring oss. Kanske är det projektioner av de tekniska möjligheter som finns. Förmodligen är det dock även ett tecken på en mer ihållande trend. arrangerar denna hearing som ett led i kommissionens uppdrag att se runt hörnet, försöka upptäcka vad som kommer framför oss och vilka problem och möjligheter detta kan föra med sig för . Hearingen bör ses som ett försök till att synliggöra utvecklings- processer i samhället. Titeln kan möjligen ses som en provokation i ett av världens mest PC-täta länder. Det är dock lätt att fascineras av dynamiken i utvecklingen och den rikedom i teknik och tjänster som ser ut att finnas framför oss. Förhoppningen är att dagens presentationer och frågeställningar ska ge en bild av en kreativ och dynamisk utveckling i . Å vägnar ber jag att få hälsa Er alla varmt välkomna till den här hearingen som fokuserar på ett synnerligen spännande område. Utfrågare är , projekt- ledare på samt , journalist på . PC:n är död – länge leve PC:n! Det är en stor glädje att öppna detta viktiga seminarium . IT är en mycket viktig faktor för tillväxt och ökad livskvalitet i . Det finns anledning till att vara stolt över . Det finns en mängd intressanta exempel på spännande tillämpningar som utvecklats av svenska företag. Kombinationen av framgångsrika företag och en bra näringslivsmiljö har gett både kvalitet och utvecklingskraft. Många svenska företag ligger i absoluta framkanten av de n vetenskapliga utvecklingen. utvecklas nästa generations avancerade världsföretag. står med sunda statsfinanser, minskande arbetslöshe t och ett innovativt entreprenörska p starkt infö r nästa årtusende. Det är svårt att peka ut enskilda faktorer som har haft störst betydelse för denna utveckling. Libera- liseringen av telemarknaden har varit en viktig faktor, som bör gå vidare med. Till följd av denna har många nya aktörer etablerats på den svenska marknaden och nya tjänster och produkter utvecklats. hö r till de mobiltelefontätaste och PC-tätaste länderna i världen. Skattelättnader fö r persondatorer har haft stor betydelse – störr e än vad som förutspåddes. Användningen av Internet har fullkomligt exploderat. Med flera operatörer på marknaden har också priserna sjunkit kraftigt. Resultatet är att många människor ha r en säkerhet i användningen av datorer och därmed också kommer att ställa krav på utvecklingen av produkter och tjänster. Myndigheterna går också at t nå via nätet. ska medborgarna t.ex. kunna deklarera via Internet. Efter PC:n är en fascinerande rubrik på hearingen. Plötsligt behövs inga tunga burkar utan i stället enkla pekskärmar eller mobiltelefoner. Om möjligheterna nyttjas, kommer människor att kunna få det mer praktiskt och bekvämt – livskvaliteten oc h delaktigheten öka r inte minst för människor med funktionshinder. Men räcker denna utveckling? Det är också viktigt att öka kapaciteten i infrastrukturen för att klara de nya kraven. Regeringen kommer att ta ansvar för att ska ha en infrastruktur av hög kvalitet. Detta är inte minst betydelsefullt för regional utveckling. Detta betyder inte nödvändigtvis att staten ska finansiera all infrastruktur. Det är viktigt att även andra aktörer finns med. Det kan dock konstateras att IT-infrastrukturen är en prioriterad fråga. överlämna r IT- infrastrukturutredningen sitt betänkande och resultatet av deras arbete kommer att behandlas med förtur. IT är vår tids infrastruktur. Som parallell kan nämnas den infrastruktursatsning på järnvägen som skedde . Den lånade då motsvarande 2/3 av den dåvarande statsbudgeten för att finansiera den då ny a och revolutionerande infrastrukturen. IT- utvecklingen är kanske en avsevärt större genombrottsteknologi än ångmaskinen och tågtrafiken var . Dagens hearing kommer att bli mycket spännande. Ämnet handlar om vår framtid och de stora möjligheter som den bär med sig. PC:n är död – länge leve PC:n! nyhetskonsumtion – framtidens nyhetskonsumtion i hemmet , och kommunikation, Högskola Ett viktigt område vid och kommunikation på är informa- tionsteknik med särskild inriktning på sociala, etiska och estetiska värden. Det handlar inte endast om att utforska de tekniska möjligheterna utan också studera vad som är genomförbart. Löwgren beskriver forskningsprojektet nyhetsmedier som syftar till att åskådliggöra människors inställning till nyhetskonsumtion i relation till föreställningen om framtidens digitala medier. Inledningsvis visar Löwgren en film som visualiserar en föreställning om hur nyhetskonsumtionen i hemmet ser ut för ett antal olika personer . Filmen, som visades inledningsvis, används som ett instrument i ett forskningsprojekt kallat nyhetsmedier. Projektet inriktar sig särskilt på digitala medier och filmen används som ett hjälpmedel för att få människor att leva sig in i hur nyhetskonsumtionen kan se ut . Filmen syftar till att visa en konventionell och näst intill konservativ teknisk prognos. Metodiken bygger på att först genomföra ett antal relativt ingående intervjuer med människor rörande deras nyhetsvanor . Därefter visas filmen upp en eller med en åtföljande förklaring kring ett antal detaljer. Detta följs sedan upp med en diskussion kring hur personerna ser på de möjligheter med tekniken som filmen beskriver i relation till personens egna värderingar, före- ställningar och vardagliga ideal. Av resultatet har det funnits en strävan att urskilja dels sådana förhållningssätt som beror på tra- dition eller på hur tekniken ser ut och fungerar , dels förhållningssätt som kan peka på mer bestående eller centrala värden i nyhetsanvändningen. I detta arbete har forskning inom medie- vetenskapen varit ett bra hjälpmedel. Bland de mer bestående värdena har ett antal riktningar eller idéer identifierats, vilka kan vara relevanta för en analys av nyhetsproduktionen och nyhets- konsumtionen. Behov av översiktlighet och rutin i nyhetskonsumtionen Den första av dessa riktningar är översiktliga magasin och varumärken . Nyhetskonsumtionen är ofta något som sker inbäddat i en komplex situation, dvs den sker i samband med flera andra akti- viteter och därmed i konkurrens med flera andra intressenter (familjen, fritidsintressen, m m). Det förefaller vara så att värdet av fasta tider i nyhetsanvändningen är mycket stort även i kanaler som potentiellt är fullständigt on-demand. Sändningar på pålitliga eller återkommande tider som rutinmässigt kan nyttjas för att skapa en överblick föredras. Utifrån resultaten från detta projekt visar det sig att har fel i sin bedömning av framtidens nyhetskonsumtion. I konsortiet News in the future drev han hårt idén om , dvs en nyhetsprodukt som endast presenterar nyheter av intresse för mig. Olika filter och agenter skulle sålla ut nyheterna utifrån angivna önskemål. Liksom i många andra undersökningar visar vår forskning att människor inte konsumerar nyheter på detta sätt. Nyheter är inte endast en källa till kunskap och allmänbildning utan i lika stor utsträckning en gemensam plattform och en källa för samtal och socialt umgänge. En annan av riktningarna, som också bygger på människors behov av rutinisering av nyhets- konsumtionen, är justerbara sammanfattningar. För t.ex. en finns ett antal tänkbara interaktiva former. Reglaget, i form av vridhjul eller skjutreglage, kan t.ex. användas som in- PC:n är död – länge leve PC:n! ställning för hur lång en nyhetssändning ska vara. Det handlar mindre om personliga filter för nyhetskonsumtion och mer om hur människor vill ta del av nyheterna. Bilradion är ett exempel som flera personer tagit upp. Om resan från jobbet till hemmet tar ska också nyhetssammanfattningen vara lång. Detsamma gäller för andra transportsituationer med andra informationsverktyg. Nya format för nyhetsproduktion Ett annat generellt drag är nya format och idéer om innehåll . Ett exempel som här kan belysas är agerande i samband med branden i . fick, som ytterst ansvarigt för säkerheten på offentliga platser, ett stort antal frågor från allmänheten. De valde då att i samarbete med , största och mest insålda nyhetswebbplats, arrangera en hearing på webben. Under denna hearing hade allmänheten, eller rättare sagt de av allmänheten som hade en PC med Internetuppkoppling hemma, möjlighet att i realtid diskutera och ställa frågor till företrädare för . Det fanns i anslutning till detta ett relativt omfattande bakgrundsmaterial tillgängligt med speciellt framtagna artiklar som sammanställts av webbjournalister. Poängen var att nyhetskällan själv, i detta fall , valde att agera proaktivt i en ny form i ett nytt media i stället för att i traditionell anda skicka ut pressmeddelanden och vänta tills journalisterna hör av sig. Detta är en spännande utveckling som också kommer att innebära en förändrad roll för journalister och redaktörer. En annan tanke som kommit fram i undersökningen fokuserar på det regionalt lokala nyhets- programmet. Det handlar kanske främst om TV-program där programledare kan stå i tvåvägs direktkontakt med sin publik. Publiken kan vara relativt liten och geografiskt avgränsad till skillnad från en intressemässigt avgränsad publik. Programledaren kan utreda olika lokala frågor, belysa och debattera samt medverka till olika slags handlingar i regionen. Han eller hon blir ett slags ombud för tittarna eller deltagarna. Internet som ett instrument för digital demokrati kan på det här sättet få ett reellt innehåll. För att saker ska hända kommer det att krävas starkare insatser än inrättandet av en konferenschat. Kombinationen av direktsändning och interaktivitet kan vara en viktig drivkraft. Två dimensioner av det lokala – intressemässigt och geografiskt Vad gäller lokal förankring återfinns åtminstone två olika varianter. Den ena är den intresselokala, dvs de intressegemenskaper som är väl etablerade och välfungerande inom vissa avgränsade områden. För dem är geografiska gränser relativt ointressanta. Inom detta område kommer mycket att hända i form av subkulturer, inte bara inom vetenskapliga områden utan kanske främst inom ungdomskulturen. Risken är att människor avgränsar sin nyhetskonsumtion till endast denna intressegemenskap och därmed missar en stor del av det som händer i den andra lokaliteten – det geografiskt lokala. Digitala medier möjliggör och främjar nyhetsförmedling inom den geografiska lokala stadsdelen, regionen eller byalaget. Karaktären eller inneboende egenskaper hos olika medier är ett annat intressant område. Alla me- dier har sina fördelar och begränsningar av vilket följer att de måste brukas på ett speciellt sätt. Frågan är t.ex. huruvida papperstidningen kommer att existera . Svaret på den frågan är förmodligen ja. Papper som medium och informationsbärare har egenskaper som det är svårt för digitala medier att ersätta. Kombinationen av läsbarhet, översiktlighet, kvalitet, portabilitet och den transistenta nästan slit- och slängkaraktären hos papper som förmedlar känslan av att vara ny men gammal och ointressant , är i princip oslagbar. Särskilt för den något mer krävande läsningen, t.ex. längre analyser, kommer papperstidningen vara fortsatt aktuell. PC:n är död – länge leve PC:n! Lokaltidningarna har överlevt trots att de numera sällan är först med en riksnyhet. Andra exempel är tidningen i , och snart i . En sådan tidning kommer med säkerhet att överleva. Möjligen köper de in sitt nyhetsmaterial inte av en eller två hel- täckande utan av flera nischade nyhetsbyråer. Framtidens nyhetsbyråer kommer att vara snabbare, snävare och mer specialiserade. De kommer att bygga mer på informella nätverk än på officiella myndighetsliknande företag. En nischad nyhetsbyrå kan t.ex. till hälften omfatta personer som inte har lön utan är forskare av olika slag. Ser Du att utvecklingen efter PC:n gör det enklare eller svårare att få tillgång till infor- mation för grupper som har svårt att ta till sig den nya tekniken, t.ex. funktions- hindrade, vissa sociala grupper och de som inte är nyhetskonsumenter i någon större om- fattning? Det blir lättare för vissa grupper och svårare för andra. Individuella hjälpmedel för funktions- hindrade kommer att kunna genomgå en betydande utveckling. Som exempel kan nämnas webb- läsare som gör skrift till tal på en webbsida, vilket därmed möjliggör för synskadade att använda tjänster via Internet. Sett ur ett socialt perspektiv finns det dock en risk för ökad informationssegregation. Särskilt om det relativt oreflekterade on-demand-tänkandet fortsätter att råda. Risken är att många människor gör alltför distinkta nyhetsval, dvs det går att vara en stor nyhetskonsument av fotbollsresultat och inte känna till att riksdagsvalet inträffar . Demokratifrågan är här högst relevant. Du nämnde bl a exemplet med och konstaterade att det på grund av PC- tätheten i landet endast var som kunde delta. i ett längre perspektiv, tror Du att det är samma personer som har PC och som då har tillgång till de nya medierna? I ett litet längre perspektiv än det vi har haft i projektet, säg t.ex. , kommer Internet eller digi- tala medier att betraktas på samma sätt som TV ses . Funktionaliteten och egenskaperna kommer att vara lite annorlunda men det kommer att ha fått den vardagliga ställningen genom konvergens i första hand med TV och radio, etermedia. Om det i skulle brinna i en danslokal skulle därmed så gott som alla i kunna delta i en efterföljande hearing. Du nämner också en risk för informationssegregation. Hur tror Du att det kan undvikas? Åtminstone två saker bör göras. Det ena är att värdesätta den journalistiska kompetens som finns hos etablerade informationsaktörer. Det andra är att dessa aktörer utnyttjar sina varumärken maximalt för att därigenom påverka människors val av nyhetstjänster, där ett journalistiskt eller till och med public service-ansvar tas. De lokaltidningar som deltagit i projektet har visat en stark ambition i denna riktning trots att de saknar ett riksdagsuppdrag att producera public service. De ser det som en självklar del av sin identitet. Sådana egenskaper eller kvaliteter bör utnyttjas bättre. PC:n är död – länge leve PC:n! Räcker det då att nyheterna i allt större utsträckning levereras on-demand, dvs den som är intresserad av sport väljer sport och den som är intresserad av börsnyheter läser bara börsnyheter? Människor läser kanske inte lokaltidningar . Kan staten göra något för att främja en bättre informationsspridning i landet eller är en ökad informa- tionsegregation oundviklig? Utvecklingen är oundviklig inom ramen för rådande tidsanda. Det talas just nu mycket om val- frihet, självständighet och marknadskrafter. Denna tidsanda har relativt starkt påverkat synen på information. Därför är utvecklingen oundviklig i den mening att det kommer att finnas ett stort utbud av gratistjänster vilka ger möjligheter att nischa sig helt på exempelvis sport eller börsnyheter. kommer det att finnas aktörer som försöker leva kvar genom att sälja sin upparbetade kompetens inom public service. Möjligen får de svårt att sälja direkt till slutkonsu- menter eller slutkunder. I stället väljer de kanske att etablera sig som nischade nyhetsbyråer som säljer vidare till t.ex. Metro eller interaktiva medier som inte själva genomför redaktionellt arbete. Anser Du att utvecklingen är alltför teknikdriven och att det kanske är andra aktörer som skulle behöva påverka utvecklingen för att vi inte ska hamna fel? I viss mån är det så. Lite grand tyder också dagens program på detta. De som hörs mest i debatten är de som talar om vad som tekniskt är möjligt eller kommer att bli det . Facktidningar av olika slag är exempel på detta. I specialtidningar står det sällan om vad som menas med digitala medier eller vilken roll digitala medier har och bör ha i samhället samt hur människor kan eller vill förhålla sig till det. Detta borde dock vara en nödvändig kunskap för den som arbetar med produktion för digitala medier. Kan den här öppenheten för ny teknik i förlängningen rent av utgöra ett problem för framtiden, dvs att vi i för liten utsträckning reflekterar över sociala värden? Det är förmodligen inte en fråga om antingen eller. Mobiltelefoner kan tjäna som exempel. hör till de mobiltelefontätaste länderna i världen. Väldigt många svenskar har en egen mo- biltelefon, är det förmodligen inte fler än en av tio som använder mobiltelefonen till något annat än att ringa med, framför allt när de är på resande fot. Kärnfunktionen med mobiltelefonen är att vara skild ifrån platstelefoni och kvalitativt bättre än klassisk telefoni. Detta betyder dock inte att den måste ha femtio funktioner på fyra knappar och en navigeringsboll. Det kan ligga en viss fara i teknikacceptans om de som producerar och marknadsför tekniken utnyttjar detta för hårt. Det skulle vara intressant om någon leverantör eller utvecklare försökte börja med produkter som fokuserar på kärnfunktionerna, dvs de centrala behoven. Därtill kan sedan flera specialiteter läggas efter hand som användaren behöver dem. Detta hör dock inte till vanligheten vad gäller utvecklingen av IT. Vad ser Du som önskvärt, multifunktionsapparater som rymmer en mängd funktioner, som och mobiltelefon, eller singelfunktionsapparater? Multifunktion, i den meningen att de måste kunna hantera alltmer konvergerade medier, dvs rörlig bild, text, ljud, video, animation etc. På det personliga planet ser jag även gärna singelfunktions- verktyg som går att operera på dessa kanaler och som går att kombinera efter egna behov. PC:n är död – länge leve PC:n! Utländskt perspektiv – ett konsumentorienterat synsätt arbetar tillbaka vid Tekniska Attachéers kontor i , . Utifrån sina iakttagelser i ger hon ett antal konsumentrelaterade perspektiv på utvecklingen av olika IT-applikationer. Det är enligt framför allt de vardagsnära applikationerna som kommer att driva på utvecklingen. E-post används flitigt för att hålla kontakt med släkt och vänner på andra orter och kalendrar på nätet gör det möjligt för grannarna att boka upp barbeque-partyn och för föräldrarna att hålla koll på vilka aktiviteter som barnen har i skolan. Enligt kommer PC:n att dö men datorn och nätet att leva. Nyheter används på många olika sätt i flera olika situationer. Som exempel kan nämnas nyheter angående trafiksituationen. Andra exempel kan vara mormor som vill veta vad barn- barnen gjort , föräldrarna som vill veta vilka läxor barnen har eller vilka aktiviteter som sker i skolan, någon som vill köpa en present till en musikälskande systerdotter och därmed vill veta mer om de mest aktuella trenderna. Det finns mängder med exempel på nyheter och infor- mation som vi ständigt har behov av. I finns det mängder med kabel-TV-kanaler. har av befolkningen telefon och har tillgång till någon kabel-TV-kanal. Medelamerikanen tittar i genomsnitt och på TV och den står på i och . I är familjemedlemmarna ofta spridda över landet. Kanske bor mormor och morfar på östkusten, farmor och farfar på och barnen med barnbarnen mitt i landet. Det har också visat sig att viljan att snabbt och enkelt kunna kommunicera med sina utspridda familjemedlemmar är en stark drivkraft i användningen av e-post. Ett annat bevis på detta är Online (AOL) som har ca 17 miljoner medlemmar, vilka skickar ca 56 miljoner e-postmeddelanden . kommer mer än hälften av de amerikanska hushållen att ha PC. Ungefär hälften av dem är uppkopplade på nätet och det är lika många kvinnor som män. är det t o m fler kvinnor än män som ansluter sig. Tillgången till realtidsinformation – en application Behovet av att kunna kommunicera ökar dramatiskt. Denna utveckling kan ses som både positiv och negativ. Med ett positivt angreppsätt kan sägas att Internet i sig har karaktären av en informations- och kommunikationsnytta och kanske framför allt en kunskapsnytta. Internet driver i princip sig självt – desto mer innehåll det finns, desto fler användare. Det finns ett antal applikationer och användningsområden som dramatiskt ökar användandet av Internet och av kom- munikation över huvud taget. Förutom e-post är det framför allt tillgången till realtidsinformation. Kalendrar på nätet är ett bra exempel. Här kan information läggas in kring t.ex. vad barnbarnen gör eller vad barnen har för läxor och vilka aktiviteter de ska ha i skolan. Kalendrar kommer förmod- ligen att bli en s k application, dvs en sådan applikation som kraftigt ökar användandet och förändrar beteenden. Något som i alla fall i har potential för att bli en power application vad gäller kalendrar på nätet är grannar som bokar in barbeque-partyn via denna kanal. Ett anna t ex empel är elektronisk handel.