sou · GNB339d1 · 2000-01-01 00:00:00 — sou 1999 39 d1 Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att utreda ett nationellt kunskapslyft för vuxna. fast- ställdes direktiv för kommittén (Dir. 1995:67). Med stöd av bemyndi- gandet tillsattes kommittén (U 1995:09) . Genom beslut och fastställde regeringen tilläggsdirektiv för kommittén (Dir. 1996:71 re- spektive 1997:104). Kommittén har antagit namnet . Kommunalrådet förordnades som ordförande i kommittén. Som ledamöter förordnades riksdagsledamoten , fil.dr. , riksdagsledamoten , riksdagsle- damoten (), rektor , bor- garrådet (), riksdagsledamoten , folkhögskoleläraren , adjunkten , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten (fr.o.m. 1995-12-22) och borgarrådet (fr.o.m. 1996-01-29). Som sakkunniga förordnades departementssekreteraren (), ombudsmannen (), omsorgsöverläkaren , de- partementssekreteraren (), om- budsmannen , ombudsmannen (fr.o.m. 1998-10-27), förbundsordföranden , de- partementsrådet (), projektledaren (), utredaren (), landshövdingen (fr.o.m. 1995-12-22 ), departementssekreteraren (fr.o.m. 1998-04-22), utredaren (fr.o.m. 1998-08-25), sekreteraren , departementsrådet (t.o.m. 1996-08- 27), ombudsmannen (fr. o. m. ), departementssekreteraren (fr.o.m. 1997-09-29), departementsrådet (fr.o.m. 1996-08-27), departementssekreteraren (fr.o.m. 1996-09-16 t.o. ), socionomen (fr.o.m. 1997-05-20) samt departementssekreteraren (fr.o. Kommitténs sekretariat består av huvudsekreterare , sekreterare och sekreterare (fr.o.m. 1998-04-20). Biträdande sekreterare är (fr.o.m. 1998- 10-19) samt som har varit projektanställd (fr.o.m. 1999-01-11). Enligt direktiven ska kommittén vara verksam till och 1998 och 1999 rapportera till regeringen. Kommittén har i uppdrag att som en grund för sina slutsatser och förslag om framtida vuxenutbildning följa det femåriga och den verksamhet som kommer till stånd som en följd av den satsningen. Kommitténs åliggande enligt det andra steget i de ursprungliga direkti- ven, att lägga fram förslag till ansvarsfördelning mellan den offentligt finansierade utbildningen, arbetslivet och individen och till lämplig ar- betsfördelning mellan olika anordnare av samhällsstödd vuxenutbildning, har skjutits fram tills erfarenheterna av gett underlag för nya ställningstaganden. Enligt tilläggsdirektiv och regeringsbeslut ska Kunskapslyftskom- mittén rapportera om funktionshindrades deltagande 1999 och 2000. Viktiga underlag för arbetet med denna rapport har varit föredrag- ningar inför kommittén, seminarier som kommittén organiserat samt kommun- och folkhögskolebesök. Kommunerna och andra anordnare av vuxenutbildning har beredvilligt försett kommittén med arbetsmaterial. Ett särskilt tack vill kommittén rikta till de åtta kommuner och fyra folkhögskolor som tagit emot kommittén och dess sekretariat och under en intensiv heldag låtit kommittén diskutera, studera och utvärdera i praktiken. Kommittéassistent och ansvarig för produktionen av helorginal har varit . Kommittén får härmed överlämna sin rapport för , delbetän- kandet Vuxenutbildning för alla? Andra året med . 1.1Utvecklingstendenser inom vuxenutbildning och Kommitténs förslag med avseende på del I....................... 1.3Studerande med funktionshinder, vuxenutbildning och Kommitténs förslag med avseende på del II ..................... Vad kostar förslag?................. 1.6Fortsatt arbete inför kommitténs slutbetänkande Andra delbetänkandet med ....................... Internationella utvecklingstendenser och forskningsresultat ....... Den internationella utvecklingen...................................... 3.1.2OECD och anpassningar av Vad säger forskningen? Sammanfattning och diskussion....................................... Översikt av den kvantitativa utvecklingen av utbildning av 4.1Uppdateringar av regler för vuxenstudiestöd och 4.1.1De viktigaste regelförändringarna vad gäller Regler för fördelning av statsbidrag till .... Volymförändringar inom vuxenutbildningsområdet.......... Den totala vuxenutbildningsvolymen –1998 ............. och den kommunala vuxenutbildningen.... Kvantitativa förändringar 1997–1998.............................. Finansiering och anordnare ........................................... Vad händer efter ?.................................. Kvalitativ utveckling av utbildning och livslångt lärande Information – uppsökande verksamhet........................... Individuell studieplan – individuell handlingsplan .......... Validering i vuxenutbildningen ...................................... Utbud – efterfrågat eller ... ? 5.3Organisatorisk-pedagogisk utveckling hos externa Utvärdering på nationell och lokal nivå.......................... till deltagare och jämförelsegrupper ............ Utbildning i – till vilken nytta? 5.4.3Kommunstudie: Hur formas den nya vuxen- 5.4.4Vad möter deltagare i en kommun i dagens Lokal utvärdering i kommunen ...................................... Förutsättningar för pedagogisk utveckling ..................... Statligt stöd till pedagogisk utveckling........................... 5.5.2Utbildning och fortbildning för vuxenutbildningens Forskning och utveckling .............................................. Utvärderingarna av , samordning och Samordning och samarbete............................................ som modell och metod ........................... 6.2.1Kunskapslyftet som modell och metod – adhocrati eller byråkrati?.............................................................. 6.2.2Kunskapslyftet som modell och metod – Redovisning av ett uppdrag............................................................... omfattning i kommunerna .................... Kommunernas kostnader för .................. Det samhällsekonomiska utvärderingsprojektet .............. Reflexioner och förslag .............................................................. Studerande och studiestöd ............................................. Kvalitet och kostnader................................................... 7.5Utveckling av nationell organisation, tillsyn och Strategisk planering och organisation ............................ Samarbete inom och mellan kommuner.......................... 7.6.3Kursen Svenska för invandrare och andra Läroplan och utbildningsutbud ...................................... 7.7.3Utveckling av testinstrument, nationella prov, betyg Estetiska ämnen, idrott och hälsa samt specialarbete...... Estetiska ämnen och estetisk verksamhet ....................... Idrott och hälsa samt specialidrott ................................. Slutbetygets utformning med avseende på föreslagna Individuella studieplaner, handlingsplaner och Fortsatt utveckling av arbetet med validering inom Validering mot arbetsmarknadens krav .......................... Reflexioner och förslag ................................................. Utbildning för vuxenutbildningens personal ................... Reflexioner och förslag ................................................. Forskning kring vuxenutbildning ................................... Forskningsbehov, lokalisering och resurser .................... Information – kunskapsspridning................................... 8.1Tilläggsdirektiv om att utreda situationen för studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen...... Inriktning av detta betänkande....................................... Definitioner och avgränsningar...................................... Studerande med funktionshinder.................................... Mål för den svenska handikappolitiken ..................................... Mål för den svenska handikappolitiken .......................... 10 Ansvarsfördelning mellan stat, kommun, landsting och Ansvars- och finansieringsprincipen .............................. Statens särskilda åtagande för vuxenstuderande med Insatser i utbildningssituationen..................................... Omfattningen av medel för särskilda insatser för studerande med funktionshinder..................................... Fördelning av medel...................................................... Insatser vid sidan av det ordinarie utbildningsväsendet... 297 ansvar för stöd i och i samband med Habilitering och rehabilitering ....................................... Kommunernas ansvar för stöd och service ..................... Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa 11 Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen............... Studerande med funktionshinder.................................... Vissa neurologiskt betingade funktionshinder................. Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi .................................. Medicinskt betingade funktionshinder............................ Psykiskt betingade funktionshinder................................ Vissa förvärvade skador................................................ Stödbehov ur ett tillgänglighetsperspektiv...................... Hjälpmedel och assistans............................................... Pedagogiskt stöd och anpassad studiegång..................... Diskussion om stödbehov ur ett tillgänglighets- 12 Vad säger statistiken om studerande med funktionshinder? Statistik om vuxenutbildning och funktionshinder Funktionshinder och studier ........................................... Studerande med funktionshinder i Kommunernas erfarenheter av studerande med Problem och lösningar i kommunerna ............................ Organisation, finansiering m.m ...................................... Ekonomiskt stöd till folkhögskolan Studerande med funktionshinder i folkhögskolan Extrakostnader för omvårdnadsverksamhet vid 17 Reflexioner och förslag till fortsatt arbete ................................. vuxenutbildning och folkhögskolan................................ Reservationer och särskilda yttranden ............................................... Utbildning och arbetsmarknadsvariabler ........................ Uppgifter från SCB:s undersökningar av Till Kunskapslyftskommitténs arbetsuppgifter hör att följa Kunskaps- lyftet och rapportera till regeringen. I de årliga rapporteringarna ska också ingå en redogörelse för resultaten från de fristående nationella utvärderingarna av som kommittén ansvarar för. Ett huvudsyfte med kommitténs engagemang i är dock fortfarande att samla erfarenheter som kan ligga till grund för de förslag till reformering av det svenska vuxenutbildningssystemet som kommittén ska presentera i sitt slutbetänkande . I den årliga rapporteringen och 2000 ska kommittén också redovisa sitt uppdrag att undersöka vilka möjligheter och hinder som föreligger för personer med funktionsnedsättningar att delta i vuxenutbildning. Som närmare beskrivs i kapitel 2 beslöt kommittén redan inför sitt första delbetänkande med anledning av (SOU 1998:51), att den rapporten liksom innevarande års rapport och slutbetänkandet skulle ses som delar i en helhet. I den första rapporten redogjorde kommittén därför utförligt för situationen vad gäller vuxenutbildning och livslångt lärande närmast före . Till bakgrunden hörde även de resonemang om mål och strategier för vuxenutbildningens utveckling som kommittén förde i sitt första del- betänkande (SOU 1996:27). Nuvarande rapport tar vid där den förra slutade. Den följer i Del I upp vad som hänt på vuxenutbildningsområdet. Upp- följningen resulterar i vissa påpekanden från kommitténs sida. Slutsatser i termer av förslag och visioner för framtiden återkommer kommittén till i sitt slutbetänkande. När det gäller möjligheterna för vuxna med funktionshinder att delta i utbildning har kommittén i stora delar varit tvungen att börja om från början. Del II i betänkandet ger således både ett handikappolitiskt och ett utbildningspolitiskt perspektiv på frågor som rör möjligheterna för vuxna med funktionsnedsättningar att delta i utbildning. Nedan sammanfattas i avsnitt 1.1 rapportens bakgrundskapitel 3–6, som handlar om vuxenutbildningens allmänna utveckling, och i avsnitt 1.2 kommitténs slutsatser och förslag vad avser Del I. bakgrundskapitel 8–16 i Del II sammanfattas i avsnitt 1.3 medan kommitténs slutsatser i kapitel 17 rörande studerande med funktions- hinder i vuxenutbildning återfinns i sammandrag i avsnitt 1.4. Kapitlet avslutas med två korta avsnitt - ett om kostnaderna för kommitténs för- slag och ett om kommitténs fortsatta arbete inför slutbetänkandet . 1.1Utvecklingstendenser inom vuxenut- bildning och livslångt lärande Den allmänna utveckling som skisseras i kapitel 3 är en global tillväxt i en kunskaps- och nätverksbaserad konkurrensekonomi. Detta skeende ställer de nationella politikerna inför nya utmaningar. Det gäller dels att skapa en miljö inom landet som är attraktiv för såväl stora som små kunskapsföretag dels att hantera tendenser till växande inrikespolitiska spänningar. Många länder har börjat diskutera en omläggning av ut- bildningspolitiken till en politik för livslångt lärande. har kommit relativt långt i detta avseende och kan till skillnad från många andra länder bygga vidare på en sedan tidigare välutvecklad vuxenutbildning. Kompetensnivån och utbildningens lönsamhet i Generellt sett är kompetensnivån och den formella utbildningen hög i den svenska befolkningen. Skolstarten ligger relativt sent i jämfört med andra länder. är därför studiedeltagandet lågt medan det i åldersklasserna 7- är mycket högt. I åldersklasserna 19- är det igen relativt lågt för att sedan stiga och i åldern och därutöver vara bland de allra högsta jämfört med andra länder. Många studier, internationella såväl som svenska, visar att avkast- ningen på utbildningsinvesteringar är låg i , särskilt för längre högskoleutbildningar och för kvinnor. Avkastningen på utbildningsin- vesteringar sjönk i men sta- biliserade sig sedan tills sysselsättningskrisen kom i början på 1990- talet. Då föll den antagligen igen. Det finns dock tecken som tyder på att avkastningen på utbildningsinvesteringar sedermera stigit. Detta gäller framför allt för privat sektor och för naturvetare och tekniker men även för forskarutbildade. har många företag och arbetsställen med en modern arbetsor- ganisation och en mer kunskapsintensiv inriktning på sin ekonomi än vad andra har. Förvärvsfrekvensen är hög och jämfört med andra länder räcker inte de högutbildade till. Om vi i skulle ha samma andel högskoleutbildade i respektive bransch som i åtta jämförda (, , , , , , och ) skulle vi behöva 640 000 fler indivi- der med högskoleutbildning varav hälften med lång högskoleutbildning. Trots denna brist på högskoleutbildade visar en internationell under- sökning att det snarare är arbetslivserfarenhet än formell utbildning eller kompetens som premieras lönemässigt i . Inte heller verkar anställdas kompetens tas tillvara i samma utsträckning som i andra län- der. förväntas arbetsmarknadens efterfrågan på personer med enbart grundskoleutbildning fortsätta att minska i medan efter- frågan antas öka när det gäller i stort sett alla andra utbildningsgrupper. Särskilt gäller det tekniker, högskoleingenjörer och IT-utbildade men även ekonomer, jurister och personer med kort högskoleutbildning. Efterfrågan på vårdpersonal och lärare förväntas också öka . Forskningsresultat och utbildningsindikatorer pekar på ett behov av att satsa på utbildningssektorn men ger inte några entydiga svar på frå- gor om vad som bör göras utbildningspolitiskt. Mot bakgrund av den internationella utvecklingen och föreliggande forskningsresultat utpekas avslutningsvis i kapitel 3 vissa områden där det kan vara befogat att ta upp en diskussion om utveckling och satsningar: ·Att satsa mer, inte minst kvalitativt, på socialt utsatta grupper – barn, invandrare, funktionshindrade och kortutbildade. ·Att öka ungdomarnas direktövergång till högskolan (till såväl kortare som längre högskoleutbildningar) eller annan vidareutbildning. ·Att bättre utnyttja kompetensen i arbetslivet, att öka vuxnas möjlig- heter att delta i det livslånga lärandet, inklusive i både kortare och längre utbildningar på högskolenivå, och annan vidareutbildning. ·Att bygga ut högskolan ytterligare. ·Att utveckla alternativa former för fördelningen av utbildningens finansiering. ·Att hitta lösningar så att kvinnor kan få bättre ekonomisk utdelning på sina utbildningsinvesteringar. Tre viktiga förutsättningar måste föreligga för att de antydda utbild- ningspolitiska satsningarna ska kunna leda till bra resultat. För det första måste individer och företag kunna fatta välunder- byggda beslut om utbildning vilket i sin tur kräver information om ut- bildningar och utbildningsanordnare och för individernas del även vägledning att identifiera egna intressen och relatera dem till efterfrågan på arbetsmarknaden. För det andra måste alla utbildningar och utbildningsanordnare kva- litetssäkras. Utan ett system för kvalitetssäkring av utbildningsanordnare är det svårt att få fram en kvalitetsutveckling och mekanismer som garanterar jämförbarhet i utbildningsutbudet. För det tredje är det viktigt att en utveckling kommer till stånd som leder till att det skapas fler jobb, som ökar efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och som gör att intresset för att ta tillvara existerande kom- petens ökar. Kapitel 4 inleds med en översikt av större regelförändringar när det gäller studiestöd och statsbidrag till . Därefter följer en beskrivning av den senaste tidens kvantitativa förändringar i utbildningen för vuxna i - den totala volymen vuxenutbildning inklusive personalutbildning, utbildning av vuxna på högskolan och i . Ett särskilt avsnitt ägnas åt deltagare i vuxenutbildning och på folkhögskolor uppdelat på ålder och kön samt utbildningsbakgrund och arbetslöshetserfarenheter. Även ut- bildningsanordnarna i den kommunala vuxenutbildningen och folkbild- ningens deltagande i beskrivs. Kapitlet avslutas med en redogörelse för en uppföljning av vad som hänt den första kullen delta- gare i . Den kvalitativa utvecklingen av vuxenutbildningen i belyses utifrån tre infallsvinklar i kapitel 5. Den första handlar om strategisk planering och organisatorisk-pedagogisk utveckling såsom kommittén mött den i kommuner, på folkhögskolor och hos andra utbildningsan- ordnare. Den andra delen bygger på resultat från de fristående utvärde- rarna - hur individerna upplevde studierna, vad de fick ut av dem, varför somliga valde att stå utanför och hur har utformats i kommunerna. Avslutningsvis diskuteras förutsättningarna för fortsatt pedagogisk utveckling i vuxenutbildningen. Som närmare beskrivs i kapitel 6 har ett samordningsansvar när det gäller utvärderingarna av . utvärderingar kom igång . De andra aktörerna – , och Ams - följer nu efter med utvärderingar som kompletterar och fördjupar de utvärde- ringar som initierat. I övrigt innehåller kapitlet en redogörelse för resultat från en del mer specifika utvärderingsprojekt. som modell och metod (avsnitt 6.2) är en utvärdering av den Delegationsmodell som tillämpades för under det inledande skedet (1996- 1998). omfattning i kommuner- na (avsnitt 6.3) analyserar och den kommunala vuxenutbildningens omfattning i kommunerna i förhållande till olika definitioner av potentiella målgrupper. Även den utvärdering som beskrivs i avsnitt 6.4 har ett kommunalt perspektiv. Här handlar det om kommunernas kostnader för : dels hur kommunernas kostnader förhåller till sig till de statsbidrag de fått, dels hur kostnads- skillnader mellan kommunerna kan förklaras. Kapitlet avslutas i avsnitt 6.5 med en redovisning av preliminära resultat från det samhällsekono- miska utvärderingsprojektet. Deltagarna i vuxenutbildning/Kunskaps- lyftet och 1998 och deras bakgrund, tidigare arbetsmark- nadserfarenheter och inkomster analyseras. 1.2Kommitténs förslag med avseende på del I Mot bakgrund av utgångsläget och aktuella utvecklingstendenser avslutar kommittén del I av betänkandet med vissa reflexioner och för- slag till åtgärder som här sammanfattas under rubrikerna: målgrupper; studerande och studiestöd; kvalitet och kostnader; utbildningsanordnare; nationell organisation, tillsyn och utvärdering; strategisk planering och infrastruktur samt utbildningsutbud. anser att det finns goda skäl för alla de grupper, som genom har fått möjligheter till vuxen- utbildning, att bedriva studier. De befinner sig på en nivå av basutbildning. Vad man däremot kan diskutera är fördelningen mellan olika grupper och i vilken takt respektive grupp ska få sina utbildnings- behov tillgodosedda – studerande på grundläggande nivå och på gymnasienivå; arbetslösa, anställda och andra; kvinnor och män; indi- vider med fuktionsnedsättningar, invandrare och olika åldersgrupper. finner framför allt utvecklingen på grund- läggande vuxenutbildningsnivå oroväckande. Forskningsresultat visar att det samhällsekonomiskt är befogat att särskilt satsa på socialt utsatta grupper – invandrare, individer med funktionsnedsättningar och kortut- bildade. I kommunerna verkar det ha uppstått en situation där man an- tingen satsar på grundläggande vuxenutbildning, och därmed kommer över den ökning på av basorganisationen som krävs för att få del av statsbidragen till vuxenutbildning på grundläggande nivå, eller så gör man det inte. I det senare fallet finns det inga spärrar i statsbi- dragssystemet som förhindrar en neddragning av basorganisationen. Sammanlagt verkar tendensen att dra ner överväga. Mot denna bakgrund föreslår : att Förordningen om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna ändras så att grundskolenivån kan lyftas in i kommunernas ansökan till om statsbidrag för Kun- skapslyftet och bli en del i underlaget för tilldelning av kvalitetspremien. Avsikten med detta förslag är inte att ändra villkoren för statsbidrag till vuxenutbildning på grundläggande nivå. Det skulle inte bli fler statsbidragsberättigade platser i vuxenutbildning på grundläggande nivå utan förslaget syftar i stället till att stimulera kommunerna att i sin planering ta ett helhetsgrepp på rekrytering och organisation av kursutbud för såväl grundläggande som gymnasial nivå. Denna helhetssyn skulle redovisas i ansökan till om statsbidrag för . Hög kvalitet i den strategiska pla- neringen skulle sedan kunna belönas vid tilldelning av statsbidrag för . att bör få i uppdrag att närmare följa och analysera utvecklingen av olika målgruppers deltagande i vuxenutbildning. I det särskilda studiestödet UBS är kort utbildning ett urvalskriterium som fått ett större genomslag . Effekterna av studiestöds- systemet på olika målgruppers deltagande i vuxenutbildning är viktiga att följa liksom inverkan av förändringar på arbetsmark- naden. På gymnasial nivå tyder mycket på att man fått en viss logik i ut- fallet vad gäller rekrytering av angelägna målgrupper. De grupper, som har störst nytta av att delta i vuxenutbildning snarare än att gå i arbets- marknadsutbildning eller söka arbete direkt, verkar göra det. vill ändå rekommendera kommunerna: att öka sina rekryteringsinsatser och särskilt rikta in dem på de prioriterade grupperna – arbetslösa, kortutbildade, inte minst män, invandrare och individer med funktionsnedsättningar. Ett intensifierat rekryterings- och informationsarbete från kommunernas sida kan vara befogat av flera skäl. Både om man vill behålla andelen prioriterade grupper i och om man vill öka den torde det vara nödvändigt att öka informations- och vägledningsinsatserna. förväntade sig i sitt tidigare delbetänkande (SOU 1998:51) att en reform av studiestödssystemet skulle ha presente- rats vid det här laget. I stället befinner vi oss i ett läge som för många studerandes del karaktäriseras av förvirring och frustration. Många stu- derande hoppas på att det ska bli möjligt även för dem att studera ett andra år med UBS. Den andra kullen studerande i Kun- skapslyftet känner sig orättvist behandlad. Redan osäkerheten om man kan få eller inte få önskat studiestöd gör att vissa avstår från att söka sig till studier eller hoppar av påbörjade studier.