sou · GNB3106 · 2000-01-01 00:00:00 — 13Mål C-267/91 och C-268/91 (Keck och Mithouard), 1993 I, s. 6097. 14I Keck-målet används uttrycket requirements to be met by such goods (such as those relating to designation, form, size, weight, composition, presentation, labelling, packaging). Se även EU-Karnov 1998/99, s. 139 och där, i not 42, angivna rättsfall. marknadsföring i vid mening . Den första kategorin omfattas av artikel 28 – dvs. kategorin utgör i och för sig handelshinder - och kan förbjudas oavsett om den verkar diskriminerande eller ej. Den andra kategorin omfattas inte av förbudet i artikel 28 – dvs. utgör inte handelshinder - med mindre det kan visas att de nationella bestämmelserna har särskild verkningar på (diskriminerar) importerade varor och utgör hinder för importvarornas fria rörlighet. 15 omfattade artikel 28 varje hinder av samhandeln, även om detta inte var annorlunda än det hinder som åtgärden innebar för den interna omsättningen av varor producerade i importstaten.16 Genom Keck-domen modifierades således tidigare praxis på marknadsföringsområdet. 17 I domen uttrycks den kategori av regler som skall falla utanför artikel 28 som national provisions restricting or prohibiting certain selling arrangements.18 Det torde inte vara helt klart vad som ligger inom ramen för detta uttryck. Enligt uttalanden i doktrinen omfattar det i vart fall nationella regler om marknadsföring i vid mening. 19 I detta begrepp torde ingå regler om t.ex. lojal marknadsföring, reklam och butikers öppethållande 20 samt informationsskyldighet i samband med marknadsföring. När det gäller konsumenternas rätt till information har denna accepteras av domstolen som en av de grundläggande tankarna bakom unionens konsument- program.21 Vid införande av ny reglering på marknadsföringsområdet måste således EG-reglerna om handelshinder hållas i minnet. Först måste en prövning göras av om regleringen eller tillämpningen av den kan utgöra handelshinder. Om handelshinder kan uppstå måste prövas om det är ett förbjudet eller tillåtet handelshinder. Om harmonisering skett på ett område är artikel 28 och artikel 29 i princip inte tillämpliga på det harmoniserade området. Denna regel gäller dock inte om det EU-direktiv som implementeras är ett s.k. minimidirektiv, vilket tillåter att strängare 15Mål C-267/91 och C-268/92 (Keck och Mithouard). 1993 I, s. 6097. Se även EU-Karnov 1998/98, s. 133 och m.fl., s. 582 samt Quitzow, Fria varurörelser och statliga handelsmonopol, Kommentar till EG-rätten, 1996, s. 7:16. 16Se t.ex. Cassis de Dijon-målet (mål 120/78 / mot Bundesmonopolverwaltung für Branntwien/, 1979, s. 649). Se även EU- Karnov 1998/99, s. 133. 17EU-Karnov 1998/99, s. 1695 not 9 och mål 382/87 (Buet), 1989, s. 1235. 18Mål C-267/91 och C-268/92 (Keck och Mithouard), 1993 I, s. 6097, punkt 16. 19EU-Karnov 1998/99, s. 134 och de där, i not 21, angivna rättsfallen. 20EU-Karnov 1998/98, s. 133. 21Mål C-362/88 (GB-INNO-BM), 1990, s. 667 och däri, i punkt 14, gjorda hänvisningar. regler införs i medlemsstaternas olika nationella lagstiftning, och sådana strängare regler införts. 22 För den högre nivå av skyddsregler måste en prövning göras av om handelshinder föreligger i strid med artikel 28 eller artikel 29. Även om regleringen således är tillåten enligt direktivet kan regleringen eller dess tillämpning strida mot . Som framgår ovan accepteras dock skillnader i nationell lagstiftning, om bestämmel- serna är nödvändiga med hänsyn till viktiga offentliga intressen (artikel 30) och även konsumenters ekonomiska intressen (Cassis-doktrinen). Vissa av förslagen som lämnas i detta betänkande – bl.a. om informationskyldighet i samband med marknadsföring – torde om de genomförs bli tillämpliga även på importerade varor. Såvitt jag har kunnat bedöma strider mina förslag inte mot bestämmelserna i och rättspraxis i fråga om handelshinder. 22 m.fl., s. 584. På Humanistdygnet 1986 slutade universitets dåvarande rektor ett panelsamtal om Hindrar eller främjar datorer kreativitet? med ungefär dessa ord: skall jag gå till mitt arbete och läsa min e-post. Jag hörde vad han sa men jag begrep det inte. Jag lämnade samtalet med en känsla av obehag över att jag över huvud taget inte kunde förstå hur det skulle gå till. , 1999, har jag en PC både i stan och på landet. Jag tycker mig ha kommit till insikt om att alla försök till global kontroll av IT-mediet kommer att vara fruktlösa. Den obegränsade mängden av nätverk och aktörer på IT-marknaden samt olikheter mellan länders rättskulturer, måste med nödvändighet komma att innebära att varje försök till global reglering är utesluten. Låt vara att vi har vandrat över tider av lagstiftning och kontroll inom begränsade områden i en omfattning som är möjlig och rimlig. I det långa loppet är världsomspännande regleringssträvanden dömda att misslyckas. Särskilt yttrande av experterna af Utredningen har haft ett omfattande uppdrag att kartlägga, analysera och föreslå åtgärder beträffande de nya frågeställningar som IT-sam hället för med sig för konsumenterna. Utredaren har därvid tolkat direk tiven så att det huvudsakligen är problem som skall redovisas i betänkandet. Positiva effekter berörs i liten utsträckning även om fördelar från konsumentsynpunkt nämns här och var. Enligt vår uppfattning har utredaren inte i tillräcklig omfattning anlagt en sådan helhetssyn på frågorna som direktiven ger utrymme för. Problem för konsumenterna måste ses mot bakgrund av de fördelar som IT-utvecklingen för med sig. Först då blir det möjligt att bedöma vilka behov som finns av åtgärder och hur dessa bör utformas för att undvika oönskade bieffekter eller att de rent av motverkar sina syften. I betänkandet lämnas flera förslag som vare sig gagnar konsumenterna eller näringslivet. I detta yttrande vill vi särskilt ta upp frågorna om effektlandsprincipen och förbudet mot obeställd e-postreklam. Frågan om effektlandsprincipen (avsnitt 4.6) Utredaren förespråkar i avsnitt 4.6 att bör verka för att den s.k. effektlandsprincipen, dvs. reglerna i konsumentens hemland, skall vara vägledande när man skall avgöra enligt vilket lands lag en mar knads- föringsåtgärd skall bedömas. Vi delar inte denna uppfattning. Särskilt för små företagare är det svårt att sätta sig in i varje annat lands nationella konsumentlagstiftning på ett tillfredsställande sätt. Osäkerheten och komplexiteten blir allt för stor. De förtjänster som kan skapas genom tillgången till en större mark- nad och lägre hanteringskostnader riskerar att ätas upp av kostnader förknippade med att erbjudanden skall ske i enlighet med flera länders Det finns därför en stor risk att framför allt min dre företag underlåter att göra affärer utanför områden som de känner väl till. En sådan begränsning av marknaden är till nackdel för konsu men- terna som får ett reducerat utbud i förhållande till vad som är möj ligt. Av anförda skäl anser vi att man som utgångspunkt bör ha ursprungs- landsprincipen, dvs. att lagstiftningen i det land där närings idkaren befinner sig skall tillämpas i första hand. Reklam via e-post (kapitel 7) Utredaren föreslår i avsnitt 7.9 att regeringen skall verka för att det införs ett skydd mot obeställd e-postreklam som bygger på en s.k. opt-in lösning, dvs. att näringsidkare skall inhämta tillstånd från konsumenten för att få sända e-postreklam till denne. Vi motsätter oss förslaget eftersom det riskerar att begränsa den elektroniska handeln och teknikutvecklingen på ett icke önskvärt sätt. Vi vill här erinra om regeringens skrivelse (skr. 1997/98:190) om elektro- nisk handel vari anges att utvecklingen av den elektroniska handeln skall drivas av marknadens aktörer och att reglering endast bör till gripas när branschstandarder och avtal inte är tillräckliga åtgärder. Utredningens förslag lämnas trots att man inte kunnat finna stöd för att obeställd e- postreklam är ett speciellt problem för de svenska konsu menterna . Det kan därför knappast sägas att marknadens aktörer inte vidtagit tillräckliga åtgärder. Eftersom den aktuella marknaden är global och reklam kan komma från hela världen riskerar förslaget att medföra konkurrensnackdelar för svenska företag utan att någon motsvarande fördel uppnås för konsu- menterna. En opt-in lösning är vidare till nackdel för konsu menterna genom att den fördyrar och begränsar marknadsföring via e-post, vilket medför dyrare varor och tjänster. Dessutom kan andra för delar som konsumenten får av handeln på Internet, bl.a. större utbud, ris kera att reduceras. Om konsumenten måste agera aktivt för att få del av utbu det och erbjudanden kommer detta att gynna kända varumärken och försäljningsställen. Det är enklare att minnas namnet på dessa och där- med att söka upp dem eller begära att få information från dem. Mindre företagare som vill komma in på mar knaden liksom företag som erbjuder helt nya varor med nya egenskaper och användningsområden får det där- med svårare med en opt-in lösning. Konsumenterna riskerar alltså att gå miste om erbjudanden från företag som de inte känner till. Det berättigade anspråket att få slippa reklam kan enligt vår uppfatt- ning tillgodoses fullt ut genom en s.k. opt-out lösning där konsumenten anger att denne inte vill motta reklam. Detta kan lösas på flera sätt, exempelvis finns automatiska svars- och sorteringssystem som kan hantera obeställd e-postreklam i de flesta e-postprogram. Även mer avancerade system finns på marknaden eller är under utveckling. Sammanfattningsvis anser vi att näringslivet i enlighet med rege- ringens intentioner bör få möjlighet att självt hantera frågan om obeställd e-postreklam innan en reglering övervägs. Särskilt yttrande av experten E-post som verktyg för marknadsföring Utredaren har haft som uppdrag att undersöka och kartlägga vilka speciella problem av främst marknadsrättslig natur som kan uppkomma vid konsumentköp över Internet eller andra öppna nätverk samt att ana- lysera om konsumentens skydd i detta avseende behöver stärkas och, om så är fallet, på vilket sätt detta lämpligen bör ske. När det gäller frågan om hur en reglering av användningen av e-post som ett verktyg för marknadsföring bör se ut, menar utredaren att rege- ringen vid genomförandet av de EU-direktiv där denna fråga behandlas, bör utnyttja möjligheten att föreskriva att näringsidkare vid mark nads- föring till konsument inte får använda e-post eller andra liknade tekni ker för distanskommunikation om inte konsumenten har medgett det på för- hand. I en nyligen utkommen departementspromemoria (Ds 1999:35) Ändringar i marknadsföringslagen (1994:450) har frågan behandlats och konkreta lagförslag lämnats hur direktiven i denna del skall genom- föras. Promemorian är föremål för remiss och har möjlighet att avge synpunkter. Användningen av e-post i marknadsföringssyfte är en fråga som IT- kommissionens IT-rättsliga Observatorium har behandlat i ett projekt. Resultatet därav finns dokumenterat i Observatoriets rapport (nr 5/98) Spam !? - Dokumentation från två samtal om en ny före teelse och dess rättsliga konsekvenser . Denna rapport låg till grund för en skriv else från Observatoriet till . I skrivelsen pekade Observatoriet på några omständigheter som borde beaktas i det vid are arbetet. Kommissionen överlämnade Observatoriets skrivelse och rap- port till regeringen och pekade då på behovet av internationell aktualise- ring och på möjligheten av att använda olika tekniska hjälp medel för att hantera inkommande e-post på ett sätt som begränsar den enskil des behov av att ta del av obeställd e-post. Både av utredaren och i promemorian förs resonemang om varför den föreslagna modellen är att föredra. Vad jag saknar är dock en ana lys av hur den föreslagna metoden i praktiken skall fungera i den utveckling som kan skönjas och som både Observatoriet och IT-kom missionen pekade på i sina skrivelser. På ett ställe i promemorian omnämns exempelvis att en näringsidkare först skriftligen skall kon takta konsumenten, för att senare få använda e-posten för mark nadsföring (Ds:en sid. 97). Jag är således inte helt övertygad av argumenteringen att det sätt på vilket denna fråga föreslås regleras av utredaren och i promemorian är det mest lämpliga sättet. Jag vill med mitt yttrande därför enbart peka på att jag inte kan ställa mig helt bakom utredarens förslag, när det gäller hur frågan om regleringen av användningen av e-post som ett verktyg för marknadsföring bör lösas. I arbetet med remissen över förslagen till ändringar i mark nads- föringslagen kommer Observatoriet och att diskutera frågan vidare. (U) Effekter av reklam - Betänkande av TV-reklam- Digitala signaturer - en teknisk och juridisk översikt Ändringar i marknadsföringslagen (1994:450) Reklam II Beskrivning och analys, delbetänkande av Reklam III Tv-reklamfrågan, delbetänkande av Integritetsskyddet i informationssamhället 4, del- betänkande av Data- och offentlighetskommittén Lagstiftning för reklam i svensk TV, delbetänkande av Lagstiftning om satellitsändningar av TV-program, En ny datalag, Slutbetänkande av Datalags- Finansiella tjänster i förändring, delbetänkande av Informationsteknologin - Vingar åt människans för- Betaltjänster, slutbetänkande av , regeringen och forskningen Elektronisk dokumenthantering, betänkande av IT- Integritet Offentlighet Informationsteknik, betänkande Grundlagsskydd för nya medier, betänkande av E-pengar - näringsrättsliga frågor, delbetänkande av Utredningen om elektroniska pengar Nya tider, nya förutsättningar, rapport 8/98 E-plikt - Att säkra det elektroniska kulturarvet, E-pengar - civilrättsliga frågor, m.m., delbetänkande av Utredningen om elektroniska pengar God etik på nätet, 11/98 Konvergens och förändring, betänkande från Bredband för tillväxt i hela landet, betänkande från IT- med förslag till lag om otillbörlig marknadsföring, om radio- och TV-frågor Telelag och en förändrad verksamhetsform för Tele- Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av Översyn av telelagen (1993:597) m.m. Romkonventionen - tillämplig lag för avtals för pliktel- Ansvar för elektroniska anslagstavlor Ändringar i lagen (1993:599) om radio kommunikation, Ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844), m.m. 1997/98:190 Elektronisk handel Allgårdh, /, , EU och EG-rätten, 3 uppl., 1999 , /, , Det nya produktansvaret, 2 uppl., 1993 , , Standardavtalsrätt, 6 uppl., 1993 , , Marknadsföringslagen, 1997 , , de - Om TV-reklam och räckvidden av svenska marknadsrätt, Europarättslig tidskrift, nr 2, 1999 s. 363 , /Karnell, / , /, , Immaterialrätt, 6 uppl., 1998 , /Broqvist, /, , Produktansvarslagen, 1993 , , Svensk internationell privat- och processrätt, 5 uppl., 1999 , , Gränsöverskridande förtal i Cyberspace, SvJT 1998 s. 1 , , EU-direktivet om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen, SvJT 1998 s. 532 , , Kan en Internethemsida utgöra ett driftställe vid bedömningen av svensk domsrätt och tillämplig lag?, SvJT 1998 s. 825 Carlén-Wendels, , Nätjuridik Lag och rätt på Internet, 2 uppl., 1998 Carlén-Wendels, , Några kommentarer till jurisdiktions- och lagvalsproblem på Internet, JT 1997-98 s. 883. , , Modern marknadsföring, 1997 EU-Karnov 1998/99 , , CE-märke, strikt produktansvar och kvalitetssäkring, Ny Juridik 4/95 s. Gyllenstierna, /, , Reklamjuridik, 2 uppl., 1998 , , Skadeståndsrätt, 5:e uppl., 1995 , , Speciell avtalsrätt II Kontraktsrätt 1 häftet, 2 uppl., 1993 , /, , Speciell avtalsrätt I Köprätt, 2 uppl., 1991 Herre, , Konsumentköplagen - en kommentar, 1999 Hultmark, , Elektronisk handel och avtalsrätt, 1998 Hultmark, , Konsumentskydd på Internet - rättsekonomiska synpunkter, JT 1997-98 s. 80. Kallersand, , TV-reklam riktad till barn - regler och attityder, IFIM, 1998 , , Suggestiv reklam - otillbörlig marknadsföring eller ett naturligt sätt att påverka konsumenten, 1980 , /, , Praktisk IT-rätt, 1997 Nzeribe, Demen, Reklam över Internet, , , 1998 , , Konsumentskyddets former, 1995 , , Konsumenten och kommersiella gåvor, i till Eschelsson, 1997 , /, , Personuppgiftslagen i praktiken, 1998 , , Bryssel- och Luganokonventionerna, 1995 , , Romkonventionen - tillämplig lag för avtalsförpliktelser, 1998 , /Quitzow, , EG-rätten, 1993 Quitzow, , Fria varurörelser och statliga handelsmonopol, Kommentar till EG-rätten, Publica, 1996 Seipel, , En strategi för datarätten - IT:s juridik, IRI-PM 1995:13 , , de Agostini-målet, ett mål med bara förlorare, JT 1997-98 s. 799. Stangendahl, , Konsumentkreditlagen, 1993 , , Den svenska marknadsföringslagstiftningen, 8 uppl., 1997 , /, /, /Ström, , Praktisk marknadsrätt, 6 uppl., 1996 , / Thunman, , Jurisdiktions- och lagvalsproblem på Internet, JT 1997-98 s. 432. , , Produktansvar, 1994 , /, , Personuppgiftslagen - En kommentar, 1998 , , Produktsäkerhet och produktansvar, 1995 A Borderless World: Realising the Potential of Global Electronic Commerce - Action Plan for Electronic Commerce, , SG/EC(98)9/REV5, A Global Action Plan for Electronic Commerce, BIAC/GIIC/ICC/INTUG/WITSA, 1998 Barnens egen TV-kanal - Sagor eller reklam?, , , 1991 Barn og IT-markedsføring, Forbrukerombudet, , Barn och reklam, , 1988 Barn och TV-reklam - En introduktion till forskningen om TV-reklamens påverkan på barn, , Rapport 1993/94:29, , 1994 Barn och ungdomar i det nya medielandskapet - Statistik och analys, NORDICOM- , , Nr 2, 1998 Barn, ungdom och reklam, NEK - Nordisk Embetsmannskomité for Konsumentspørsmål, arbetsrapport Barn, ungdom och reklam, , Arbetsrapport för journalistik och masskommunikation, , Arbetsrapport nr 47, 1995 Børn og tv-reklame - tre nordiske undersøkelse, Nord 1992:4 Børn, unge og markedsføring, Forbrugerstyrelsen, , Children, /Tom /, 1986 Consumer protection in Electronic Commerce, Principles and , , Consumer protection in the Electronic Marketplace, , DSTI/CP(98)13REV2, Cybershoppare, intermediärer & digitala handelsmän - Elektronisk handel i ett hushållsperspektiv, , Teldok rapport 120, 1998 De nordiska konsumentombudsmännens gemensamma ståndpunkt om handel och marknadsföring på Internet, Det blå skenets stad - om barn och TV-reklam - Erfarenheter från daghemmet i , , 1989 Det IT-rättsliga observatoriets rapport 1/97: Transaktionens anonymisering och dess påverkan på rättsliga proble mställningar () Det IT-rättsliga observatoriets rapport 2/97: Konsumenträttigheter i IT- samhället, dokumentation från en hearing Det IT-rättsliga observatoriet: Cyberrymdens juridik - Lagstiftning och självreglering - ett seminarium om den framtida rättsordningen Dold reklam till barn och ungdomar, , 1991 Draft recommendation of the Council concerning guidelines for consumer protection in the context of electronic commerce, DSTI/CP(98)4/REV5 Electronic Commerce and , , Elektroniska marknader - dagligvara och vision, , Teldok Info 15, 1995 Elektronisk betalning i forbrugerforhold, , TemaNord 1998:590 Elektronisk handel - rättsliga aspekter, Nordisk årsbok i Rättsinformatik Elektronisk handel: Status och trender, , Teldok rapport 121, 1998 Europeiska kommissionen, Verkningar av tv-reklam för leksaker, Forbruk på Internett, - en landsomfattende undersøkelse, , , , 1999 Forskerkonference om børn og tv-reklame, , Nordiska seminar- og arbejdsrapporter 1993:558 Fritid i skilda världar, Per , utredningar 11, 1998 Från grovarbetare till nätsurfare?, Via Teldok 30 För vår gemensamma framtid, Undomsriksdagen 1996, rapport Growing up digital - The rise of the Net Generation, , 1998 I hovodet på en ung trendsetter - en pilotundersøgelse af 14-16 åriges inspiration til att vælge musik og tøj, TemaNord 1994:586 Informationsteknik - reflexer av det mänskliga, , Via Teldok 29, 1997 Internetanvändningen i befolkning, Utvecklingen av attityder och användningen beträffande vissa tekniska hjälpmedel, /, Teldok rapport 115, 1997 Internet för dummies, . (m.fl), 1998 Internethandel ur ett detaljhandelsperspektiv, , Internet Industry Code of Practice, (), , . Internet i svenska hushåll, , , Arbetsrapport nr. 90, masskommunikation, , 1999 Internetmarknaden i , , , Internet och demokratin, , Världspolitikens Dagsfrågor 6, , 1999 IT i skolan – vision eller verklighet, K-G , Teldok rapport 126, 1998 IT-ism - Informationstekniken som vision och verklighet, Via Teldok 32, 1998 1999, Lexikon, IT och framtidens lärande, , Teldok Rapport 125, 1998 IT-rätten sista skälvande år, Nordisk årsbok i rättsinformatik 1998, (red. IT-visioner i verkligheten, , Teldok rapport 111, 1997 Klarar den svenska offentlighetsprincipen mötet med Cyberrymden?, Teldok rapport 118, 1998 Kommersiell påverkan på barn och unga - seminarierapport, 1988:9 Kommersiell verksamhet på Internet - virtuella näringsliv, Utlandsrapport från , , 1995 Konsumentkrav på TV-reklam till barn och unga - konklusioner från ett nordiskt seminarium, 1989:5 Legislation for the Electronic Highways, , , 1998 Leva digitalt, , 1995 om IT, /, 1998 Man-Computer Symbiosis, J.C.R. Markedsføring - Barn og unge - orientering om praksis, Forbrukerombudet, Morgondagens konsument - marknadsföring till Generation X, /, 1998 Multimedieteori - om de nye mediers teoriudfordringer, (red. Myter om IT, , Teldok rapport 94, 1995 Nordisk implementering av distansavtalsdirektivet - särskilt ur konsumenskyddssynpunkt, TemaNord Konsument, 1998:532 Ny tid, nya tankar - ungdomars värderingar och framtidstro, utredningar 10, 1998 Nätet som marknadsplats - De svenska pionjärerna, , TELDOK rapport 123, 1998 Otraditionella marknadsföringsmetoder mot barn och unga, Nord 1993:24 Privacy and Human Rights - survey of Privacy Laws and Developments, Global Internet , Privacy Online; Report to Congress, , Rapport om skyddet för enskilda personers privatliv - ett mer samlat begrepp?, , rapport till Recommendations for Promoting the Use of Electronic Commerce, Global Information Infrastructure Commission GIIC, Regardless of Frontiers, Global Internet , Reklame rettet mot barn på Internett,- en forstudie, , Arbeidsrapport nr. 2, 1998, - Statens institutt for forbruksforskning Smarta kort - den smartaste lösningen?, , Teldok Info 17, 1997 Tecken i tiden - sju texter om ungdomskultur, (red. The Canadian Electronic Commerce Strategy, The Government of , 1998 The legal framework for electronic commerce: selfregulation?, Electronic Commerce Platform, , , Towards an Australian strategy for the information economy, Ministerial report for The Information Economy, Trix och trender i reklamen, , 1999 Unga visionärer - tio ungdomars tankar om framtiden, Ungdomens IT- råd/Barn- och /, 1997 Ungdomar tolkar reklam, , Rapport 1994/95:3, , 1994 Untangling the web, Electronic Commerce and the Consumer, , , Utlåtande i samband med mål dnr 12/93, /De (Svenska) , av , Vad kostar en limpa på nätet? - så kan internethandeln pressa priser, , 1999 Vad sänder TV3 till barnen? - En innehållsanalys av TV3s reklam och program till barn, , Rapport 1995/96:12, , 1996 Vill du bli nådd? - för och emot att vara ständigt uppkopplad, Via Teldok 31, 1998 Välfärd via nätet? - Hushållen och Internet - om näthandel och elektroniska civila nätverk, , TELDOK rapport 124, 1998 Framework for Electronic Commerce, President . Clinton/Vice President , Jr., 1998 Åtgärder mot otillbörlig reklampåverkan på barn och unga, , NEK - Nordisk Embetsmannakomité for Konsumentspørsmål, NEK- rapport 1989:6 Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall undersöka och kartlägga vilka speciella problem av främst marknadsrättslig natur som konsumenten kan ställas inför i samband med elektronisk kommunikation i informations- samhället. Resultatet av denna inventering skall följas av en analys om konsumentens skydd i detta avseende behöver stärkas och, om så är fallet, på vilka sätt detta lämpligen bör ske. Användning av informationsteknik (IT) innebär stora möjligheter för konsumenterna att stärka sin ställning på marknaden. De får lättare tillgång till viktig information och tillgång till ett större utbud av varor och tjänster, vilket kan främja konkurrensen och ge lägre priser. Informationstekniken kan även medföra förbättrad tillgång till service för vissa grupper såsom äldre och boende i glesbygd.