sou · GNB396d2 · 2000-01-01 00:00:00 — När använda- ren öppnar sitt e-mail, innehåller det inte bara den efterfrågade statistiken i någon form, som användaren önskat sig, t.ex. i ett Excel-ark, utan via Excel-arket kan användaren gå in i den bakomliggande databasen, på producentens Internetserver, och dynamiskt hämta ner andra data eller få sig en deldatabas nerladdad på den egna datorn. 3.2.3Standardkomponenter och standardiserade gränssnitt Frågan om standardkomponenter och – framför allt – standardiserade gränssnitt är en fråga av största betydelse, och det av flera skäl: 1.Ett standardiserat gränssnitt ger många kombinationsmöjligheter och därmed flexibilitet. Betrakta figur 13. Standardiserde gränssnitt minskar komplexiteten och ökar flexibiliteten. I vänstra delen av figur 13 visas, hur man kan kombinera olika kompo- nenter (t.ex. programvaror) med varandra genom direkt kommunikation mellan komponenterna. Man måste då utforma kommunikationen på ett unikt sätt för varje par av komponenter, som skall kunna kommunicera med varandra. Om m komponenter skall kunna kommunicera med n andra komponenter, måste man alltså utforma (m x n)/2 kommunikationsprotokoll (överenskommelser om hur kommunika- tionen mellan olika komponenter skall gå till). I högra delen av figur 13 visas, hur kommunikationen kan förenklas med hjälp av ett standardiserat gränssnitt. Alla komponenter, som kan kommunicera med gränssnittet, kan därmed också kommunicera med alla andra komponenter, som kan kommunicera med gränssnittet. Det räcker sålunda i detta fall med att utforma (m + n) kommunikations- protokoll för att m komponenter skall kunna kommunciera med n andra komponenter. 2.Genom att introducera ett standardiserat gränssnitt i ett system (eller mellan system) kan man alltså uppnå (a)en viss flexibilitet med mindre komplexitet; och/eller (b)större flexibilitet vid viss komplexitet. Tack vare det standardiserade gränssnittet blir systemet också inkre- mentellt utbyggbart: man kan i små steg bygga ut systemet och öka dess flexibilitet multiplikativt; när man lägger till en ny komponent, ser man bara till att denna komponent kan kommunicera med det stan- dardiserade gränssnittet – och därmed kan det också kommunicera med alla andra komponenter, som redan kan kommunicera med gränssnittet. Om man inte har ett standardiserat gränssnitt, måste man däremot etablera lika många nya kommunikationsprotokoll, som det finns kom- ponenter, som det nytillagda komponenten skall kunna kommunicera med. 3.Genom att bygga ett system runt några väl valda gränssnitt, kan man snabbt utveckla en hållbar systemstomme, som kan sättas i drift för nyttiga ändamål. Systemet kan därefter vidareutvecklas kontinuerligt , genom att man tillför nya komponenter runt de givna gränssnitten. Man kan även lägga till nya gränssnitt, utan att man därför behöver ta bort eller ändra de gamla. 4.Även ett standardiserat gränssnitt kan behöva ändras, och detta är naturligtvis ett mera djupgående ingrepp i systemet. Man bör dock lägga märke till, att det är betydligt lättare att byta från en standard till en annan än att göra motsvarande ändring i ett system, där det inte finns någon standard alls. 5.Standardiserade gränssnitt möjliggör decentraliserade system och decentralisering av själva systemutvecklingen. Olika system eller delsystem kan utvecklas självständigt av olika aktörer. Ändå kan de kommunicera och samspela med varandra, bara de utformas så, att de kan kommunicera med de standardiserde gränssnitten. Detta är en egenskap av stor betydelse i ett statistiskt system med flera statisti- kansvariga myndigheter och flera statistikproducenter. Med hjälp av ett litet antal väl valda, standardiserade gränssnitt, kan man uppnå den (bl. a. ur användarsynpunkt) erforderliga samordningen inom ett sådant system, och man kan göra det flexibelt och inkrementellt utbyggbart. Systemet blir inte heller så sårbart för om en eller annan aktör i systemet skulle fallera. Man brukar tala om system, som på detta sätt byggts kring standardise- rade gränssnitt, som löst sammanfogade system (eng: loosely coupled systems) – till skillnad från hårt integrerade, monolitiska system (grek: monolit = en sten). Standardiserade gränssnitt kan återfinnas på olika nivåer i ett infor- mationssystem. Det kan t.ex. röra sig om användargränssnitt, kommu- nikationsgränssnitt, databasgränssnitt och gränssnitt mellan program- moduler på högre eller lägre nivå. Principerna för, och fördelarna med, standardiserade gränssnitt är dock desamma, oavsett systemnivå. Några konkreta exempel på standardiserade gränssnitt är: ·Internet som sådant ·HTML, XML, SGML ·Webbläsare som Internet Explorer och Netscape ·Databasgränssnittet SQL ·EDIFACT/GESMES (Generic Statistical Message) för statistiska data och metadata ·Active X, CORBA, , ODBC Följande figurer i föreliggande rapport (avsnitt 1.5) innehåller exempel på standardiserade gränssnitt: 8b, 8c, 8d, 8f. Ett problem med standarder i allmänhet, och med standardiserade gränssnitt i synnerhet, är att det ofta finns konkurrerande standarder för samma sak. Vissa standarder är formella standarder, fastställda av internationella standardiseringsorgan, andra är kommersiellt etablerade de facto standarder. I den bästa av världar är den officiella standarden också den kommersiellt dominerande de facto standarden, men detta lyckliga tillstånd uppkommer tyvärr sällan. Ett typiskt mönster är i stället, att en marknadsledande leverantör (tidigare , numera Microsoft) framgångsrikt etablerar kommersiella de facto standarder, medan den dominerande leverantörens konkurrenter sluter sig samman och stöder en officiell standard, som tas fram av en internationell standardiseringsgrupp. Bägge grupperingarna har goda affärsmässiga skäl för sitt agerande. Frågan är vad en standardanvändare (systembyggare) gör i en situa- tion som denna. Den enda helsäkra lösningen för maximal flexibilitet är att implementera bägge standarderna parallellt, men detta är naturligtvis ofta alltför komplicerat och dyrbart. Det politiskt korrekta är att välja den officiella standarden, men vad hjälper det att vara politiskt korrekt, om man därmed inte får tillgång till de marknadsdominerande system- komponenterna? Den pragmatiskt korrekta lösningen är inte sällan att välja den marknadsdominerande leverantörens de facto standard. Man får därigenom tillgång till denna leverantörs samtliga produkter – och dessutom, vilket ibland kan vara ännu viktigare, även många konkur- renters produkter, eftersom få leverantörer vågar vara inkompatibla med den marknadsledande leverantörens produkter. Man kan också vara säker på, att den dag den marknadsledande leverantören förlorar sin marknadsledande position, och/eller det dyker upp en ny och helt överlägsen produkt från en konkurrerande leverantör, så uppkommer en livskraftig marknad för att anpassa eller konvertera den gamla standarden till en ny. Det kan i detta sammanhang vara instruktivt att jämföra med situa- tionen på videomarknaden för . taget bortglömd standard, som heter Betamax, ansågs av dåtidens videoexperter vara helt överlägsen. Den konkurrerande standarden VHS blev emellertid den som lyckades etablera sig som den kommersiellt dominerande de facto standarden, trots att den enligt de flesta experterna var klart sämre. De kunder som satsade på Betamax fann att de hade ett litet och snabbt krympande utbud av videofilmer att välja mellan, d.v.s. deras valfrihet (flexibilitet) blev starkt beskuren. I statistiska databaser finns flera olika sätt att söka reda på det man är intresserad av och att associera från något man hittat till något annat, som man kommer på att man skulle vilja titta närmare på. Några sök- och associationsmöjligheter åskådliggörs i figur 14. Av figur 14 framgår bl.a. att man kan hitta intressanta statistikmate- rial och observationsregister ·antingen genom fritextsökning med hjälp av en sökmotor ·eller genom systematisk sökning via ämnesområden och produkter När man hittat och kanske även bearbetat ett statistikmaterial eller observationsregister (med hjälp av programvaror som , SuperCross, SAS, SPSS), vill man kanske veta mer om någon variabel- definition eller annan kvalitetsaspekt. Man kan då länka sig till beskrivningar av variabler och klassifikationer eller till någon mera fullständig dokumentation av fritextkaraktär. Det finns önskemål från användarna om ytterligare sökmöjligheter. En sådan möjlighet är antydd i figuren genom en streckad linje via en tesaurus.26 En tesaurus ger mera avancerade möjligheter att associera begreppsmässigt näraliggande termer med varandra. En användare är kanske intresserad av statistik om kylskåp. Ordet kylskåp förekommer kanske inte i de texter som beskriver tillgänglig statistik. Däremot finns kanske statistik om vitvaror, som i sig inkluderar kylskåp. I en tesaurus kan kylskåp vara associerat med vitvaror och därigenom möjliggöra att en användare hittar kylskåpen i statistiken. 26 Denna funktion finns inte ännu i statistiska databaser, men den efterfrågas ofta av statistikanvändare. ämnes- om råde n standardiserade gränssnitt, t.ex. Internet, Windows Några sökmöjligheter i statistiska databaser. En annan önskvärd sökmöjlighet är att man via det svenska statistik- nätet, som knyter ihop statistiska databaser med andra statis- tikkällor med hjälp av webblänkar, på ett enkelt sätt skall kunna utföra sökningar efter all statistik i statistiknätet, oavsett var den fysiskt ligger lagrad. Detta kräver ett visst organiserat utbyte av metadata mellan de olika system som deltar i det svenska statistiknätet, så att en sökmotor kan söka på all statistik, oavsett var den finns. Inom ramen för Miljö- datanätet finns ett exempel på, hur man kan lösa denna typ av problem. Givetvis krävs mera arbete med att bygga upp och underhålla sök- möjligheter och sökhjälpmedel ju mer användarvänliga och kraftfulla lösningar man önskar sig. Detta arbete kostar pengar. Men går den tekniska utvecklingen snabbt framåt, så att man relativt billigt kan skaffa sig allt bättre standardverktyg för uppgifter av detta slag. Allt underhåll av metadata, som kräver insatser, kommer dock att förbli dyrbart och tidsödande. Man bör därför undvika sökmetoder som bygger på insatser, t.ex. klassificering. I stället bör man satsa på automatiska och självlärande system. I statistiska databaser ingår ·dels relationsdatabaser med SQL-gränssnitt, ·dels fritextdatabaser. I relationsdatabaser lagras alla slags data, både siffror och verbala beskrivningar, i hårt strukturerad form – närmare bestämt i form av tvådimensionella tabeller (se figur 15, högra delen).27 1 9 9 9 by age group and sex: n c o m e a v e r a g e i n c o m e a v e r a g e i n c o m e c o m e a v e r a g e i n c o m e a v e r a g e i n c o m e c o m e c o m e a v e r a g e i n c o m e a v e r a g e i n c o m e c o m e c o m e a v e r a g e i n c o m e a v e r a g e i n c o m e c o m e a v e r a g e i n c o m e a v e r a g e i n c o m e m a l e En multidimensionell modell (till vänster) och en relationsdatamodell (till höger) för lagring av statistisk information. Även fritextdatabaser kan vara mer eller mindre strukturerade. Text- formateringsspråk som HTML, XML och SGML (och för den delen även vanliga ordbehandlare som Microsoft Word) ger en rad möjligheter att strukturera text med hjälp av märkkoder. Sådan uppmärkning underlättar givetvis sökningar, bl.a. genom att de ökar möjligheterna att skilja mellan det som är väsentligt och det som är mindre väsentligt. kräver uppmärkningen mer eller mindre omfattande insatser. Även helt ostrukturerad text är sökbar med hjälp av moderna sök- motorer av det slag som berördes i avsnittet om sökning ovan. 27 Figur 15 är hämtad från en översiktlig beskrivning av statistiska databaser, som presenterats internationellt; se , Bo: "Statistical Databases: an infrastructure for flexible dissemination of statistics", Report to the UN/ECE Conference of European Statisticians, 1997. Relationsdatabaser är i praktiken sökbara endast på ett mycket strukturerat sätt, med hjälp av sökverktyg, som är baserade på SQL- språket (Structured Query Language). Man kan visserligen lagra data och metadata i textform i en relationsdatabas, men denna lagringsform lider av åtminstone tre brister: 1.Den minsta enheten som lagras i en relationsdatabas måste lagras odelbart, d.v.s. ostrukturerat, in en enda tabellcell. Detta innebär att den textmassa, som lagras i en cell inte kan struktureras på något sätt, vare sig för att underlätta läsbarhet eller för att effektivisera sökningar. 2.Fritextsökning i en relationsdatabas blir, i den mån den alls kan utföras, i allmänhet mycket ineffektiv och långsam. 3.Om texterna är av omfattande och mycket varierande storlek, kan de vara svåra att hantera på ett effektivt sätt i en relationsdatabashante- rare. Omfattande textdata kan även påverka effektiviteten i bearbet- ningar av sifferdata på ett negativt sätt. Inom databasområdet är relationsdatabaser den helt dominerande standarden, såväl teorimässigt som kommersiellt. Ingenting inom IT-området gäller dock för evigt, eller, annorlunda uttryckt, evigheten inom IT-området är högst , och det finns redan alternativ eller komplement till relationsdatamodellen, som kan komma att bli kommersiellt intressanta . I det här aktuella sammanhanget tänker jag främst på två möjligheter. Den ena möjligheten är s.k. multidimensionella databaser (se figur 15, vänstra delen). En multidimensionell databas är som klippt och skuren för att lagra statistiska data. Var och en av de n dimensionerna i en multidimensionell databas representerar en klassficering av de observationer man samlat in. Ett statistiskt observationsmaterial kan t.ex. som i figur 15 vara klassificerat efter kön, åldersgrupp och tid- punkt/tidsintervall. Varje cell i den n-dimensionella struktur, som spänns upp av de klassificerande variablerna, innehåller observerade eller skattade värden på en eller flera statistiska storheter för den del- population som motsvarar cellen ifråga. Cellen i figuren ovan motsvarar del- populationen män som var i åldern vid någon viss tidpunkt . För denna grupp objekt innehåller cellen ifråga observe- rade eller skattade värden på de statistiska storheterna ·medelinkomsten för dessa personer Den multidimensionella datamodellen ligger uppenbarligen nära det som skulle kunna kallas en naturlig datamodell för statistiska data. Samma data kan visserligen logiskt ekvivalent lagras i en traditionell relationsdatamodell (se figur 15, högra delen), men denna modell mot- svarar inte lika väl statistikanvändarens mentala bild av statistiken.28 Det finns redan programvaror, som bygger på renodlade multi- dimensionella datamodeller. Det finns också programvaror, som bygger på hybridmodeller, där den grundläggande lagringen av data sker på vanligt sätt i en relationsdatamodell, som vissa data permanent eller vid behov (även) lagras multidimensionellt, bl.a. för att snabba upp statistikuttag ur databasen. Multidimensionell lagring av data blir alltmer vanlig i samband med s.k. OLAP-tillämpningar, vilka förekommer i anslutning till s.k. data- lager, data warehouses. OLAP står för Analytical Proces- sing, som bl.a. förekommer, när ett företag vill analysera stora mängder data, som genererats av de dagliga, operativa processerna, i syfte att planera verksamheten mera övergripande och på , eller när man skall fatta något strategiskt beslut, t.ex. en stor investering eller en etablering på en ny marknad. Motsatsen till OLAP är OLTP, Transaction Processing, d.v.s. system som direkt stöder den dagliga, operativa verksamheten i ett företag. Figur 16 åskådliggör parallelliteten mellan å ena sidan (figuren till vänster) statistiska system av den typ som förekommer i samband med statistiska databaser och å andra sidan (figuren till höger) OLAP-system i företagsmiljö. 28 Som en kuriositet i sammanhanget kan man konstatera, att databashanteraren för lagring och spridning av statistik och metadata, som SCB utvecklade , bygger på en multidimensionell datamodell. I dagens läge är det dock orealistiskt att utveckla och underhålla programvaror av detta komplicerade slag, utan den kommersiella utvecklingen bör inväntas. E K O N O M I P E R S O N A L L A G E R P R O D U K T I O N O R D E R mikrodata, makrodata, metadata B E S L U T S L E D N I N G S S T Ö D S I N F O R M A T I O N S S Y S T E M D A T A S Y S T E M W A R E H O U S E ( O L A P ) Samspelet mellan operativa system och datalager/OLAP-system i statistikproduktionsmiljö (till vänster) och i företagsmiljö (till höger). Utvecklingen av produktions-, analys- och spridningssystem för offi-ciell statistik bör alltså kunna dra nytta av den parallellt pågående utvecklingen av metoder och verktyg för datalager och analyssystem i företagsmiljö. Alltfler programvaruleverantörer kommer med verktyg anpassade för denna växande marknad. En annan utvecklingslinje av intresse i detta sammanhang är ut- vecklingen av s.k. objektorienterade databaser. I en objektorienterad databas kan man lagra många olika typer av objekt, t.ex. mer eller mindre strukturerade data, mer eller mindre strukturerade texter, multimediaobjekt som bilder och/eller ljud. Man kan också på ett kraft- fullt sätt bearbeta dessa olika typer av data, var för sig eller tillsammans, och man kan på ett förhållandevis enkelt och flexibelt sätt utveckla och anpassa applikationer till nya behov. Objektorienterade databaser kan visa sig bli användbara, bl.a. för att hantera stora och komplicerade metadatabaser, fristående eller integre- rade med statistikdatabaser. De traditionella presentationsteknikerna för statistisk information är Tabellerna och grafiken presenterar siffrorna, och texter av olika slag förklarar och kommenterar statistikens innebörd, förutsättningar och begränsningar, t.ex. genom ·ledtexter (rubriker, förspalter, överspalter, diagramtexter) ·kommentarer Statistiken presenteras traditionellt på ett seriellt sätt, på sida efter sida i ett tryckt medium. Med de elektroniska medierna för lagring och spridning av statistik har bl.a. följande möjligheter tillkommit: ·länkar ger möjlighet att organisera statistiken i semantiska nätverk, som ger möjlighet att associera och söka i många dimensioner sam- tidigt, oavsett hur statistiken rent fysiskt ligger lagrad ·animationer ger nya möjligheter att illustrera flöden och förändringar i statistiken ·guider och expertsystem kan ge användarna kraftfullt stöd i deras arbete med att tolka och analysera statistiken på egen hand ·parallella processer ger möjligheter att titta på flera statistiska mate- rial ·simuleringar ger möjligheter att illustrera effekterna av olika förut- sättningar m.m. Det finns fortfarande förvånansvärt mycket att göra, när det gäller de traditionella presentationsteknikerna. Exempelvis finns det inte någon allmänt accepterad teori och metodik för hur statistiska tabeller skall byggas upp och presenteras. Men de stora presentationstekniska utmaningarna finns förstås i anslutning till de nya möjligheter som de elektroniska medierna erbjuder. Uppenbarligen finns det mycket stora behov och möjligheter att förbättra många aspekter av statistikens tillgänglighet med hjälp av nya presentationstekniker. har datorn blivit ett nyttigt och lättanvänt arbetsverktyg mycket tack vare en kreativ utveckling av grafiska användargränssnitt. På analogt sätt bör vi kunna hitta nya vägar för att snabbt och effektivt söka oss fram till relevant statistik samt få hjälp med att tolka och analysera den. Detta utvecklingsarbete befinner sig ännu i sin linda. 3.3Ekonomi: finansiering och prissättning 3.3.1Officiell statistik – en kollektiv nyttighet Officiell statistik är på det hela taget ett bra exempel på en kollektiv nyttighet. Kostnaden för att producera den officiella statistiken är prak- tiskt taget densamma, oavsett hur många som konsumerar den. När den väl producerats för någon konsument, är marginalkostnaden för att ställa den till ytterligare konsumenters förfogande låg, ibland nära noll. I ett demokratiskt samhälle är det naturligt och rationellt att genom det politiska systemet fatta beslut om huruvida en kollektiv nyttighet skall produceras eller inte. Om man beslutar, att den skall produceras, är det dessutom naturligt och rationellt att finansiera den kollektivt, d.v.s. genom anslag från skattemedel, åtminstone till större delen. Alternativet vore att fördela kostnaderna på dem som faktiskt utnyttjar den kollektiva nyttigheten, men en sådan princip leder lätt till ett suboptimalt underutnyttjande av nyttigheten ifråga. Å andra sidan är det sällan optimalt att låta en kollektiv nyttighet vara helt gratis. Det vore i och för sig optimalt, om marginalkostnaden för att låta ytterligare en konsument konsumera den vore exakt noll, men så är sällan fallet. Även om de flesta kostnaderna för produktion och distribution av nyttigheten ifråga är helt oberoende av hur många som konsumerar den, så finns det några kostnader som ökar med antalet konsumenter, proportionellt eller språngvis. Dessa kostnader bör konsumenterna stå för. Det är den s.k. marginalkost-nadsprincipen, som enligt ekonomisk teori leder till optimalt resurs-utnyttjande. De flesta kostnaderna för att producera och tillgängliggöra en viss statistikprodukt är helt oberoende av, hur många som konsumerar statistikprodukten ifråga. Det gäller t.ex. kostnaderna för att ·utforma och konstruera ett system för att producera statistiken ifråga ·samla in data till statistiken ·granska och rätta data som samlats in ·genomföra bearbetningar som leder fram till den förutbestämda statistikprodukten (t.ex. ett antal statistiska tabeller och/eller ett eller flera slutliga observationsregister) ·utforma och konstruera ett system för att tillgängliggöra och vidare- bearbeta den förutbestämda statistikprodukten Emellertid finns det också kostnader, om än i de flesta fall av betydligt lägre storleksordning, som ökar med antalet användare. Det gäller t.ex. kostnader för att ·producera (ytterligare) exemplar av en statistisk publikation (utöver originalet)29 ·ge (betydligt) fler användare tillgång till en databas (med given servicenivå)30 ·skräddarsy särskilda varianter av statistikprodukten för vissa använ- dare ·utföra vidarebearbetningar och analyser av statistiken för en viss användares räkning Rörliga kostnader av detta slag bör bekostas av användarna. Annars uppkommer köer eller ransoneringsbehov, om inte statsmakterna tillåter anslagsöverdrag. Underdebitering leder liksom överdebitering till en suboptimal användning av statistikprodukten ifråga. Givetvis vore det ofta orationellt att tillämpa millimeterrättvisa vid debiteringen av de rörliga kostnaderna. Bl.a. måste man ta hänsyn till kostnaderna för själva kostnadsfördelnings- och debiteringsförfarandet. Om en viss typ av tjänst har en marginalkostnad, som ligger mycket nära noll, kan det ibland vara lämpligt att låta den vara gratis, som man tar ut ett något för högt pris på en annan tjänst, så att man totalt sätt får balans mellan (marginal)kostnader och (marginal)intäkter. En förutsättning är då, att man på goda grunder kan anta, att efterfrågan på gratistjänsten inte växer så våldsamt, att totalkostnaden för denna tjänst trots allt blir mycket stor. 3.3.2Marginalkostnadsprincipen för prissättning av informationstjänster Man kan också uttrycka den här förespråkade marginalkostnadsprin- cipen för prissättning av officiell statistik på följande sätt: ·De fasta kostnaderna för att producera och tillgängliggöra en viss basversion av den officiella statistiken och bakomliggande datamate- rial, inklusive kostnaderna för erforderlig infrastruktur, skall vara helt anslagsfinansierade och inte till någon del debiteras statistik- användaren. ·De rörliga kostnaderna för att tillgängliggöra och vidareförädla bas- materialen (mikrodata, makrodata och metadata), som ingår i den 29Här avses t.ex. papperskostnader och andra rörliga kostnader för att trycka ytterligare exemplar.