sou · GNB361 · 2000-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för presenterade regeringen skriften Allas vårt ansvar – ett nationellt brottsförebyggande program. Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en kommitté med uppdrag att verka för genomförandet av intentionerna i det nationella brottsförebyggande programmet. Till ordförande i kommittén utsågs kommunalrådet fr.o.m. . förordnades dåvarande generaldirektören , avdelningschefen och förbundssekreteraren till ledmöter i kommittén. Förbundssekreteraren utsågs till ledamot som entledigades. Generaldirektören förordnades till ny ledamot som entledigades. Som sakkunniga förordnades numera hovrättsrådet och kanslirådet . Enhetschefen förordnades som sakkunnig som entledigades. Till experter förordnades sektionschefen och byråchefen . Ämnessakunniga förordnades som expert . Som sekreterare förordnades länsförbundssekreteraren , hovrättsassessorn och beteendevetaren . Informatören förordnades som biträdande sekreterare . Kommittén har antagit namnet arbete (KBA). Härmed överlämnas slutrapporten i landets kommuner (SOU 1999:61). Kommittén har därmed slutfört sitt uppdrag. Det brottsförebyggande arbetet ......................... Det nuvarande läget................................................................. Utvecklingen i stort....................................................... 3.2Den lokala uppbyggnaden av det brottsförebyggande Det lokala arbetets organisation Brottsförebyggande program, verksamhets - inriktning och exempel på åtgärder Kunskap ...................och kompetens i det lokala arbetet Forsknings - och utvecklingsarbete Förslag och synpunkter vad gäller det fortsatta brottsföre- Lokalt ...................................brottsförebyggande arbete Utgångspunkter för det fortsatta lokala Kommunernas möjligheter att bidra till ett mer utvecklat lokalt arbete ............................. Polisens möjligheter att bidra till ett mer utvecklat lokalt arbete ..................................... Nationellt stöd till det lokala arbetet................. Kunskap och kompetens............................................... Forsknings- och utvecklingsarbete................... Näringslivet och det brottsförebyggande Riktlinjer för fördelning av ekonomiskt stöd............................. Förteckning över projekt som beviljats ekonomiskt stöd Förteckning över projekt som valts ut till försöksverksam- heterna med medling och familjerådslag .................................. När regeringens nationella brottsförebyggande program presenterades fick det ett positivt mottagande av kommuner och andra aktörer. De undersökningar som kommittén då genomförde visade att det fanns ett stort intresse för att utveckla den brottsförebyggande verksamheten. Det uttrycktes också ett stort behov av externt stöd för arbetet. De senaste årens utveckling har inneburit ett stort steg framåt för det brottsförebyggande arbetet. Allt fler kommuner väljer att bygga upp organisationer för verksamheten. Kretsen av aktörer utvidgas och arbetet inriktas mot ett bredare spektrum av åtgärder. fanns det ett 30-tal lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande organisationer i landet. finns mer än 120 sådana organisationer. Den utveckling vi nu ser början på inger förhoppningar om att det skall gå att åstadkomma ett trendbrott som innebär minskad brottslighet och ökad trygghet för landets medborgare. Vi befinner oss dock fortfarande i ett uppbyggnadsskede. För att den positiva utvecklingen inte skall brytas krävs från nationell nivå ett fortsatt, samlat och tydligt stöd såväl ekonomiskt som kunskapsmässigt. På det lokala planet kan kommunerna och polisen ge förutsättningar för ett kraftfullt och åtgärdsinriktat lokalt arbete. Vägledande för det lokala arbetet bör bl.a. vara att medborgarnas engagemang och delaktighet betonas, att strategi, prioriteringar och åtgärder bestäms utifrån lokala problem- och resursinventeringar och att i de brottsförebyggande programmen konkret anges hur åtgärderna skall genomföras och följas upp. Det är också viktigt att de lokala organisationerna ges ökad tyngd och status t.ex. genom att de görs till remissinstans i frågor av väsentlig betydelse för det brottsförebyggande arbetet. Kommunerna bör i större utsträckning än beakta brotts- förebyggande aspekter i stads- och bebyggelseplaneringen. Kommittén föreslår att ges i uppdrag att genom fortsatt informations- och kunskapsspridning stimulera och stödja kommunernas arbete på området. Kommunerna bör sträva efter att samordna det brottsföre- byggande arbetet med den alkohol- och drogförebyggande verksam- Man bör också i högre grad engagera skolans personal i det brottsförebyggande arbetet. Det är angeläget att kommunerna utvecklar nya metoder för arbetet med unga lagöverträdare. Ett effektivt lokalt brottsförebyggande arbete kan inte komma till stånd utan ett tydligt och aktivt stöd från polisen. Polisen bör bl.a. svara för att kommunerna får tillgång till nödvändigt statistiskt material om brottsligheten och brottsutvecklingen. Polisen bör också ta aktiv del i analysarbetet. Det är viktigt att polisens uppgifter i det brottsföre- byggande arbetet preciseras. Kommunerna bör även i fortsätt ningen ges möjlighet att påverka den lokala styrningen av polisen. Det är av avgörande betydelse för det brottsförebyggande arbetet att möjligheterna till ekonomiskt stöd från nationell nivå kvarstår ytterligare . Inom ramen för detta stöd bör det även fortsättningsvis finnas möjlighet att få initialt stöd i form av startbidrag och stöd till regionala projekt som syftar till att stödja uppbyggnaden av det lokala arbetet. Storstädernas mest utsatta områden bör prioriteras. Det behövs bättre information om de stödformer som finns för brottsförebyggande arbete och näraliggande områden. Grundläggande för det lokala brottsförebyggande arbetets utveckling är att de lokala aktörerna har goda kunskaper om frågorna. BRÅ:s satsning på information via Internet har förutsättningar att bli den samlade informations- och kunskapsbank som de lokala aktörerna behöver som stöd för sitt arbete. Den tips- och idébok för lokala brottsförebyggare som färdigställs av BRÅ kommer också att fylla en viktig funktion på området. Behovet av grundläggande utbildning på det brottspreventiva området kommer att öka. Ett samordnat regionalt stöd kan underlätta för kommunerna att tillgodose behoven av kunskapsuppbyggnad. Det finns ett fortsatt behov av utbildning på akademisk nivå. På nationell nivå bör utformas modeller eller instrument som kan an- vändas i det lokala kartläggningsarbetet. I detta sammanhang är BRÅ:s utvecklingsarbete med syfte att göra statistiken mera anpassad till den lokala nivåns behov en angelägen uppgift. Det vetenskapliga stödet till metodutveckling, uppföljning, utvärdering och kvalitetsarbete i lokala brottsförebyggande verksamheter behöver förbättras. På nationell nivå bör en långsiktig strategi för utveckling av ett sådant stöd tas fram. Det finns ingen samlad information om vilka forskningsprojekt, av betydelse för det brottsförebyggande arbetet, som bedrivs. Det skulle därför kunna vara lämpligt att berörda forsk- ningsråd gör en samlad beskrivning av den rådsfinansierade brotts- preventiva forskning som pågår. En central uppgift för det brottsförebyggande arbetet är att minska återfallen i brott. Kommittén ser det därför som angeläget att de lokala brottsförebyggande organisationerna utvecklar samarbetet med de lokala kriminalvårdsmyndigheterna samt att de också samarbetar närmare med de delar av frivilligsektorn som gör en insats på området, särskilt de organisationer som arbetar med frigivna från fängelse. Ett annat område av stor betydelse för det brottsförebyggande arbetet är de åtgärder som näringslivet kan vidta. Kommittén föreslår att regeringen tar initiativ till överläggningar med näringslivet i frågor om brottsförebyggande arbete. Dessa bör ske branschvis. Det övergripande syftet bör vara att diskutera behovet av och formerna för ett näringslivsråd i dessa frågor. De centrala organisa tionerna bör höras om vilka behov som föreligger på lokal nivå och om deras och regeringens möjligheter att entusiasmera och på annat sätt påverka de lokala företagarföreningarna att delta i det brottsföre byggande arbetet. Kommittén skall enligt direktiven, bilaga 1, genomföra intentionerna i det nationella brottsförebyggande programmet. Huvuduppgiften består i att inspirera, stödja och följa det brottsförebyggande arbetet, främst på lokal nivå. -genomföra och följa upp det rådslag med bl.a. landets kommuner som regeringen initierat, -förmedla kunskap och information om brottsförebyggande frågor till det lokala planet, -utveckla former för att stärka forskningskompetensen i det lokala brottsförebyggande arbetet, -i samråd med kommunerna verka för att det lokala brottsföre- byggande arbetet organiseras på lämpligt sätt och för att lokala brottsförebyggande program antas, -överväga behovet av och formerna för ett aktivt brottsförebyggande arbete på regional nivå, -fördela ekonomiskt stöd till uppbyggnaden av brottsförebyggande verksamhet på lokal nivå, -planera regeringens överläggningar med företrädare för olika branscher inom näringslivet samt -följa upp de resultat som uppnås och överväga behovet av ytterligare åtgärder. Kommittén har i tilläggsdirektiv tilldelats vissa uppgifter som avser regeringens försöksverksamhet med medling för unga lagöverträdare. Kommittén skall i samråd med BRÅ och en särskild utredare välja ut de projekt som skall omfattas av försöks- verksamheten samt fördela ekonomiskt stöd till dessa projekt. BRÅ skall inleda, samordna och utvärdera försöksverksamheten. Den särskilde utredaren skall med utvärderingen som underlag utreda och analysera frågan om medlingens roll i rättssyste met. Tilläggsdirektiven är i sin helhet bifogade i bilaga 2. Kommittén åtog sig att biträda i arbetet med att utforma en handlingsplan mot den mc-relaterade brottsligheten i kommunen. Under de tre har behovet av att stärka de brotts - förebyggande insatserna fått ökad uppmärksamhet. Framför allt har behovet av samordning diskuterats och i samband därmed frågan om hur det brottsförebyggande arbetet bör organiseras centralt, regionalt och lokalt. Att via lagstiftningen införa en skyldighet att inrätta lokala eller regionala samordningsorgan har inte bedömts vara en framkomlig väg. Man har konstaterat att en gynnsam utveckling knappast går att åstadkomma genom tvång. En lagstiftning skulle också gå ut över den kommunala självstyrelsen. Behovet av mer permanenta former för samarbete har dock blivit allt tydligare. Det finns alltså en utvecklings- process som går i riktning mot ett mer strukturerat brottsförebyggande arbete med mer permanenta former för samarbete på det lokala planet. Motsvarande utveckling finns i andra länder av västeuropeiskt snitt. Att förebygga brott är ett svåröverskådligt och komplext arbets- område som sträcker sig över alla samhällssektorer. I takt med att brottsligheten blivit ett allt mer dominerande samhällsproblem har en samlad strategi för den brottsförebyggande verksamheten i landet blivit allt mer påkallad. Kommittén har sett som sin huvuduppgift att öka det lokala engage- manget för brottsförebyggande arbete. Utgångspunkten har varit att försöka svara upp mot den lokala nivåns behov av stöd för det brottsförebyggande arbetet. Detta har resulterat i att kommittén priorite - rat informations- och kunskapsspridning till kommuner, närpolis och andra aktörer på lokal nivå samt att få till stånd en dialog med dem som verkar på det lokala planet. En annan stor del av kommitténs arbete har bestått i att bereda och behandla ansökningar om ekonomiskt stöd. Kommittén har sett det som angeläget att också prioritera detta arbete för att undvika att de lokala projekten stannar av eller fördröjs i väntan på besked. Kommittén inledde sitt arbete . I enlighet med direktiven tog BRÅ över kommitténs arbetsuppgifter . Eftersom kommitténs uppdrag i hög grad varit av operativ karaktär lämnas en förhållandevis utförlig beskrivning av verksamheten. En grundläggande uppgift för kommittén har varit att genomföra och följa upp det nationella rådslag som regeringen initierade genom presentationen av det nationella brottsförebyggande programmet. Flera olika insatser har genomförts i detta syfte. ·Inledningsvis gavs kommunerna genom en enkät möjlighet att redogöra för sina erfarenheter av brottsförebyggande arbete samt ge sin syn på det nationella brottsförebyggande programmet. En motsvarande undersökning riktades till ett stort antal organisationer, företag och myndigheter. En särskild enkätundersökning riktades till länsstyrelser, polismyndigheter, landsting och kommunförbund. ·Tillsammans med BRÅ genomförde kommittén en opinionsundersökning för att kartlägga allmänhetens attityder till brottsförebyggande arbete. ·I anordnades en hearing med kommuner som bedrivit brottsförebyggande arbete inom ramen för ett lokalt brottsförebyggande råd eller motsvarande organisation. ·Företrädare för kommittén har deltagit i en mängd konferenser och sammanträden, vilket har erbjudit goda möjligheter till dialog med företrädare för det lokala arbetet. ·En delrapport sändes ut till landets kommuner och närpolisområden. I rapporten sammanfattas vad som kommit fram under rådslaget samt anges riktlinjer för det fortsatta arbetet. Fördelning av ekonomiskt stöd Kommittén har förfogat över sammanlagt för fördelning till brottsförebyggande arbete. Enligt direktiven skall medlen användas för att främja nya initiativ i det brottsförebyggande arbetet. Med detta avses bl.a. nya metoder och kunskaper som innebär att det brottsförebyggande arbetet kan föras framåt. Resultatet och erfaren - heterna från de verksamheter som beviljas ekonomiskt stöd skall kunna bidra till uppbyggnaden av en central kunskapsbank. I enlighet med direktiven beslutade kommittén om närmare riktlinjer för bidrag . Riktlinjerna finns intagna i bilaga 3. beslutade kommittén om interna riktlinjer för s.k. startbidrag. Med startbidrag avses här ett initialt stöd till kommuner som står i begrepp att starta upp ett organiserat brottsförebyggande arbete. För att uppmärksamma kommunerna på betydelsen av lokalt brotts- förebyggande arbete och på möjligheten att få ekonomiskt stöd för uppbyggnaden av sådan verksamhet sände kommittén ut en informationsskrift om det nationella brottsförebyggande programmet och kommitténs uppdrag till samtliga kommunstyrelser. Kommittén har därefter informerat kommuner och andra om möjligheterna att söka ekonomiskt stöd. ·Fram till inkom 332 ansökningar om ekonomiskt stöd. överlämnades ansvaret för ansökningarna till BRÅ. Ansökningarna fördelar sig över tiden enligt följande: ·En tredjedel (111) av ansökningarna har – helt eller delvis – bifallits. Totalt har fördelats till de aktuella projekten. Några av de ansökningar som bifallits har avsett förnyat eller utökat ekonomiskt stöd till pågående projekt. ·Majoriteten av projekten är av kommunövergripande karaktär. De syftar till att bygga upp, samordna eller utveckla den brottsföre- byggande verksamheten i respektive kommuner. Ett 40-tal av dessa projekt avser initialt stöd till uppbyggnadsarbetet i form av start- bidrag. · Bland de projekt som beviljats bidrag finns 11 regionala projekt. har fördelats till dessa projekt som omfattar 117 kommuner. Projekten syftar till att på olika sätt inspirera och stödja det lokala arbetet i länens samtliga kommuner. ·Två tredjedelar av ansökningarna har lämnats utan bifall då de av olika anledningar inte uppfyllt de kriterier som uppställts i direktiven och i kommitténs riktlinjer för fördelning av ekonomiskt stöd. Många har lämnats utan bifall därför att de haft otillräcklig brottspreventiv ansats eller saknat tydliga problembeskrivningar. Ett annat vanligt skäl är att det inte framgått vilka åtgärder man ämnar vidta mot de aktuella problemen. Några ansökningar har ställt kommittén inför gränsdragningsproblem. När det gäller ansökningar som avsett alkohol- och drogförebyggande arbete har en skiljelinje dragits mellan de ansökningar som varit primärt inriktade på missbruket som sådant och de som tagit sikte på att komma till rätta med de brott och ordningsstörningar som följer av missbruket. Endast de sistnämnda har kommit ifråga för ekonomiskt stöd. I enlighet med vad som anges i direktiven har inte bidrag lämnats till ansökningar som avsett löpande verksamhet. ·Ansökningar om startbidrag har behandlats generöst. Räknas dessa bort har en fjärdedel av ansökningarna bifallits. ·De som beviljats ekonomiskt stöd har fått förbinda sig att dokumen- tera verksamheten samt att inkomma med en skriftlig rapport till kommittén efter det att projektet avslutats. ·Som ett led i uppföljningen av projekten har projektledarna i en enkät fått ge sina synpunkter på frågor om det lokala arbetets organisation och behovet av kunskap och information. En förteckning över projekten finns i bilaga 4. Försöksprojekt med familjerådslag för unga brottslingar Kommittén har tagit initiativ till ett försöksprojekt med familjerådslag för unga brottslingar. Projektet är tvåårigt och genomförs av . I projektet deltar nio kommuner och två stadsdels- nämnder. Till projektet har fördelats . Kommittén har i samråd med BRÅ och den särskilde utredaren valt ut de projekt som skall ingå i försöksverksamheten. ·32 projekt har valts ut till försöksverksamheten. ·Av de som kommittén förfogat över för försöksverksamheten har fördelats till de utvalda projekten. Krav på viss egen finansiering av verksamheten har ställts. ·Med finansiering från kommittén har en samordnare för medlings - verksamheten anställts av BRÅ. ·I enlighet med direktiven har kommittén lämnat en redogörelse till regeringen över de projekt som skall omfattas av försöksverksamheten. En förteckning över de projekt som ingår i försöksverksamheterna med medling och familjerådslag finns i bilaga 5. Att förmedla kunskap och information om brottsförebyggande arbete har kommittén sett som en av sina huvuduppgifter. För att fullgöra uppdraget i denna del har kommittén vidtagit bl.a. följande åtgärder. ·Kommittén har fördelat ekonomiskt stöd till projekt som avsett utbildningsinsatser. Ett stort antal personer har därigenom fått möjlighet att tillägna sig grundläggande kunskaper om brottsföre- byggande arbete. ·På kommitténs uppdrag har en pilotutbildning i lokalt brottsföre- byggande arbete genomförts vid , Utbildningen, som omfattade 20 akademiska poäng, startade och bestod av tre delkurser: Brotts- prevention ur teoretiska och empiriska perspektiv – Analys av den lokala brottsligheten och utvärdering av brottsförebyggande åtgärder – Det brottsförebyggande arbetet i praktiken. Till utbildningen antogs 30 personer med bakgrund i framför allt polisiär och verksamhet. ·Företrädare för kommittén har kontinuerligt medverkat i informations- och utbildningsinsatser runt om i landet. ·Ett informations- och kunskapsmaterial om brottsförebyggande arbete sändes ut till landets kommuner och närpolis- områden. ·Steget före (SOU 1998:90), en reportagebok om lokalt brottsföre- byggande arbete, har producerats. Boken distribuerades till kommuner, polismyndigheter och närpolisområden . ·Ett arbete med att ta fram en tips- och idébok för brottsförebyggare har påbörjats. Boken kommer att innehålla exempel på brottsföre- byggande åtgärder som vidtagits internationellt och nationellt, exempel på enkätundersökningar och intervjuinstrument samt anvis- ningar och råd om hur man går till väga för att analysera resultatet av undersökningarna. Arbetet fortsätter nu i BRÅ:s regi och ett första avsnitt kommer att publiceras . ·Aftonbladet publicerade på beställning från BRÅ och kommittén en specialbilaga om brottsförebyggande arbete. Upplagan, som uppgick till 800000 exemplar, beräknades nå ca 1,7 miljoner läsare. ·Ett nyhetsbrev om brottsförebyggande arbete har sänts ut till kommunstyrelser, kontaktpersoner, närpolisområden, stads- och skol- bibliotek, länsstyrelser, landsting, företag och ett antal organisationer. har 4 nr kommit ut med en upplaga om 2 400 exemplar. ·I samband med att delrapporten sändes ut ombads kommunerna att utse kontaktpersoner för det brottsförebyggande arbetet. En förteck- ning över dessa personer sändes ut till kommun- styrelser, kontaktpersoner och projekt för att underlätta kunskaps- spridning och erfarenhetsutbyte. I förteckningen togs också in kortfattad information om lokala organisationer och lokala projekt. ·Som ett led i uppföljningen av projekten har kommittén samlat projektledare för lokala och regionala projekt till erfarenhetsutbyte och diskussion om utvärdering av projekt. ·Kommittén anordnade en överläggning med företrädare för universitet och högskolor om lokalt brottsföre- byggande arbete och forskningskompetens. Inbjudan riktades till 15 högskolor/universitet och till två forsknings- och utvecklingscentra. Ett 20-tal forskare deltog vid överläggningarna liksom företrädare för . ·I deltog i den internatio- nella tävlingen . Kommittén var representerad i juryn. ·En satellitkonferens om lokalt brottsförebyggande arbete genom- fördes i samverkan med polismyndigheter, kommunförbund och länsstyrelser. Drygt 2 700 personer deltog på 24 orter runt om i landet. En videofilm av konferensen har distribuerats till landets kommuner och polismyndigheter. Lokal handlingsplan mot den mc-relaterade brottsligheten i Kommittén har för fullgörandet av sitt åtagande i denna del vidtagit bl.a. följande åtgärder. ·Företrädare för kommittén har sammanträffat med representanter för de samverkande myndigheterna och förvaltningarna i liksom med företrädare för myndigheter på regional och nationell nivå. Företrädare för kommittén har också deltagit i möten med intresseföreningen för lokalbefolkningen i . ·Helsingborgs kommun och intresseföreningen i har fått ekonomiskt stöd för sitt brottsförebyggande arbete. ·På kommitténs uppdrag har en kunskapsöversikt över de kriminella mc-klubbarna och deras verksamhet tagits fram. BRÅ kommer att svara för publiceringen . ·Med utgångspunkt från arbetet i har inom kommitténs sekretariat utarbetats en modell för lokala brottsförebyggande handlingsplaner mot organiserad brottslighet. Som ett led i fullgörandet av uppdraget som avser överläggningar med näringslivet har kommittén tagit fram ett kunskapsunderlag om brottsförebyggande åtgärder i näringslivet. Materialet innehåller bl.a. en branschvis genomgång av olika verksamhetsfält där näringslivet och regeringen kan verka för att utveckla de brottsförebyggande åtgärderna. besökte kommittén Justitie- och Inrikesministerierna i och (Home Office) i . Kommittén besökte också ett flertal lokala brottsförebyggande projekt i de båda länderna. I delrapporten finns en översiktlig redogörelse för det brottsförebyggande arbetet i dessa länder. Kommittén har avgett ett remissyttrande över departementspromemorian Forskning för rättsväsendet (Ds 1997:28). Det nationella brottsförebyggande programmet fick ett positivt mottagande av kommuner och andra lokala aktörer. Även de regionala organen ställde sig positiva. Det fanns en samsyn på problemen och på hur man ville arbeta med frågorna. Kommunerna var i förhållandevis i stor utsträckning intresserade av att bilda lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande organisationer. Det uttrycktes ett stort behov av externt stöd för det lokala arbetet. Allmänheten betraktade brottsligheten som ett stort samhällsproblem och många kunde tänka sig att delta i någon form av brottsföre- byggande arbete. I detta kapitel lämnas en översiktlig beskrivning av läget dvs. då kommittén inledde sitt arbete. Beskrivningen grundar sig huvudsakligen på resultaten från de enkätundersökningar som kommit- tén då genomförde med kommuner och andra. Det nationella brottsförebyggande programmet fick ett positivt mottagande av kommuner och andra lokala aktörer. Även den regionala nivån ställde sig positiv. Det fanns ett intresse för frågorna och en vilja att utveckla arbetet.