sou · GNB383 · 2000-01-01 00:00:00 — Medan samarbetet med de lokala leverantörerna hade visat sig vara avgörande för Horsensanläggningen när den kämpade för att vinna en stark ställning inom , har anläggningen i gengäld öppnat dörren till det multinationella moderbolagets globala mark- nad för det lokala näringslivet. : internationella avlyssningsstationer i väletablerade svenska företag och snabbare ökning av utländska licenser Nya studier av utlandsägda dotterbolag i ger stöd för det här argumentet. Undersökningar , som omfattade alla utländs- ka små- och medelstora företag i , antyder att överföring av resurser mellan företag i samma grupp inom bolagens nätverk främst sker inom tre områden längs förädlingskedjan: finanser, FoU och inköp. (1996.) Som man då kan vänta sig, återfinns bolagen inom svensk industris starkaste sektorer. För att illustrera detta samband, använder sig av Porter, Sölvell och välkända klusteranalys, som visar att konkurrenskraft till stor del härrör från fem omfattande industriella kluster. resultat tyder på att majoriteten av dotterbolagen () verkar inom dessa internationellt konkurrenskraftiga kluster. (1998) forskning om utvecklingen av utlands- ägda dotterbolag förstärker denna tolkning. En slutsats man kan dra av de studierna är att det, enligt Birkinshaw, inte är särskilt troligt att utländska investerare skulle lägga tillverkning i , som man gör i exempelvis , och . Enstaka utlandsägda stora tillverkare har vanligen köpt in sig i stålindustrin eller andra svenska högborgar, men det finns också en stor andel utländska in- vesteringar som gjorts i spetsteknologi. Bakom dessa ansträngningar att koppla in sig på svensk teknisk specialisering finner vi multina- företagsamma och innovativa företag som . Även om Birkinshaw inte särskilt studerar de mekanismer som handlar om hur värdlandet lär från det multinationella dotterbolaget som bildats för att komma åt svensk kompetens, noterar han att utländska dot- terbolag som är verksamma inom starka svenska kluster har en ten- dens att vara mer oberoende av sina moderbolag och har utvecklat närmare band med svenska företag, t.ex. leverantörerna. Det bör också noteras, att stora företag varit framgångs- rika i att lära sig av utländsk teknologi genom licenser. Ett väldoku- menterat fall av nationell specialisering inom ramen för internatio- nella innovativa nätverk, och som understryker detta, är den svenska flygmotorindustrin; ett kompetensnav inom det svenska flygindu- striklustret. Det svenska Flygmotor har kunnat utveckla expertkunskap inom jetmotorteknik genom ett antal licensavtal för tillverkning. (1995.) Beslutet att skaffa licens på en version av Pratt & för (ett militärt flygplan för flera olika ändamål, som ritat för det svenska flygvapnet), gav Flygmotor, som underleverantör till , möjlighet att bygga upp avancerad kompetens på denna allmänt använda motor. Militärkon- traktet innehöll utvecklingsaspekter som ledde till en starkare ver- sion av JT8D. Eftersom just denna motor hänger under vingarna på alla DC9-or (och på efterföljarna MD80 och 727) skapade den kompetensen en bro över till den oerhört stora marknaden för underhåll och reparation av jetmotorer. Köp av JT8D-motorer inne- bär två slags investeringar. För det första, ligger den inledande in- vesteringen på ca 3 miljoner USD i dagens penningvärde (1995). För det andra, krävs ytterligare 6 miljoner för de totala kostnaderna för underhåll och reparation under motorns hela livstid (dvs. Modernare modeller, som PW 4000-motorn, kräver service till en kostnad om 1,5 miljoner USD . Om vi multi- plicerar dessa enkla kostnader med det aktuella antalet motorer som används i civila flygplan över hela världen, tycks omfattningen av jetmotormarknaden vara oerhörd. Aereos breda erfarenhet av den militära versionen av JT8D-motorn blev avstampet för framtida utveckling i samverkan med andra. Exempel på det är det svenska företagets medverkan i senare P&W-motorer som CF 6-80, PW 2000 och V2500. menar att logiken bakom dessa gemen- samma utvecklingsprojekt är att Aereo specialiserar sig på de mest avancerade aspekterna av jetturbintekniken. Sedan man inves- terat i en oberoende kunskapsbas (turbinteknik, aerodynamik, för- bränningsteknik och allmän tillverkningsteknik för avancerade svetsarbeten, metoder för keramisk höghastighetsskärning och värmebeläggningar, är av speciell betydelse här) kunde Aereo gå in i utvecklingsprojekt tillsammans med nya partners utanför P&W:s område. Det vidgade mandatet för utländska dotterbolag har vi behandlat exempel i , och . Alla är relevanta och stödjer idén om att dessa länder har varit nog så skickliga i att snappa upp teknologiska impulser från utländska dotterbolag och att skapa en fristående cykel med gradvis förbätt- ring av de produkter och processer som varit aktuella. , ett land som inte sällan nämns som värd för några av de mest aggressiva multinationella USA-företagen som söker låga kostnader och arbe- tar med strategier för enkel montering och måttbeställd tillverkning i lågkostnadsländer, är ett illustrativt fall för studium. ekonomi är, först och främst, ytterst beroende av multi- nationella investeringar. Vid början av 1990 svarade utlandsägda företag för av all tillverkning i landet. (Dessa och följande uppgifter bygger på Sabel 1996.) Det erkänns emellertid ofta att de irländska erfarenheterna av multinationella investeringar inom till- verkningsindustrin är minst sagt blandade. har ett stort antal utländska företag etablerat sig på , i synnerhet före- tag från . Det har lett till ytterst få exempel på ökad koppling mellan utlandsägda och inhemska företag. Utländska investerare tycktes sikta in sig på därför att de där fann en kombination av låga tillverkningskostnader och en enkel väg in till Europamark- naden. har den irländska regeringen, genom myndigheten gjort unika ansträngningar för att attrahera utländska investeringar till landet. , har den ökande fokuseringen på som attrak- tivt värdland åtföljts av en ändrad uppfattning om multinationali- sering. I synnerhet har flera fallstudier antytt både den oväntade dynamiken och självständigheten hos utlandsägda dotterbolag i och de växande, och lika oväntade kopplingarna mellan den utlandsägda sektorn och irländska företag. ledande tillverkare av datorutrustning och mjukvara (t.ex. , , och ) är kanske de mest framträ- dande exemplen. Inom den branschen håller dotterbolagen snabbt på att utvecklas från att syssla med enkel komponenttillverkning eller monteringsuppgifter till att ha en ökande andel designarbete eller utveckling av komplicerade monterings- och logistiksystem. Företag som från början valdes ut för sin kompetens inom ett om- råde blir i ökande utsträckning verksamma också inom näraliggande områden. Vid sidan av dessa ofta citerade, nästan lysande exempel, finns ett växande antal mindre kända fall av dotterbolagsutveckling. Ed Delanys (1998) studie av utländska dotterbolag för oss bortom enstaka exempel genom att visa hur leverantörer går från strategier som marknadsföringssatelliter (vanligen med verksamhet som förpackning, viss slutlig bearbetning/anpassning för Europamark- naderna och varuhus/distribution) och rationell tillverkning (dvs. montering av standardkomponenter eller centralt tillverkade kom- ponenter med lågt förädlingsvärde) till mer komplexa uppgifter som t.ex. produktspecialister med världsomfattande ansvar inom några av ett multinationellt bolags produktområden. och McCormic (1998) drar slutsatsen att det tycks som om teknik- baserade initiativ troligen ligger bakom en stor del av dotterbolagens utveckling i . (s. 236) Sabels om framhåller betydelsen av värd- landets policy för uppbyggnad av strategiska positioner, ökat ansvar inom internationaliserad verksamhet och ökad interaktion med den lokala och regionala miljön. Hans omfattande empiriska material stödjer uppfattningen att dotterbolagsutveckling och överskotts- effekter har kommit till stånd genom de snabbt framväxande institutioner och offentliga och privata konsultbyråer som främjar lokal och regional industriell utveckling. Som exempel kan nämnas att högre företagsledare för de utländska datortillver- karnas större dotterbolag har ett nära samarbete med andra företag i problemlösande grupper, vilket lett till direktkontakter med avan- cerad europeisk, asiatisk och amerikansk tillverkningsexpertis. I den utsträckning som dessa företagsledare har kontakter med konsulter och lokala institutioner för industripolitik, fungerar de i själva verket som mellanhänder som förmedlar avgörande kompetens till de som har mer omfattande kontakter med små, lokala företag. För- ändringar inom den inhemska sektorn är därför inte helt beroende av relationerna till utländska ägare eller mellan kund och leverantör. Beredningsföretag inom livsmedelsindustrin, som har trätt fram som en hörnpelare i den inhemska tillverkningen, är ett av exemplen där mångfalden av privata och offentliga konsulter, som syftar till anpassning i den lokala industrin, har spelat en nyckelroll för indu- strins snabba tillämpning av de allra senaste metoderna och distri- butionsmodellerna. Det som började som kostnadsbaserade investeringar, baserade på strategier för tillverkningen som sökte dra nytta av platser där lö- nerna var låga, fackföreningarna svaga och arbetskraftskostnaderna i allmänhet små, kan mycket väl komma att utvecklas till en språng- bräda till mer komplicerade uppgifter och verksamheter med högre förädlingsvärde. Fiats köp av FMS, den polska motortillverkaren med rötter i Polski , speglar den italienska före- tagsledningens vilja att öka roll som leverantör av billig ar- betskraft för Fiats globaliserade småbilstillverkning. (1998). Övertagandet, som omfattade ca 20 000 anställda på åtta fabriker, följdes av ganska dramatiska förändringar. Som man kunde vänta sig, startade först ett program för modernisering och införde de senaste metoderna för tillverkning, kvalitetsprogram, administrativ expertis och strategier för kontakterna med leverantörer. Från början kopierades verktyg för företagets ledning och know-how inom tillverkningen direkt från de strategier använt för att utveckla sin verksamhet i , även om överföringen och anpass- ningen skedde i dialog med den polska företagsledningen och de an- ställda. Fiats italienska ledning insåg emellertid snart att de polska ingenjörerna var experter på bilteknik för u-landsmarknader. Man tog därför initiativ till att integrera de polska formgivargrupperna med formgivare från och för att utveckla en modell för utvecklingsländer – . skapade alltså en ram för samarbetet mellan polska ingenjörer och de modernaste Fiatfabri- kerna på andra håll i världen. Det blev därmed möjligt för de polska tillverkarna att etablera sig som navet i Fiats utvecklingsarbete på detta speciella område, med alltmer komplicerade uppgifter och ansvar för verksamhet uppströms. : hårddiskar för tillväxt I sin studie av globalisering och nationell makt i , fram- håller (1997) att kommit att bli ett viktigt nav i det asiatiska nätverket av elektroniktillverkare, genom att utveckla nära band till ledande utländska tillverkare och delta i upp- byggnaden av industriparker i , och . Trots den intensiva strömmen av kapital och kunskap in och ut ur landet, finns det inga tecken på att betydelse som nationell ekonomisk enhet håller på att urholkas. Både (1997) och (1997) visar att hårddiskindustrin i från början stimulerades av utländska direktinvesteringar och utländsk data- expertis.4 , spelade ett amerikanskt före- tag en pionjärroll för den framväxande industriella tillverkningen av hårddiskar. startade ett dotterbolag och de andra större bolagen följde efter. DEC, , , och hade snart etablerat sig i . Dessa var de största nordamerikanska spelarna i den snabbt växande hårddiskindustrin som drevs på av den skyhöga efterfrågan från PC-industrin. Kon- kurrensfördelen uppnåddes emellertid genom teknologiska och organisatoriska innovationer baserade på lokala investeringar och erfarenheter av tillverkning av hårddiskar. (1986; Enderwick 1996). Än en gång förstärktes erfarenheterna från de tidiga åren av värdlandets regeringspolitik. Regeringen satsade uttryckligen på investeringar för ökad kompetens både hos arbetskraften och före- tagsledningar, som en strategi för att etablera som en alltmer självständig kraft i nätverken av transnationella datortill- verkare. Lokala resurser, inkommande investeringar och offentliga satsningar för ökad kompetens har höjt innovations- och produk- tivitetsnivåerna så mycket, att det är önskan om billig arbetskraft för monteringsarbeten som är motivet till nya utländska investeringar i hårddiskindustri. (1997.) Singa- pores strategi har uppenbarligen varit mycket framgångsrik. (1997) visar att spelar rollen som regional samordningscentral. Landet har i realiteten blivit navet i detta spe- ciella nätverk av internationella tillverkare. hårddisktill- verkare siktar alltmer in sig på kvalificerade slutprodukter, samord- nings- och stödfunktioner som högprecisionstestning. Som slutsats kan det vara lämpligt att fråga sig: I vilken utsträckning är den lärande och experimenterande värden ett mer allmänt feno- men? Även om det inte finns något mer omfattande datamaterial, finns vissa indirekta data om multinationalisering att beakta. Vi skulle kunna börja med att erinra om tanken att utländska in- vesteringar baserar sig på teknologimonopol. Om vi antar att den mörka sidan av det centraliserade och monocentriska multinationella företaget, som dominerade tendenserna till internationalisering genom utländska direktinvesteringar , är en i stort sett korrekt bild, finns det också anledning att tro på de histo- rier som så ofta berättas om hur stora multinationella företag foku- serar sin verksamhet mot relativt enkla uppgifter där låga faktor- kostnader spelade en roll. Vi skulle därmed förknippa utländska dotterbolag med lågkvalificerade arbeten, låga löner och personal- politik som syftade till att rekrytera och utbilda för rutinuppgifter. I enlighet med det borde vi hitta lägre löner, mindre kunskaper och mer stelbent utbildningspolitik i multinationella dotterbolag än i jämförbara inhemska företag. Ett annat kännetecken för utländska direktinvesteringar skulle vara avsaknaden av decentraliserad teknisk och organisatorisk utveckling som sker relativt oberoende av mo- derbolaget. Låt oss börja med att undersöka dessa två antaganden genom att granska vissa mer allmänna uppgifter om utveckling av dotterbolag. För det första: rapport till bygger på den kanske mest omfattande kartläggningen i ämnet och av den kan man dra slutsatsen att tillgängliga uppgifter ger mycket lite stöd för uppfattningen om att arten av arbeten, utbildningspolitik och löner- na i den multinationella sektorn är stabil . (Enderwick 1996) Tvärtom: tendensen hos utländska företag att betala högre löner än genomsnittligt i industrin.. skriver Enderwick, är klart fast- ställd. Detta beror delvis helt enkelt på att stora multina- företag ofta sätter sin finansiella styrka bakom policies för att dra till sig arbetskraft. Men det stämmer också med en annan av Enderwicks slutsatser, nämligen den att effekten av transnationella företags personalpolitiska policies är betydande. Medan största de- len av dessa resurser avsätts för att tillgodose behoven hos anställda i produktionen, spelar transnationella företag en viktig roll också för att utveckla företagsledningskompetens. De transnatio- nella företagens satsningar för att ge utbildning är, att döma av tillgängliga studier som Enderwick använder sig av, minst i nivå med de som deras inhemska konkurrenter gör. Detta är emellertid svårt att mäta, eftersom transnationella företag gärna utbildar sina anställ- da utomlands. Det bör också nämnas, att den utbildning som trans- nationella företag tillhandahåller ofta gör det möjligt för arbetare och företagsledare att komma i kontakt med den mest moderna kompetensen när det gäller tillverkningsmetoder. För det andra: ett typiskt kännetecken hos alla de exempel som diskuterats ovan är att dotterbolagens mandat (dvs. ett visst dot- terbolags roll inom ett internationellt företag) håller på att förändras . Enderwicks slutsats ger därmed stöd för uppfattningen att transnationella företag är aktiva både i överföringen av teknologi över gränserna och i utbildning av sina utländska anställda. De transnationella företagen är emellertid inte den enda källan till förändring. En annan karakteristisk faktor i exemplen som be- handlats i denna artikel är värdlandets politik och självständiga experimenterande. Vår tredje slutsats gäller förhållandet mellan transnationella åt- gärder och den lokala platsen. Medan globalisering lämnar nationella territoriella gränser i stort sett orörda, har den klara effekter på nationalstaternas exklusiva territorialitet, dvs. effekterna påverkar inte territoriet som sådant, men de geografiska förutsättningarnas institutionella inramning. Globalisering handlar, enligt detta synsätt, inte bara om att överskrida geografiska gränser, så som kommer till uttryck i mått på internationella investeringar och handel. Ändrade mandat för dotterbolag och ökad regional ekonomisk interaktion kan betraktas som transnationella ekonomiska åtgärders avigsida. Globalisering speglar därför inte bara ökade strömmar över gränser. Å ena sidan handlar globalisering om att ekonomisk interaktion inom den nationella ekonomin flyttas till privata företag. Å andra sidan förverkligas globalisering genom lagar, domstolsbeslut, re- geringsbeslut, upprättande av nya nätverk och andra sociala meka- nismer som ligger inom nationella ekonomiska områden. Stabilitet eller hybridisering? I det föregående avsnittet betonades att specialiseringen kan öka genom globalisering. Det antyddes också i dessa fall att processerna har kännetecknats av lärande. Detta innebär inte bara att länder blir allt bättre inom sina nuvarande specialområden, utan också att de lär sig att utföra nya och näraliggande uppgifter. Då uppstår en annan fråga, nämligen den om på vilket sätt lärandeprocesserna utgör käl- lor till innovation med överraskande resultat. I det följande skall vi därför behandla spänningen mellan stabilitet och förändring genom att jämföra idén om att (a) specifika institutionella fördelar drar till sig vissa investeringar vilket leder till mångfald över nationerna, med idén (b) enligt vilken mångfalden består på grund av nya och över- raskande händelser som inträffar, eftersom överföring av tekniska och organisatoriska lösningar kan leda till oväntade hybridinnova- tioner. Stabila institutioner som komparativa fördelar Institutionsteori ger teoretiskt mer underbyggt perspektiv på natio- nella modellers fortsatta betydelse. Här finns det två hörnpelare som måste beaktas. För det första finns det tungt vägande bevis för att olika sektorer har individuella innovationsmönster och vidare för att det skulle finnas ett antal sektorspecifika faktorer som utgör ett problemnexus som är typiskt för en viss industri. För att beskriva detta nexus har med framgång använt begreppet en teknologisk regim som definierar en viss sektor. Det beskriver de grundläggande kännetecknen hos teknologin, allmänna villkor för företagande, typer av köpare, användning av patent osv. Det finns en rad världsmarknader för de flesta tillverkningssektorer, från radikal innovation genom högt specialiserade, måttillverkade varor och tjänster till halvt skräddarsydda varor och mer eller mindre stan- dardiserade varor, som säljs genom expertkunskap om marknader och målgrupper, till framställning av stapelvaror. För det andra antas det lika allmänt att avancerade länder har olika innovativ styrka inom olika områden. ofta citerade arbete om nationers konkurrensfördelar, antas exem- pelvis vara starkt när det gäller radikal förnyelse av ny tekno- logi, medan har sin styrka i specialiseringar inom inkre- mentell och processinnovation (Porter 1990). Ett tänkbart samband mellan dessa två fakta finns i vad vi skulle kunna kalla nationella faktorer som spelar en roll för att stimulera eller hindra specifika typer av innovationsstrategier som syftar till att skapa överensstämmelse mellan möjligheter, organisationer och produktmarknader. Med andra ord, den institutionella miljön leder aktörerna i riktning mot speciella organisatoriska och teknologiska val. Konkurrenskraft definieras då som särskilda fördelar i nationella band mellan företag och utomstående leverantörer av resurser inom grund- och tillämpad forskning. Om skillnaderna i fråga om organi- sering och generering av mänskliga resurser och företagsstrategier är ömsesidigt relaterade, ligger konkurrensfördelen i den strategiska överensstämmelsen mellan institutionella mönster och de krav som specifika produktnischer på marknaden ställer. Argumentet innebär, skriver Sorge, att ekonomier och företag utvecklar konkurrensför- delar på grundval av modeller för institutionell organisering och mänskliga resurser. Samhälleliga skillnader i hur man organiserar och genererar mänskliga resurser och strävan efter olika företagsstrategier är ömsesidigt relate- rade. En ekonomi och ett samhälle befolkas av specifika institutionali- serade former och praxis för organisatoriska och mänskliga resurser där- för att ekonomiska nischer och företagsstrategier är olika, och tvärtom. (Sorge 1991, s. Även om en del företag kan omstrukturera sig mot en given hög- prestationsmodell, ett best practice-paradigm (god sed) för till- verkningsstrategi, kan andra vara begränsade och därmed aktivt försöka utveckla funktionellt likvärda modeller som avviker från god sed, men som ändå fungerar väl (Dosi och Kogut ). Det avgörande är sammanfattningsvis att ny kunskap och nya strategier uppstår inom institutionaliserade normer och regler, vilka tjänar som en heuristisk lins som vägleder forsknings- och beslutspro- cessen. Nya tillvägagångssätt måste dessutom harmoniera med den miljö i vilken uppgiften utförs. Resultatet är att företag väljer att förlägga vissa speciella uppgifter till vissa platser beroende på varje plats specifika, komparativa institutionella fördelar. (Soskice 1991.) kopplade senare argumentet om den institutionella fördelens ramar till argumentet om fortsatt mångfald under globalisering. Enligt Soskice, driver inte globala företag ekonomin mot konvergens utan mot allt djupare skillnader tvärs över natio- nerna. Utgångspunkten för hans argument är de välkända institu- tionellt strukturerade skillnaderna mellan tyskt och brittiskt bank- väsende. Den tyska inriktningen på långsiktiga relationer med ägar- na, dess långsiktiga syn på kreditfinansierade investeringar i hög- teknologi och anskaffning med lokal tillverkning, skiljer bankvä- sendet där från brittiska finanskretsars fokusering på globala in- vesteringar och kortsiktig marknadsinriktning i deras sätt att för- hålla sig till företag. (Soskice 1991; Zysman 1983.) stora banker (inkl. ) har flyttat sin internationella verk- samhet till för att dra nytta av brittiska finansiärers globala nätverk och kunnande inom internationell finans. Snarare än att bidra till konvergenstrenden, flyttar de tyska bankerna sina avdelningar beroende på vilken nationell miljö som ger relevanta institutionella fördelar för de aktuella uppgifterna. (Soskice 1997.) Som de exempel som här nämnts visar, finns det stor tyngd i den här typen av förklaringar. Det centrala dilemma som sådana model- ler emellertid möter är hur man ska avslöja och förstå de policies som integrerar de institutionella ramarna i tider av institutionell bräcklighet, som varit fallet under slutet av 1980- och början av 1990-talen. Dessa modellers betoning ligger på relativt stabil inter- aktion mellan tydligt definierade enheter. Det är emellertid också uppenbart att de europeiska staterna, för att möta de otaliga utma- ningarna, gradvis anpassar sin ekonomiska politik och den politiska ekonomins institutionella ramar.