sou · GNB331 · 2000-01-01 00:00:00 — Den som anfört klagomål eller gjort anmälan mot advokat har inte partsställning i det disciplinära förfarandet och kan heller inte söka änd- ring av det disciplinära beslutet. Justitiekanslern kan söka ändring i ärenden som gäller medlemskap i förbundet eller beslut om disciplinära åtgärder. Han får en kopia av ad- vokatförbundets beslut i sådana ärenden. Beslutet sänds även till den person som gjort anmälan. Om denne anser att disciplinärendet inte blivit korrekt handlagt eller om han är missnöjd med beslutet kan han vända sig till Justitiekanslern. behandlade 133 disciplinära ärenden. Av dessa föranledde 78 inte någon åtgärd. Av resterande ären- den resulterade 3 i uteslutning, 1 offentlig varning, 16 varning, 30 an- märkning och 5 s.k. meddelande. behandlade 123 klagomål, varav 34 hänsköts till disciplinnämnden. 89 föranledde inte ytterligare åtgärder. Justitiekanslern behandlade 91 klagomål varav 15 hänsköts till advo- katförbundet. Resterande föranledde inte någon åtgärd. Det finns drygt 85 000 advokater i . De centrala stadgandena om advokatväsendet finns i lagen om advo- kater (Bundesrechtsanwaltsordnung) . En advokat utnämns av justitieministeriet i den delstat han tillhör. Alla advokater som finns inom en viss överrätts distrikt bildar tillsammans en advokatkammare. är skyldig att se till att advokaterna fullgör sina skyldigheter. Både advokatkammarens styrelse och allmän åklagare i det ifrågava- rande överrättsdistriktet kan anhängiggöra ett disciplinärt förfarande vid ett särskilt disciplinärt organ (das Anwaltsgericht). Ledamöterna i det disciplinära organet är advokater som hör till kammardistriktet. De ut- nämns av justitieministeriet i delstaten bland personer som advokatkam- marens styrelse föreslår. Varje advokat är medlem i den regionala advokatkammaren. Det finns sammanlagt 28 kammare i hela landet. för advokatkamrarna är förbundskammaren (die Bundesrechtsanwaltskam- mer). Första instans i disciplinärenden är das Anwaltsgericht, en statlig s.k. yrkesdomstol för advokater, som består av tre advokater. Ledamöterna i är helt oberoende i förhållande till kammaren. Det finns en Anwaltsgericht för varje kammare. kan meddela advokat tillrättavisning vid obetydliga överträdelser av advo- Den berörde advokaten kan i dessa fall överklaga styrelsens beslut hos Anwaltsgericht. Andra instans i disciplinärenden är der Anwaltsgerichtshof. Det finns en sådan domstol i varje delstat. Domstolen består av tre advokater och två domare. Domarna kommer från Oberlandesgericht (motsvarar hov- rätt i ). En av advokaterna är ordförande. Ledamöterna utses på samma sätt som i Anwaltsgericht. für Anwaltsssachen beim Bundesgerichthof är tredje in- stans i disciplinärenden för advokater. Denna domstol består av fyra domare och tre advokater. De fyra domarna är samtliga ledamöter av någon av de högsta domstolarna i . Advokaterna utses av justi- tieministeriet efter förslag från Bundesrechtsanwaltskammer. Det förberedande arbetet i första instans utförs av advokatkammarens styrelse. Allmän åklagare kan emellertid också ta upp ett advokatärende om en advokat har brutit mot advokatplikterna. Den som vill klaga på en advokat kan således vända sig till såväl advokatkammaren som åklagar- myndigheten. När det förberedande arbetet avslutats hålls en huvudför- handling i Anwaltsgericht. På huvudförhandlingsstadiet är det allmän åklagare som för det allmännas talan och han är i denna egenskap ensam behörig att göra detta. Advokatkammaren deltar inte i förfarandet inför Anwaltsgericht. Denna handlägger drygt 500 advokatärenden . I princip kan alla utslag i Anwaltsgericht överklagas till Anwaltsge- richthof. Däremot kan endast utslag som innebär uteslutning eller verk- samhetsförbud överklagas till tredje och högsta instans. Vidare kan Anwaltsgerichtshofs avgöranden tas upp av högsta instans om rättsfrå- gan är av grundläggande betydelse. Disciplinförfarandet är inte öppet för allmänheten. Medlem i advo- katkammaren har emellertid rätt att närvara vid förhandlingar. Den kla- gande är inte part i förfarandet och får följaktligen inte heller någon in- formation om disciplinärendet och dess gång. De disciplinära påföljderna är förutom uteslutning och verksamhets- förbud Verweise (tillrättavisning) och Warnung (varning). Slutligen finns det möjlighet att ådöma Geldbusse (penningböter) upp till 50 000 tyska mark. I finns drygt 9 200 verksamma advokater. Deras uppgifter och befogenheter regleras i Advokatlagen, de Advoca- tenwet. Medlemskap i den holländska advokatorganisationen, , är obligatoriskt. Det finns 18 lokala advokatorganisationer. Titeln advokat får ges till personer som studerat nederländsk rätt och erhållit en mr -titel, och som därefter genomgått en specialutbildning och praktiserat på en advokatbyrå. Såväl advokatutbildningen som praktiktjänstgöringen anordnas av det nederländska . Utbildningen tar och genomförs oftast parallellt med prakti- ken. Varje ämne under utbildningen avslutas med en skriftlig examen och efter genomgången utbildning utfärdas ett certifikat. Det disciplinära förfarandet är reglerat i en lag . Första in- stans är disciplinrådet (), andra och sista instans är disciplindomstolen (). Varje disciplinråd skall ha en ordförande, högst två vice ordförande samt minst sex och högst åtta advokatledamöter. Ordförandena utses av justitieministern för en period av bland domarkårens yrkesverk- samma medlemmar. Advokatledamöterna skall ha varit verksamma som advokater i under . De väljs av fullmäktige- församlingen i advokatorganisationen för en period om längst . En fjärdedel av medlemmarna skall avgå enligt ett schema upprättat av respektive disciplinråd. Inte någon av medlemmarna i rådet får vara . Disciplindomstolen finns i . Den består av två kammare. Domstolen består av sex ledamöter (varav en är ordförande och en vice ordförande) som utses av staten samt fyra advokater som utses av full- mäktigeförsamlingen i advokatorganisationen. Samtliga utses för en femårsperiod. De ledamöter som utses av staten väljs bland yrkesverk- samma domare. De advokater som väljs skall ha varit verksamma som advokater i samt får inte vara . Om disciplinrådet finner att ett klagomål mot en advokat är välgrun- dat kan följande påföljder bli aktuella, nämligen erinran, varning, sus- pension för en tidsperiod om högst och uteslutning. Klagomål på en advokat inlämnas skriftligen till den lokala advoka- torganisation i vilken den berörde advokaten är medlem. Det är den lo- kala organisationen som initierar ett undersökningsförfarande i varje klagomål som inkommer. Om inte den klagande särskilt begär att ärendet skall tas upp av disciplinrådet skall den lokala organisationen sträva ef- ter att försöka förlika parterna. Genom förlikning upphör klagandens rätt att få ärendet prövat av disciplinrådet. Om inte någon förlikning träffas kan den klagande begära att ärendet hänskjuts till dis- ciplinrådet. Ordföranden i disciplinrådet har rätt att avvisa klagomål som in- kommit till fel forum eller är uppenbart ogrundade. är beslutsfört med fem ledamöter jämte ordförande. Ett beslut fattas i första hand på handlingarna men muntlig förhandling fö- rekommer. Vid förhandling har både den berörde advokaten samt den klagande rätt till juridiskt biträde. kan höra vittnen. Ett beslut i disciplinrådet skall delges den berörde advokaten, den klagande samt den centrala advokatorganisationen. kan bestämma att ett beslut helt eller delvis skall of- fentliggöras. Ett beslut av disciplinrådet kan av klaganden samt den berörde advo- katen överklagas till disciplindomstolen. I vissa fall har även den lokala advokatorganisation som hänskjutit ärendet till disciplinrådet rätt att överklaga beslutet. Den centrala organisationen har alltid klagorätt. Proceduren i disciplindomstolen är väsentligen densamma. Omkring 400 advokater blir föremål för disciplinärt ingripan- Det finns drygt 3 500 advokater i . Principerna för organisatio- nen av advokatväsendet och utövandet av advokatyrket är reglerade i der Rechtsanwaltsordnung. Samtliga advokater i en delstat bildar en advo- katkammare, som är en offentligrättslig organisation. För att samordna advokatkamrarnas uppgifter på förbundsnivå finns en central organisa- tion, der Österreichischen Rechtsanwaltskammertag. Bland den centrala organisationens arbetsuppgifter ingår bl.a. att avge yttranden över lag- förslag, att anmäla brister i rättskipning och förvaltning, att utarbeta riktlinjer vid utövandet av advokatyrket samt att utbilda advokataspi- ranter. För att få utöva advokatyrket erfordras att man uppfyller följande krav samt att man beviljas inskrivning i ett advokatregister: a)österrikisk medborgare eller medborgare i Europeiska ekonomiska gemenskapen b)allmän redbarhet c)studier i juridik d)praktisk juridisk verksamhet, varav vid domstol och hos en advokat e)avläggande av ett advokatprov Det är sökanden som skall visa att han uppfyller samtliga krav. Får den sökande avslag på sin ansökan av advokatkammaren har han möjlighet att överklaga beslutet hos die Oberste Berufungs- und Disziplinarkom- mission. Det disciplinära förfarandet för advokater är reglerat i das Diszipli- narstatut. Första instans är der Disziplinarrat. En sådan disciplinnämnd finns hos varje advokatkammare. består – inklusive presidenten, som är advokatkammarens högste representant – av 8–35 ledamöter. Antalet ledamöter är beroende av hur många advokatmed- lemmar det finns i advokatkammaren. Ledamöterna väljs av respektive advokatkammares fullmäktige. arbetar på avdelningar, som består av en ordföran- de och fyra medlemmar. I nämnden finns vidare en kammaradvokat och en eller flera ställföreträdare, som uppträder som åklagare i de discipli- nära ärendena. Om disciplinnämnden har dömt ut ett disciplinstraff har den berörde advokaten möjlighet att överklaga beslutet till die Oberste Berufungs- und . Förutom den berörde advokaten är även kammaradvokaten behörig att överklaga disciplin- nämndens beslut. Die Oberste Berufungs- und består – inklusi- ve presidenterna och vicepresidenterna – av minst åtta och högst 16 do- mare från samt 32 advokater. Domarna utnämns av justitieministern och advokaterna väljs av advokatkamrarna åt gången. Disciplindomstolen arbetar på avdelningar bestående av två domare och två advokater. Ordförandeskapet innehas av en domare. De disciplinära påföljderna är skriftlig tillrättavisning, penningböter , verksamhetsförbud upp till och uteslutning ur advokatkammaren. Som en ytterligare påföljd kan en advokat förbjudas att ta emot en advo- kataspirant under högst . har dessutom möjlighet att vidta interimistiska åtgärder mot en advokat i vissa fall, t.ex. när rättsliga åtgärder i brottmål inletts mot advokaten. kan också döma ut disciplinpåföljd och besluta om in- terimistiska åtgärder gentemot en advokataspirant. FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna Kommissionen för de mänskliga rättigheterna upprättades inom FN . Kommissionen studerar närmare situationen i vissa länder rörande mänskliga rättigheter eller speciella problemområden med avseende på dessa. Man gör utredningar, antar rekommendationer och utformar för- slag till internationella konventioner och deklarationer, ofta på direkt uppdrag av generalförsamlingen. Kommissionen diskuterar också och uttalar sig i form av resolutioner om problematiska situationer i särskil- da länder eller områden. Vidare kan kommissionen utse särskilda rap- portörer med uppdrag att studera och rapportera om situationen i sär- skilda länder eller om viktiga problemkomplex inom området för de mänskliga rättigheterna. Rapportörerna gör i allmänhet grundliga utred- ningar och tar kontakter med olika regeringar. De besöker ibland länder där särskilda problem föreligger och gör vid behov särskilda hänvändel- ser till regeringar för att åstadkomma förbättringar i något avseende. Den universella deklarationen om de mänskliga rättigheterna utar- betades av kommissionen och antogs av . Deklarationen är inte ett för staterna juridiskt bindande instrument. Den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter utarbetades av kommissionen och antogs av FN:s generalför- samling . Den trädde i kraft först . Ett särskilt organ, kommittén för de mänskliga rättigheterna, övervakar efterlevanden av konventionen. Med stöd av bestämmelser i deklarationen om mänskliga rättigheter samt konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter utsåg kommissionen en rapportör som sedermera erhöll titeln on the independence of judges and lawyers. På kommissionens 53:e möte antog man en resolution och uppmanade regeringarna att bistå rapportören med information. The UN 1990 Basic Principles on the Roles of Lawyers FN:s åttonde kongress om förebyggande av brott och behandling av lag- överträdare ägde rum i . Kongressen antog i samför- stånd grundläggande principer när det gäller advokaters funktion (Basic Principles on the Role of Lawyers). Motsvarande grundsatser när det gäller domarkåren antogs av FN:s sjunde kongress om förebyggande av brott och behandling av lagöverträdare (Basic Principles on the Independence of the Judiciary). Grundsatserna såvitt gäller advokater innehåller sammanlagt 29 olika punkter intagna under följande rubriker: tillgång till advokater och rätts- ligt biträde, speciella garantier i brottmålsärenden, kvalifikationer och utbildning, skyldigheter och ansvar, garantier för advokatfunktionen, yttrande- och föreningsfrihet, advokatsammanslutningar samt discipli- närt förfarande. Under rubriken disciplinärt förfarande återfinns följande punkter. · Codes of professional conduct för lawyers shall be established by the legal profession through its appropriate organs, or by legisla- tion, in accordance with national law and custom and recognised in- ternational standards and norms (punkt 26). · Charges or complaints made against lawyers in their professional capacity shall be processed expeditiously and fairly under appropri- ate procedures. Lawyers shall have the right to a fair hearing, inclu- ding the right to be assisted by a lawyer of their choice (punkt 27) ·Disciplinary proceedings against lawyers shall be brought before an impartial disciplinary committee established by the legal profession, before an independent statutory authority, or before a court, and shall be subject to an independent judicial review (punkt 28). ·All disciplinary proceedings shall be determined in accordance with the code of professional conduct and other recognised standards and ethics of the legal profession an in the light of these principles (punkt 29). I FN:s resolution av (45/121) välkomnade gene- ralförsamlingen de styrmedel som antagits av kongressen och anmodade Governments to be guided by them in the formulation of appropriate legislation and policy directives and to make efforts to implement the principles contained therein in accordance with the economic, social, legal, cultural and political circumstances of each country. I en annan FN-resolution av (45/166) uttalade generalför- samlingen sitt stöd för principerna och anmodade regeringarna att re- spektera och ta hänsyn till dem inom ramen för nationell lagstiftning och praxis. 2Advokatväsendet i – organisation och inträdesprövning På kontinenten och i fanns ett advokatstånd redan under medel- tiden. I fick advokatväsendet en fastare organisation först under detta århundrade. bildades som en frivillig sammanslutning av akademiskt skolade advokater. Antalet le- damöter var då 38. hade allmänhetens behov av rättshjälp till viss del ombesörjts av statliga ämbets- och tjänstemän som bedrev advo- katverksamhet som bisyssla. Vårt dåtida inkvisitoriska rättssystem läm- nade mycket litet utrymme för insatser av försvarare och andra rätte- gångsombud. Sakförarna, som de kallades, var ofta inkompetenta och behandlades nedlåtande av domarna. De ansågs inte ha något berättigan- de, eftersom domaren själv förväntades tillse att de rättssökande blev rättvist behandlade. främsta uppgift blev därför från början att förbättra rättsvården och höja advokatkårens anseende (advokat i skrift Advokat – ett yrke i närbilder, 1985, s. 7). Genom tillkomsten av fick samfundet karaktär av ett slags halvofficiell korporation. Dess stadgar fastställs av regeringen och vissa delar av dess verksamhet är även i öv- rigt underkastad offentlig reglering och kontroll. Svensk processrätt förutsätter i motsats till många utländska system att enskilda skall tillåtas föra sin talan själva inför domstol. Det råder alltså i vårt land inte något advokattvång. Det råder inte heller något advokat- monopol när det gäller uppgiften att vara rättegångsbiträde En av advokatens främsta uppgifter finns inom rättskipningen. Enligt 12 kap. 1 § RB må i tvistemål parts talan föras genom ombud och enligt 21 kap. 3 § första stycket RB må den misstänkte biträdas av försvarare. Dessa bestämmelser motiveras inte enbart av att part kan sakna tid eller förmåga att själv utföra sin talan. En process, som bygger på förhand- lingsprincipen, fungerar tillfredsställande endast om parterna företräds av representanter, som har juridisk utbildning och processvana. Advo- katen har även åtskilliga utomprocessuella uppgifter. Han står allmän- heten till tjänst med upplysningar och utredningar rörande gällande rätt 64 Advokatväsendet i .... och med rådgivning i olika angelägenheter, som har en rättslig aspekt såsom biträde vid bolagsbildningar och vid upprättande av kontrakt, testamenten och dylikt. Titeln advokat är skyddad. Svensk advokat är endast den som är le- damot av . Enligt 17 kap. 15 § tredje stycket kan den som obehörigen ger sig ut för att vara advokat dö- mas för föregivande av ställning såsom advokat till böter. Regeln tar sikte på den som ger sig ut för att vara ledamot av advokatsam- fund. Ställningen som advokat medför vissa privilegier i förhållande till andra praktiserande jurister. Enligt 21 kap. 5 § första stycket RB skall sålunda till offentlig försvarare förordnas advokat som finnes lämplig därtill. Endast om särskilda skäl föreligger, kan till offentlig försvarare förordnas även annan lämplig person, som avlagt för domarämbete före- skrivna kunskapsprov. Företrädesvis bör anlitas någon som brukas som rättegångsombud vid rätten. Till biträde enligt rättshjälpslagen förordnas advokat, biträdande ju- rist på advokatbyrå eller annan som är lämplig för uppdraget. Advokater intar vidare en priviligerad ställning vid inkassoverksam- het. Enligt 2 § tredje stycket inkassolagen (1974:182) behöver advokater inte tillstånd av datainspektionen för inkassoverksamhet. Enligt 13 § första stycket samma lag står advokater inte heller under datainspektio- nens tillsyn. I vissa fall intar advokater en särställning genom den roll advokat- samfundet spelar. Enligt lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. får talan mot advokat väckas endast efter hörande av . Vidare finns det bestämmelser om att skall underrättas när en advokat avvisas som ombud (se t.ex. 12 kap. 6 § andra stycket RB). 2.3Allmänna och enskilda advokatbyråer I finns både allmänna och enskilda eller privata advokatbyråer. De privata byråerna drivs i form av aktiebolag, handelsbolag eller en- skild verksamhet. De allmänna advokatbyråerna inrättades i samband med rättshjälps- reformen . Man ville från statens sida få ekonomisk insyn i ad- vokatverksamhet för att på så sätt kunna fastställa taxor av olika slag. Man ville vidare ge den rättssökande allmänheten möjlighet att välja mellan privat och statlig advokatverksamhet. Det finns f.n. en allmän advokatbyrå i varje län. De allmänna advokatbyråerna är statliga myndigheter och underkas- tade de bestämmelser som i allmänhet gäller för sådana. skall verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna bedrivas på samma sätt som advokatverksamhet i övrigt. Byråerna har inte någon monopolställ- ning eller några fördelar på annat sätt utan konkurrerar med de enskilda advokaterna på i princip lika villkor. En advokat på allmän advokatbyrå är skyldig att lämna rådgivning enligt rättshjälpslagen, vilket en enskild advokat inte är. I övrigt är advokaterna på de allmänna byråerna fria att välja de uppdrag de vill. Intäkterna i de allmänna advokatbyråernas verksamhet skall ge täckning för kostnaderna. är central myndighet för dessa såvitt gäller den administrativa verksamheten samt ekonomin. bistår vidare advokaterna på de allmänna byråerna med fortbildning. Även advokaterna på de allmänna byråerna står under advokatsam- fundets tillsyn men de är i egenskap av statstjänstemän under- kastade ämbetsansvar och står således även under Justitieombudsman- nens tillsyn. Staten bär skadeståndsansvar för advokater anställda vid allmän advokatbyrå. Enligt uttalande i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1) skall de allmänna advokatbyråerna avvecklas. Begreppet advokat var då inte särskilt känt och i vart fall inte välkänt här i landet. En av samfun- dets främsta uppgifter blev från början att förbättra rättsvården och höja advokatkårens anseende. När trädde infördes bestämmelser angående advokatyrkets utövning. fick härigenom också en offentligrättslig ställning. Samfundet kan karakteriseras som en privaträttslig sammanslutning med offentligrättsliga drag. Enligt bestämmelserna i 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen har samfundet givits vissa statliga förvaltningsuppgifter. Samfundets karaktär av offentligrättsligt subjekt med sådana uppgifter framgår bl.a. av att dess stadgar enligt 8 kap. 7 § RB skall fastställas av regeringen. Samfundets förvaltningsuppgifter innefattar även viss myndighets- utövning (se bl.a. SOU 1983:61 s. 99 f., 123 och 168 f.). Sålunda finns i 8 kap. RB i enlighet med nyssnämnda bestämmelser i regeringsformen föreskrifter om bl.a. medlemskap i samfundet, tillsyn över advokatvä- sendet och om disciplinära åtgärder mot advokat som åsidosätter sin plikt. 66 Advokatväsendet i .... Enligt 3 § första stycket 3 lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn står, utöver statliga och kommunala myndigheter samt där an- ställda m.fl., även andra som innehar tjänst eller uppdrag, varmed följer myndighetsutövning, under tillsyn såvitt avser denna deras verksamhet. Samfundet står således under JK:s tillsyn i den mån dess verksamhet avser myndighetsutövning. Vidare utövar JK tillsyn över advokatväsendet enligt bestämmelser i 8 kap. 6 § RB. Han får begära åtgärd hos ad- vokat som åsidosätter sin plikt och hos styrelsen mot den som är behörig att vara advokat (s. 67). Regleringen av advokatväsendet utgår från advokatverksamheten som en fri yrkesutövning. Syftet med regleringen är att tillgodose den rättssö- kande allmänhetens behov av kvalificerade ombud och biträden. Advo- katväsendet bygger på den grundsatsen att samtliga advokater skall till- höra ett för hela riket gemensamt advokatsamfund och att endast den som tillhör samfundet skall ha rätt att kalla sig advokat. Det har vidare ställts upp vissa kompetenskrav för medlemskap i samfundet (se avsnitt 2.3.7). Lagstiftaren har anförtrott åt styrelse och disciplinnämnd att se till att bestämmelser om utöv- ningen av advokatyrket och de av regeringen fastställda stadgarna för efterlevs. kan sägas ha en dubbel funktion på advokatvä- sendets område. Dels utövar samfundet – såsom framgått i föregående stycke – verksamhet av offentligrättslig karaktär. Dels har samfundet att tillvarata advokaternas allmänna yrkesintressen. I detta hänseende funge- rar samfundet som ett serviceorgan för ledamöterna i t.ex. frågor om fortbildning och information. Inom samfundet tillvaratas advokaternas allmänna yrkesintressen i första hand av ett särskilt organ, betecknat yrkesrådet, som är underordnat styrelsen. Samfundet betraktar sig dock inte som en fackförening. Samfundet anlitas ofta som remissorgan. avgav samfundet remissyttranden till regeringen i 52 lagstiftningsärenden. 2.4.1Advokatsamfundets organisation och ändamål