sou · GNB369 · 2000-01-01 00:00:00 — Genom direktiv 1998:62 beslutades att tillsätta en Arbetslivsdelegation. Arbetslivsdelegationen har inom ramen för sitt uppdrag haft som mål, att i slutbetänkandet åstadkomma en beskrivning av arbetslivets trender och tendenser. Beskrivningen skildrar debatten om dagens och framtidens arbetsliv och kan fungera som utgångspunkt för vidare diskussioner. Många idéer, förslag och uppslag har debat terats i delegationen. Förslagen kräver att formulera än den tid som delegationen har haft till sitt förfogande. Det är ändå angeläget att peka ut ett antal områden som delegationen ser som särskilt viktiga att arbeta vidare med. Betänkandet avslutas därför med ett antal "sta fettpinnar" som är en blandning av förslag, uppslag och idéer. Tillväxt skapas av människor och individens välbefinnande i sin roll på arbetsplatsen är nyckeln till framgång i verksamheten. Dagens arbetsliv och villkoren som det för med sig ger upphov till en rad frågor och kräver en mångfacetterat vetande som griper in i snart sagt alla områden i samhället. Arbetslivsfrågorna kräver en ingående kunskap om hur man hanterar mångfald. Mot bakgrund av detta har det varit delegationens målsättning att bidra till kunskapsupp- byggnaden om den nya framväxande arbetslivet. förordnades som ordförande . Som övriga ledamöter förordnades (ASS), . (), (), (LO), (SAF), (), (TCO), (), (IPF), (Språngbrädan), . () . entledigades från sitt uppdrag. förordnades som huvud- sekreterare. förordnades som bi- trädande utredningssekreterare och fick bl.a. ansvar för samordning av konferens- och informationsverksamhet. förordna- des till utredningssekreterare. Hon har bl.a. varit re- daktör för forskningsantologin i betänkandet. Ett arbetsliv i förändring – 1950–2000 1990-talets ekonomiska utveckling och arbetsmarknaden 1990-talets tekniska och organisatoriska utveckling Arbete, anställningsformer och organisering: En kritisk granskning av relationen individ–organisation i det moderna arbetslivet Om ledarskap i näringslivet Förändrade idéer kring ledarskap och kvinnliga chefer Kunskapsutveckling med högskolans hjälp Ett framtida arbetsliv som främjar hälsa och utveckling Ett mänskligare arbetsliv – en förutsättning för utveckling och TCO Text; ............................................................. Flexibilitet för företag och medarbetare Revirbevakarnas sista strid! Fransk flexibilitet och kompetensutveckling ....................................... Flexibilitet, nya anställningsformer och stimulans i ................. Ledarskap, flexibilitet och kompetensutveckling i .............. Perspektiv på arbetslivsdebatten ........................................................ Mobbning och kränkande särbehandling ........................................... Arbetslivet i dagens är präglat av betydande förändringar. Nya villkor har uppstått genom skeenden såväl inom som utom landet. Tek- nikutveckling, arbetslöshet, nya former för arbetets organisering m.m. har medfört att gamla mönster på arbetsmarknaden stöps om och for- meras på nytt. I denna process ligger både möjligheter och problem. Arbetslivsdelegationen inrättades genom regeringsbeslut (Dir. 1998:62). Uppdraget bestod av fyra delar: att hämta in och sprida kunskap om arbetslivet i syfte att främja en positiv utveckling, att identifiera betydelsefulla utvecklingstendenser i arbetslivet och analysera särskilt angelägna problemområden samt vara ett forum för fors kare, arbetsmarknadens parter, myndighetsexperter och andra med kunskap och intresse på området. I direktiven tar man fasta på de stora förändringar som ägt rum i ar- betslivet . Förändringarna bidrar till ökad produktivitet och sysselsättning. Ny teknik har bidragit till en minskning av fysiskt belastande arbetsuppgifter och till att skapa en ny organisation av ar- betet, vilket i sin tur ger en högre grad av delaktighet och kompetensut- veckling för den anställde. framhålls även att nya problem uppkommer och en ökad utsatthet för individen kan skönjas. I direkti ven framhålls att förvän tningarna på individen har ökat och ökar avse ende yrkesmässig kompetens, ansvarstagande, mångkunnighet, flexibilitet, kreativitet och social kompetens. Resultatet av delegationens arbete redovisas i enlighet med direktiven som underlag för såväl opin i- onsbildning som praktiskt förändringsarbete. I sin konkretisering av uppdraget har delegationen framförallt tagit fasta på att peka ut betydelsefulla tendenser i dagens arbetsliv samt analysera särskilt angelägna frågor. I praktiken kan man inte längre tala om ett arbetsliv utan om flera, där villkoren för individen skiljer sig avsevärt åt. För att identifiera aktuella trender och tendenser har delegationen valt att arbeta enligt flera metoder. De s.k. vardagsstudierna eller arbetsplats- dokumentärerna har utgjort en del. Här skildras livet vid fyra arbetsplatser, en skola, ett , ett byggföretag och ett produktions- och serviceföretag, under . Vardagsstudierna har löpande redovisats på Arbetslivsdelegationens hemsida (WWW.Arbetslivsdelegationen.com), som också utgjort en viktig del av uppdraget – nämligen att vara ett forum för olika aktörer på arbets- livsområdet. En dialog med arbetslivet har förts genom ett diskussions- underlag som skickats ut till ett stort antal arbetsplatser som sedan kun- nat reagera antingen via Arbetslivsdelegationens insändartelefon eller via hemsidan. Vardagsstudierna och @dialogen med arbetslivet@ kommer att redovisas separat. Delegationen har även bedrivit seminarie- verksamhet för att skapa diskussion kring aktuella arbetslivsfrågor. Slutbetänkandet är gjort i form av en antologi under medverkan av bl.a. forskare inom arbetslivsområdet och representanter för arbets- marknadens parter. Härigenom ges perspektiv på och dokumenteras aktuella trender och tendenser i dagens arbetsliv. Den ledande fråge- ställningen för detta arbete har varit: Vilka av det postindustriella sam- hällets tendenser i arbetslivet har betydelse för individens situation? Det är mot bakgrund av denna frågeställning som delegationen valt att producera en antologi med fokus på fyra områden: flexibilitet, anställ- ningsformer, kompetens/anställbarhet samt ledningsstrategier. Dessa områden ramas in av en kontext innehållande den ekonomisk–historiska utvecklingen samt den tekniska och ekonomiska utvecklingen , vilket skall bidra till att öka för ståelsen av de nuvarande tendenserna. Betänkandet består av fyra delar: inledning, forskarbidrag kring ak- tuella trender och tendenser i dagens arbetsliv, bidrag om flexibiltet i arbetslivet från arbetsmarknadens parter m.fl. och en avslutning inne- fattande dagens arbetslivsdebatt samt förslag, idéer och uppslag, s.k. stafettpinnar – att ta upp och föra vidare. Som en introduktion till antologin tecknas – med breda penseldrag – i denna inledning en skiss över situationen i dagens arbetsliv. Där be- handlas kopplingen mellan arbetslivet och samhälle, grundläggande villkor i arbetslivet i form av arbetsmarknadens struktur och arbetsmil- jöfrågor samt individens förutsättningar i arbetslivet. talar mycket för att vi står inför ett trendbrott och att väsentligt förändrade samhällsmönster formeras. Produktionen och produktions- villkoren har såväl i historien som i samtiden orsakat förändringar av grundläggande samhälleliga förhållanden och starkt påverkat arbetsli vet. Ett antal för arbetslivets utveckling betydelsefulla faktorer som förän dras snabbt kan iakttas i omvärlden, se kolumn (a). Såväl sam- mantaget som var och en för sig leder dessa till förändrade förutsätt- ningar för företag, myndigheter och organisationer. För att kunna ut- vecklas och i många fall överleva väljer dessa i varierande grad nya strategier och metoder för att möta utvecklingen, se exempel i kolumn (b). Detta i sin tur kan medföra en rad varierande effekter för individer och grupper, se exempel i kolumn (c). Vissa av dessa effekter kan ha en positiv innebörd för den enskilde medan det för andra kan leda till betydande problem av olika slag. Förloppet kan uppfattas på i princip två skilda sätt. Antingen ses processen som deterministisk, vilket innebär att företag och organisa- tioner försöker parera utvecklingen (b) och att individer och grupper i arbetslivet påverkas ensidigt med en betydande utsatthet för många som en tydlig risk (c). Eller så väljer företag, myndigheter och organisationer ett aktivt och konstruktivt sätt att möta förändringarna i omvärlden, t.ex. genom o m- världsanalys, utveckling av produkter och arbetsmetoder samt satsningar på teknik, kompetensutveckling, arbetsmiljöer och arbetsvillkor. För individer och grupper innebär detta förhållningssätt att via infor mation, utbildning och annan kompetensutveckling aktivt och medvetet förbereda sig för, och välja, väg . nya strategier för ledning tryck (lägre tillväxt, ökat tryck på kompetens, omställning, anpassning, (elektronik, datorer, ny typ av arbetsmark- utsatthet för stora grup- per, utveckling för andra nya villkor för arbetstid, Arbetet utgör i många fall huvuddelen av en människas liv, och en stor del av livet tillbringas på arbetet, och den personliga identiteten är intimt förknippad med ett yrke eller rollen på arbetet. Framgång i livet är ofta också, liktydigt med framgång i arbetslivet, vilket kanske i högre grad kan anses giltigt för män än för kvinnor. För individerna är ar betslivet och dess villkor självklart en ständigt aktuell fråga. Förändringar i arbetets inriktning, i bred mening t.ex. övergången till industriell produktion från agrart baserad produktion, förde även med sig omfattande strukturella förändringar av samhället i sin helhet. Arbetsliv och arbetsmarknad bildar grund för ett flertal samhälleliga institutioner. Dagens samhälle kallas ofta för postindustriellt samhälle, tjänste- samhälle eller informationssamhälle på grundval av att allt färre männi- skor arbetar inom den industriella produktionen och att tjänstesektorn ökar och fö rväntas öka ytterligare i omfattning, vilket inte är liktydigt med att industriarbetet som sådant försvinner. Den enorma tekniska utveckling som ägt rum har även skapat helt nya möjligheter till kom- munikation och informationsinhämtning. Tillsammans med 1990-talets ekonomiska utveckling har detta inneburit en hög arbetslöshet . En utveckling som är långt ifrån ensamt om att vara föremål för. (1997, sson/1997, m.fl. 1998) Villkor i dagens arbetsliv Dagens arbetsliv präglas av såväl nationella som internationella fakto rer. Vi blir allt mer känsliga för och påverkade av händelser utanför vårt lands gränser. Inte minst EU-medlemskapet och utvecklingen inom EU länderna kommer med stor sannolikhet att ha stor betydelse för ut- vecklingen i det svenska arbetslivet. Även inom landet sker föränd ringar med betydelse för arbetslivet. Här kan man nämna politiska be slut, ständigt pågående pr oduktivitetsökningskrav, nya mönster i ar betslivet, arbetsmarknadens struktur, nya anställningsformer, demografiska aspekter, arbetslöshet, lönefrågor, anställningsvillkor, nya former för arbetets organisation, värdefö rskjutningar etc. Avgörande för den svenska arbetsmarknadens struktur är dess köns- segregering. Kvinnor finns i allmänhet på lägre nivåer i arbetsorganisa- tionerna och innehar mindre prestigefyllda arbetsuppgifter än män, kvin- nor tjänar i genomsnitt mindre än män. Dessa drag är ingalunda några nyheter utan uttryck för ständigt reproducerade strukturer i vårt sam- hälle. (SOU 1998:6) Det finns även ett antal andra faktorer som i hög grad påverkar ar- betslivet och arbetslivets villkor. Några av dessa måste framhållas som särskilt viktiga, nämligen den permanent tämligen höga arbetslösheten, strukturella förhållanden som försvårar för invandrare att få arbete och även befolkningsstrukturen, dvs. att allt färre skall försörja och sörja för allt fler, i klartext den låga fertiliteten och det ökande antalet äldre i befolkningen. Arbetslösheten har, i samspel med de ekonomiska villkoren, även bidragit till att luckra upp relationerna på arbetsmark- naden t.ex. beträffande anställningsformer och arbetsorganisation. Nya mönster på arbetsmarknaden En stark tendens på dagens arbetsmarknad är att @slimma@ produktio- nen eller verksamheten, inte bara i tider med ekonomiska problem utan mer generellt i syfte att höja vinsten/skapa billigare verksam- het/produktion kortsiktigt eller att långsiktigt förbättra lönsamheten. Allt färre stora och trygga arbetsgivare, såväl inom privat som offentlig sektor, står för arbet stillfällen och trenden tycks vara att vi går från få stora arbetsgivare till många små. De förändrade villkoren för offent liga företags verksamhet genom bl.a. genom konkurrensutsättning har också bidragit till en förän drad situation. Det framkommer i en undersökning gjord i samarbete mellan och . Inom många företag har detta inneburit nedskärningar av antalet tjänstemän på mellannivåer vilket medfört att antalet arbetsuppgifter för de kvarva- rande ökat: arbetsuppgifterna har breddats och ansvaret ökat. Den of- fentliga sektorn har genomfört kraftiga besparingar, fått högre krav på serviceinriktning, ett mer omfattande regelverk och ökade ambitioner samt påtagliga politiska signaler. Genom dessa yttre krav har man inom offentlig sektor haft färre handlingsalternativ för att lösa sina problem än inom privat sektor, vilket anses ha gjort det svårt att uppnå optimala resultat. (m.fl. 1998) I undersökning framhålls en tendens till makt- förskjutning till arbetsgivarnas fördel vilket i praktiken kan innebära ett ökat utnyttjande av tidsbegränsade anställningar, inhyrd personal och andra former av tillfälliga arrangemang för att tillgodose stundens be hov liksom inomorganisatoriska förändringar för att få större flexibili tet. Dessa företeelser ställer stora krav på kompetensutveckling men förändrar även förutsättningarna för densamma. Denna utveckling ska- par problem för anställda med begränsad utbildning. Denna utveckling har av historiker framställts snarare som en återgång till ett äldre möns- ter för arbetslivets organisering, än som en egentlig nyhet. Med ett sådant perspektiv skulle arbetslivets och välfärdens organisering kunna beskrivas som en parentes. (m.fl. 1998, 1998) Denna något dystra bild är emellertid inte entydig. Det finns också en annan sida där människor får mer krävande men mer intressant ar bete, över vilket de har mer inflytande. Rapporter om arbetsplatser där personalen i s.k. platta organisationer själva planerar arbetet, lägger scheman och fattar beslut blir vanligare. Exempel på detta har förts fram från såväl offentlig som privat sektor. En annan tydlig förändring som håller på att ske respektive kommer att ske på arbetsmarknaden är att antalet äldre ökar kraftigt – t.o.m. ökar gruppen 55–64-åringar med drygt 90 000 personer. Många av dem som är födda kommer att pensioneras under det första decenniet som allt färre ungdomar i åldern 20–träder in på arbetsmarknaden. Pensionsavgångarna kommer att ha särskilt stor betydelse för vissa yrkesgrupper. Detta gäl ler särskilt gymnasielärare av vilka drygt hälften kommer att pensioneras, men även inom byggbranschen, industrin och hälso- och sjukvårdssektorn kommer effekterna att vara märkbara. (/Kilbom 1996, Arbetslivsfakta 1/99). En viktig komponent i gestaltningen av framtidens arbetsliv är unga människors inställning till arbetet och dess villkor. Ungdomar sätter stort värde på möjligheten att förena familjeliv och arbete, liksom soci ala relationer, vilket vid sidan av lön och intressanta arbetsuppgifter värderas som det viktigaste. Många unga är inriktade på ett rörligt ar- betsliv och ogillar hierarkiska system och vill inte hamna i @en lång korridor med en massa stängda dörrar @. (Puranen 1998, / Fürth/1997) I samband med den ekonomiska krisen ägde en snabb ökning av arbetslösheten rum. gick arbets- lösheten upp till . Trots att konjunkturläget för- bättrades efter 1993 fortsatte arbetslösheten att ligga på en hög nivå och låg arbetslöshetstalen på 6–. Den höga arbetslösheten är ett problem inom hela EU där arbetslösheten i genomsnitt uppgår till (feb -99) och vissa länder uppgår den till . Lång- tidsarbetslösheten har fått fotfäste och permanentats . Stora grupper av människor mönstrades ut ur arbetskraften och andra tilläts aldrig att komma in. Enligt m.fl. kom den kvarvarande arbetskraften i stället att arbeta mer. (m.fl. 1998, AMS statistiktjänst, Arbetsmarknadspolitik i förändring 1998, /1998) De unga har drabbats särskilt hårt av arbetslösheten och har stått för en stor del av nedgången av den totala sysselsättningen. Ungefär hälf ten av de arbetslösa ungdomarna –97 valde att studera men sammanlagt ökade ändå antalet arbetslösa och ej studerande som befann sig utanför arbetskraften med över en kvarts miljon. Ung domar har en särställning på arbetsmarknaden och mycket pekar på att man som ung relativt tidigt måste få in en fot på arbetsmarknaden, an nars blir utsikterna mörka. (m.fl. 1998, Ura 1998:3, 1991) Även invandrarna har en bekymmersam situation på arbetsmarkna- den, men förvärvsintensiteten varierar emellertid kraftigt mellan olika befolkningsgrupper. Bland nordeuropeiska invandrare är förvärvsinten- siteten relativt hög – , medan den bland personer från länder med stor flyktingutvandring är betydligt lägre. Totalt sett utgör invandrarna en stor andel av de arbetslösa – . Till detta kommer att många invandrare aldrig kommit in på arbetsmarknaden och heller inte registrerats som arbetslösa. (m.fl.1998, Ura 1998:1) Den invandrarpolitiska kommittén framhåller i sitt slutbetän- kande att det finns tre grundläggande ansatser till förklaring av den invandrade befolkningens situation på arbetsmarknaden: en kul- turell förklaring, en strukturell eller en kombination av de båda. I den kulturella förklaringen betonas etnicitet, skillnader i levnadssätt, värde- ringar och attityder. Denna förklaringstyp har fått kritik för att lägga skulden på individen och bortse från förhålla nden i mottagarlandet. Den strukturella förklaringen betonar arbetsmarknadens funktionssätt och efterfrågan på arbetskraft, medan kombinationsansatser fokuserar på språket och någon av de ovan angivna förklaringst yperna med den andra som kompletterande förklaring. (SOU 1996:55) Vissa mekanismer anses vara särskilt betydelsefulla för den etniska arbetsdelningen. De mer moderna grupporienterade arbetsmiljöerna kan vara en faktor som bidrar till att marginalisera invandrare. Decent- raliserade enheters konkurrens tycks likaså påverka relationen mellan invandrare och svenskar. är det av vikt att observera att det finns en stor andel högutbildade invandrare som etablerat sig i kvalifi- cerade arbetsuppgifter. Det finns också en stor andel invandrare som är småföretagare med resturanger och butiker där andra invandrare an- ställs. (/1994) Den svenska arbetsmarknaden är könssegregerad. @Segregeringen är såväl horisontell, dvs. mellan olika yrken, som vertikal dvs. mellan olika beslutsnivåer i företag och förvaltningar. Analyser av den vertikala segregeringen kan motiveras av åtminstone två skäl. För det första ur ett jämställdhe tsperspektiv. Om det föreligger hinder av diskriminerings- eller andra strukturella skäl för kvinnor att nå chefsposter och andra ledande positioner bör detta klarläggas. För det andra av tillväxtskäl. För att öka den svenska ekonomins tillväxt, och därmed välstånd och sysselsättning, måste alla tillgängliga resurser utnyttjas på effektivast möjliga sätt. I detta sammanhang är rätt personer på lednings- och speci alistfunktioner i såväl den privata som den offentliga sektorn av vital betydelse. Dä r- för är det viktigt att de mest lämpade kvinnorna och männen besät ter dessa poster. Föreligger hinder för kvinnorna, kommer detta att medföra ett ineffektivt resursutnyttjande med åtföljande negativa ef- fekter på den ekonomiska tillväxten. Den relativt höga förvärvsfrekvensen bland kvinnor i är åt- minstone delvis ett resultat av att reproduktivt arbete i stor utsträckning utförs inom ramen för offentlig sektor i form av betalt arbete. 1997 fanns av alla kvinnor i arbetskraften, motsvarande siffra för män är . Nästan en tredjedel av de förvärvsarbetande kvinnorna arbetar inom hälso- och sjukvården och med socialt arbete, för männen är mot- svarande yrkesområde tillverkningsarbete. Arbetsmarknaden är indelad i s.k. @kvinnliga@ respektive @manliga@ yrken med en stark överre- presentation av respektive kön. Många av de typiska @kvinnoyrkena@ knyter an till uppgifter som kvinnor ofta har och har haft i hemmen, dvs. vård av barn och sjuka, uppfostran, undervisning, städning och matlag- ning. (1997, Kvinnor och män på arbetsmar knaden) Kvinnor är kraftigt underrepresenterade på de högsta befattningsni- våerna såväl i offentlig som privat sektor. Det finns ett glastak för kvinnor, vilket bl.a. anses bero på att kvinnor väljer andra utbildningar än män och att chefsbefattningar i allmänhet tillsätts med personer med teknisk eller ekonomisk utbildning. Kvinnor arbetar dessutom oftare deltid än män och kan därmed inte konkurrera på samma villkor om tjänsterna. (/1997, m.fl. 1998) Kvinnor har i genomsnitt lägre löner än män, långsiktigt har löne- skillnaderna minskat men har skillnaderna varit i det 1 , J./ , J. (1997) s.136. Kvinnor och män med samma befattning och ar- betsplats har ofta ungefär lika mycket i lön. Men eftersom arbetsmark- naden är starkt könssegregerad och kvinnor och män i stor utsträckning arbetar i olika sektorer, befattningar och yrken tjänar kvinnor generellt mindre, då lönerna är lägre i typiska kvinnoyrken än i typiska mans- yrken. hävdar bl.a. att kvinnor även får sämre lön om cheferna är män än om de är kvinnor. Kvinnor får färre sido- förmåner än män och sidoförmåner av lägre värde – vilket i praktiken innebär att statistiken underskattar löneskillnader mellan kvinnor och män. Män förlorar å andra sidan mer på förvärvsavbrott – föräldrale- dighet, än kvinnor. Kvinnor genomgår oftare än män högre utbildning som leder till relativt lågavlön ade yrken, och kvinnor är också oftare lågavlönade än män. (SOU 1997:136, Kvinnors och mäns löner 1997, På tal om kvinnor och män 1998) Kvinnornas lön i procent av männens 1973–1996 Källa: På tal om kvinnor och män, lathund om jämställdhet 1998, SCB s. 64 När det gäller arbetsuppgifter och dessas karaktär uppger kvinnor i högre utsträckning än män att de har litet inflytande över sin arbetssi- tuation och sina uppgifter samt att arbetet är ensidigt och monotont. Kvinnor har även i mindre utsträckning än män möjlighet att lära sig något nytt och utvecklas i yrket. (Kvinnor och män på arbetsmarkna- den) Arbetstiden skiljer sig också påtagligt mellan kvinnor och män. Män yrkesarbetar totalt fler timmar än kvinnor. Den faktiska kortare vecko- arbetstiden för kvinnor beror till stor del på att kvinnor i större ut- sträckning än män arbetar deltid och oftare är hemma och sköter om familj, barn och hem än män. Dessutom är det vanligare bland kvinnor än bland män att studera jämsides med arbetet. Veckoarbetstiden skiljer sig inte bara åt mellan kvinnor och män utan även mellan olika yrkes- grupper. Administrativt/kameralt arbete samt kommersiellt arbete har de längsta arbetstiderna medan servicearbete har de kortaste. (Kvinnor och män på arbetsmar knaden) För att få en bra arbetsmiljö krävs att arbetsmiljöarbetet, precis som arbetsmiljölagen poängterar, sker utifrån en helhetssyn. Det är viktigt att arbetsmiljön och arbetssituationen bedöms och förbättringar görs utifrån såväl fysikaliska som psykosociala faktorer. har kunskaperna ökat om hur psykosocialt dåliga arbetsmiljöer kan leda till fysiska skador hos individen. Det gäller till exempel sambanden mellan en psykosocialt pressad arbetsmiljö och belastningsskador, vilket un- derstryker behovet av att se arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv. Antalet dödade i arbetslivet har minskat under en följd av år. 1998 avled 68 personer i arbetet enligt Arbetarskyddsstyrelsens preliminära statistik.