sou · GNB395 · 2000-01-01 00:00:00 — Utredaren skall i detta sammanhang analysera effekterna för el- marknadens funktionssätt, bl.a. när det gäller balansansvaret och de ekonomiska konsekvenserna för de leverantörer som har leveranskon- cession. Som beskrivits ovan har regeln om ett takpris på mätutrustning på- tagligt förändrat förutsättningarna för leverantörsbyten. Inlåsningen av elkunderna är inte längre ett lika starkt motiv för att ta bort kravet på timvis mätning och införa ett system med schablonmätning. Det kan dock av rättviseskäl, konkurrensskäl eller kostnadsskäl finnas anledning att frångå kravet på timvis mätning för kunder med låg elanvändning, dvs. lägenhetskunder och liknande. En viktig del i utredarens utvärdering är att analysera behovet och konsekvenserna av att undanta kunder med låg elanvändning från grundprincipen om timvis mätning. Utredaren skall granska ytterligare ett antal frågor i samband med ut- formningen av ett system för skydd för mindre elförbrukare och små elproducenter. I proposition 1993/94:162 Handel med el i konkurrens framförde regeringen följande i samband med förslaget om att inrätta ett system med leveranskoncession. Det finns inte anledning att befara att det inte skulle finnas tillräckligt många elleverantörer som är intresserade av att få leveranskoncession. Eftersom det inom varje leveransområde bedöms komma att finnas ett stort antal kunder som inte önskar byta leverantör är det troligt att det kommer att finnas ett ekonomiskt värde i att ha den ensamrätt till leverans till dessa kunder som leveranskoncessionen medför. En fortsatt utveckling med sjunkande mätkostnader och allt fler el- kunder som väljer att lämna leveranskoncessionären kan ändra de eko- nomiska förutsättningarna för leveranskoncessionssystemet. På samma sätt kan en växande småskalig elproduktion inom vissa områden öka leveranskoncessionärernas kostnader. I utredarens utvärdering skall det därför också ingå att analysera om leveranskoncessionssystemet, eller det nya system som eventuellt föreslås i stället, kan beräknas att även ha en så god ekonomisk bas att det kan vara en kommersiellt intressant uppgift att handha det. Om utredaren lämnar förslag om kon- sumentskydd respektive stöd till småskalig elproduktion, som inte inne- fattas i en reglering av kommersiella verksamheter, skall även det framtida finansieringsbehovet belysas, och förslag lämnas om hur fi- nansieringen skall utformas. Frågan om ett fortsatt system med leveranskoncession eller något skyddssystem som ersätter detta hänger vidare samman med den nation- ella balansavräkningen för elleveranser. I det nuvarande systemet är leveranskoncessionären balansansvarig för sina elkunder gentemot , och de kunder som önskar lämna koncessionären måste teckna kontrakt med ett annat balansansvarigt företag. Skulle leveranskoncessionssystemet föreslås att upphöra, eller ersättas med något annat system för konsumentskydd, skall utredaren i sitt förslag också redovisa hur balansansvaret för de nuvarande kunderna hos leve- ranskoncessionärerna skall organiseras. I samband med dessa frågor som rör balansansvaret skall utredaren behandla ytterligare några frågor och lämna förslag till reglering. har i en skrivelse till Närings- och handelsdepartmentet pekat på bl.a. att en elkonsument som köper sin el från en annan än en leveranskoncessionär är skyldig att se till att det finns någon som är balansansvarig i hans uttagspunkt. Vad som gäller om konsumenten inte uppfyller denna skyldighet är dock inte reglerat. Konsumenten kan med nuvarande regler utan att ha gjort något fel bli utan balansansvarig. Då uppstår frågan om vem som bär det ekonomiska ansvaret för den el som tas ut av konsumenten, och även frågan om konsumenten skall kunna kopplas bort från nätet på grund av att ingen har balansansvaret. har lämnat förslag till lösningar som bör övervägas. Utredaren skall vidare behandla de frågor med anknytning till leve- ranskoncessionssystemet och behovet av skydd för elkunder och små elproducenter som i övrigt kan komma att aktualiseras i utrednings- arbetet. I utredningsarbetet skall utredaren följa utvecklingen i och inom EU och beakta utvecklingen av EG-reglerna på elområdet samt hur motsvarande lagstiftning utformas i andra länder, särskilt inom när- området. Utredaren skall redovisa sitt arbete och lämna förslag till ny lagstiftning. Utredaren skall beakta vad som sägs i direktiv till kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50) samt i direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), redovisa jämställdhets- politiska konsekvenser (dir. 1994:124) och redovisa effekter för brotts- ligheten och för det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Tilläggsdirektiv till utredningen (N 1998:03) för översyn av leveranskoncessionssystemet, m.m. Beslut vid regeringssammanträde . Utredningen (N 1998:03) för översyn av systemet med leveranskonces- sioner, m.m., ges genom tilläggsdirektiv uppdrag att med förtur analys- era behovet och konsekvenserna av att undanta kunder med låg elför- brukning från grundprincipen om timvis mätning av elanvändningen. Regeringen bemyndigade (dir. 1998:37) chefen för och att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över det gällande systemet med leveranskoncessioner för försäljning av el. Utredaren skall redovisa sitt arbete senast den 1 nov- ember 1999. Enligt utredningens direktiv är en viktig del av utredarens utvärdering att analysera behovet och konsekvenserna av att undanta kunder med låg elanvändning från grundprincipen om timvis mätning. Kravet på timvis mätning har setts som ett hinder för kunder med låg förbrukning att utnyttja de möjligheter en öppen elhandel innebär. Av rättviseskäl, konkurrensskäl och kostnadsskäl kan det finnas anledning att frångå kravet på timvis mätning för kunder med låg elanvändning, dvs. lägenhetskunder och liknande. Inom elbranschen pågår genom och Elleverantörer en utredning av hur ett system med schablonavräkning kan införas. Enligt vad regeringen har erfarit kommer denna utredning att bli färdig . I samband med kritiken avseende kravet på timvis mätning har framförts att det nuvarande regelverket inte främjar en kostnadseffektiv och snabb installation av mätare för timvis mätning. Det är angeläget att göra det lättare för kunder med låg elförbrukning att utnyttja de möjligheter en öppen elhandel kan innebära. Utredaren skall med förtur behandla frågan om ett undantag från grundprincipen om timvis mätning för kunder med låg elförbrukning. Utredaren skall överväga om det är möjligt att lämna ett förslag om ett sådant undantag innan uppdraget i övrigt har slutförts. Ett sådant förslag om undantag skall innehålla en lämplig avgräns- ning av de elkunder som omfattas av undantaget. En utgångspunkt för utredaren skall vara att undantaget skall gälla hushåll vars elförbrukning enbart utgörs av s.k. hushållsel samt andra kundkategorier med elförbrukning på motsvarande nivå. Utredaren skall även undersöka behovet av andra avgränsningar. Utredaren skall vidare föreslå en tidpunkt för ett ikraftträdande av eventuella regeländringar på området. I detta sammanhang skall utred- aren beakta eventuella behov av teknisk och administrativ anpassning hos bl.a. elföretag, nätföretag och till ett system som undantar de föreslagna kundkategorierna från grundprin- cipen om timvis mätning. Utredaren skall vidare analysera om det finns skäl att vidta åtgärder för att snabbt åstadkomma en allmän och kostnadseffektiv installation av timmätare och föreslå eventuella kompletterande regler som kan behövas för detta. Utredaren skall informera sig om det arbete som genomförs inom elbranschen i frågan. Tidsplan, arbetsformer m.m. Utredaren skall till regeringen redovisa sina resultat i fråga om undantag från grundprincipen om timvis mätning för kunder med låg elförbrukning samt eventuella förslag till åtgärder för en snabbare och mer kostnadseffektiv installation av mätare för timvis mätning. Tilläggsdirektiv till utredningen (N 1998:03) för översyn av leveranskoncessionssystemet, m.m. Beslut vid regeringssammanträde . Utredningen (N1998:03) för översyn av leveranskoncessionssystemet, m.m. (leveranskoncessionsutredningen) ges genom tilläggsdirektiv i uppdrag att med förtur behandla vissa frågor som sammanhänger med införandet av ett system för schablonavräkning av elleveranser. Genom detta tilläggsdirektiv ändras också tidpunkten för utredarens slutliga redovisning till regeringen till . Regeringen har beslutat om direktiv för utvärdering av systemet med leveranskoncessioner och bemyndigat näringsministern att tillkalla en särskild utredare (dir. 1998:37). Utredaren skall redovisa sitt arbete . Regeringen har genom tilläggsdirektiv (dir. 1998:82) uppdragit åt utredaren att med förtur analysera behovet och konsekvenserna av att undanta kunder med låg elförbrukning från grundprincipen om timvis mätning av elanvändningen. Enligt dessa direktiv skall utredaren överväga om det är möjligt att lämna ett förslag om ett sådant undantag innan uppdraget i övrigt har slutförts. Resultatet i denna fråga skall redovisas till regeringen . I samband med beredning av prop. 1997/98:159 Genomförandet av och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el, m.m., redovisade i betänkandet 1998/99:NU4 Vissa elmarknadsfrågor följande ställningstagande be- träffande frågan om timvis mätning. ges i uppdrag att lägga fram förslag om att undantag från grundprinci- pen om timvis mätning skall göras för kunder med ett säkringsabonne- mang om högst 25 A. bör timmätarkravet kunna slopas även för övriga mindre förbrukare med ett säkringsabonnemang om högst 63 A. Uppsägningstiden bör inte överstiga en månad. Vid byte av elleverantör bör inte någon administrationsavgift eller liknande tas ut av konsu- menten. De nya bestämmelserna bör träda i kraft och . Regeringen bör återkomma till riks- dagen med ett förslag i frågan. Arbetet med de cent- rala frågeställningar gällande bl.a. effekterna på leveranskoncessions- systemet, balansansvaret och utformningen av schablonkurvor bör med hänsyn till tidplanen bedrivas parallellt med att utredningen slutför sitt arbete och regeringen lägger fram en proposition. beslutade i enlighet med Närings- utskottets förslag (rskr. 1998/99:53). Med anledning av ställningstagande har leveranskonces- sionsutredningen i skrivelse framfört sin syn på arbetsläget och hur det fortsatta utredningsarbetet bör bedrivas. Utred- ningens bedömning är att flera av de frågor som den har i uppdrag att besvara till är avgjorda genom ställ- ningstagande och att leveranskoncessionssystemet i sin nuvarande form inte kan bestå efter . Utredningen anför också att det inte är meningsfullt att utredningen avlämnar ett delbetänkande . Den tidplan för införande av ett system för schablonavräkning som beslutat om kräver att det praktiska förberedelsearbetet inleds . Regeringen har därför på förslag av leveranskoncessions-ut- redningen uppdragit åt () att i samråd med föreslå och utforma ett system för schablonavräkning av elleveranser som skall träda i kraft . De delar av uppdraget som avser krav på ändrad lagstiftning eller i övrigt kräver ställningsta- gande skall redovisas . Arbetet skall bedrivas i nära samarbete med företrädare för företagen inom elförsörjningen och leveranskoncessionsutredningen. Uppdraget har dock så långt det är möjligt gjorts oberoende av utredningens återstående arbetsuppgifter. Det nya regelverket på elmarknaden har inneburit konkurrens i handeln med el, vilket skapar förutsättningar för en ökad pris- och kostnads- press i elförsörjningen och en ökad valfrihet för elkunderna. Det är an- geläget att samtliga kunder ges möjlighet att utnyttja de fördelar som en öppen elhandel kan innebära. Samtliga beviljade leveranskoncessioner gäller t.o.m. . Regeringen delar leveranskoncessionsutredningens bedömning att leve- ranskoncessionssystemet i dess nuvarande form inte kan behållas då schablonavräkning införs. Utredningens ursprungliga direktiv vad avser utvärdering av leveranskoncessionssystemet är därmed inte längre ak- tuellt. I uppdraget till ingår att ta fram förslag till hur övergången till ett nytt regelverk bör genomföras, i huvudsak vad gäller rapportering av schablonvärden, balansansvar och balansavräkning. skall också identifiera behovet av eventuella över- gångsbestämmelser i detta sammanhang. De författningsändringar som behövs, och som har att föreslå, kan innebära väsent- liga förändringar för leveranskoncessionärerna före koncessionstidens utgång. bör analysera de praktiska och juridiska konsekvenserna av detta. Inom nuvarande system med timvis mätning har nätföretagen en nyckelroll. Införandet av schablonavräkning för vissa kunder torde in- nebära ökat ansvar, vidgade arbetsuppgifter och i viss mån även ökade kostnader för nätföretagen. I uppdraget till ingår att föreslå de kompletteringar av författningar som behövs för att precisera den lokala nätägarens vidgade ansvar vid schablonavräkning. Vidare ingår att överväga behovet av förändringar av vissa nu gällande be- stämmelser i syfte att tydliggöra och anpassa nätägarens roll i det nya systemet. Nätföretagen kan förväntas få vissa administrativa kostnader i sam- band med leverantörsbyten. Utredningen bör överväga hur dessa kost- nader skall hanteras och om förslaget påverkar gällande regelverk för nätföretagen. Vidare bör utredningen överväga om mätperiodens längd bör regleras och om elräkningen bör baseras på faktisk förbrukning samt lämna förslag på de författningar som kan behövas i ett sådant sammanhang. Härvid skall det arbete som bedriver utgöra ett underlag för leveranskoncessionsutredningens ställningsta- gande. Genom de nuvarande kravet på timvis mätning har ett antal elför- brukare erlagt avgift till nätföretaget för kostnader för utrustning för timvis mätning. Utredaren bör överväga om ägande till sådan utrustning bör hanteras på särskilt sätt och om dessa kunder skall ges rätt till ekonomisk kompensation i någon form. En viktig del av utredningens fortsatta arbete är att analysera behovet av skydd för små elproducenter då leveranskoncessionssystemet i dess nuvarande form upphör. Vad som därvid bör behandlas framgår närmare av utredningens ursprungliga direktiv (dir. 1998:37). Vid behov skall utredningen också lämna förslag till övergångsbestämmelser i samband med att det nuvarande regelverket ändras, för att tillförsäkra små elproducenter det skydd som bedöms nödvändigt. När det gäller småskalig kraftproduktion finns i ellagen (1997:857) särskilda regler för anslutning till elnäten och överföring av el. Bl.a. har innehavare av den nätkoncession för område inom vilket kraftverket ligger vissa förpliktelser gentemot kraftproducenten. Dessa regler har skapats i syfte att bl.a. främja utvecklingen av kraftproduktion från för- nybara energikällor. Reglerna berörs inte direkt av de förändringar i leveranskoncessionssystemet som kan förutses. Det har dock upp- märksammats att nätkoncessioner för område, liksom område för leve- ranskoncessioner, vanligen inte sträcker sig längre än till strandlinjen. Det kan således ifrågasättas om exempelvis havsbaserad vindkraft om- fattas av dessa gynnsamma regler. Vid utredningens överväganden om behovet av skydd till små elproducenter bör dessa förhållanden beaktas. När leveranskoncessionssystemet i dess nuvarande form upphör kan det finnas en risk att vissa kunder kan komma att sakna avtal med en elleverantör. Utredningen skall överväga behovet av skydd för dessa kunder. De synpunkter som framförts av i dess sär- skilda yttrande till leveranskoncessionsutredningen bör övervägas i detta sammanhang. Också vad avser övriga nu gällande bestämmelser inom leverans- koncessionssystemet bör utredningen analysera konsekvenserna av det förändrade regelverket och vid behov föreslå åtgärder. En utgångs-punkt bör vara att den i ellagen föreskrivna åtskillnaden mellan produktion och handel med el och överföring av el skall kvarstå. Tidplan, arbetsformer m.m. Utredningen skall redovisa sina överväganden rörande de frågor som har en direkt koppling till införandet av scha- blonavräkning, inbegripet eventuella förslag till reglering. skall utredningen också redovisa en samlad bedömning av vägval och konsekvenser av utredningens och myndigheternas förslag be- träffande utformning av system för schablonavräkning. Vad gäller återstående frågor, dvs. i huvudsak skyddet för mindre elproducenter samt övriga konsekvenser som sammanhänger med att leveranskoncessionssystemet i dess nuvarande form upphör, skall ut- redningen redovisa sina överväganden och vid behov lämna förslag till kompletterande regler.