sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta innebär även en rätt att behandlas indi- viduellt, efter individuella förutsättningar, och inte efter antaganden, mer eller mindre förutfattade meningar eller rentav fördomar om vad som kännetecknar den etniska grupp en individ tillhör eller förmodas tillhöra. Diskriminering är ofta inbyggd, strukturell, eftersom den uppstår ur rutiner som i sig framstår som fullt normala och genomtänkta. Denna form av diskriminering kommer blivande och redan etablerade företagare med utländsk bakgrund i kontakt med i en betydande omfattning. En sådan definition av begreppet diskriminering kan även uttryckas som att personer eller grupper på olika sätt befinner sig i ett sämre läge än majoritetsbefolkningen. Det är också den vanligaste formen av svårigheter som företagaren med utländsk bakgrund kommer i kontakt med och som utredningen i huvudsak inriktat sig på. Det är enligt utredningen således systemfel och inte främst direkt diskriminering som förekommer och som måste upphöra innan invandrare har samma möjligheter som övriga delar av befolkningen att starta och driva företag. En stor del av landets befolkning har invandrarbakgrund. Detta har medfört förändringar i affärslivet för att inlemma dessa kundgrupper i sin affärsstrategi. Förändringarna medför såväl ökade intäkter som ökade kostnader. På vissa områden är den förändrade inriktningen - och en annorlunda inställning till kontakter med nya kundgrupper - av en särskild betydelse. Det är också särskilt betydelsefullt att offentliga organ och företag på marknader med storföretagsdominans anpassar sitt arbetssätt så att landets skilda befolkningsgrupper får en lika behandling. Att nå harmoni mellan personer med utländsk bakgrund och majo- ritetsbefolkningen bör vara en ständigt pågående process. Statens olika åtgärder utgör en viktig del i denna process. Utredningen anser att dessa frågor är så centrala att de alltid skall beaktas vid statliga organs agerande. Enligt utredningen är det angeläget att samhället, i ett långsiktigt förändringsarbete, uppmärksammas på vilka effekter olika åtgärder får för jämlikheten mellan personer av olika etnisk tillhörighet. Utredningen föreslår att det i verksförordningen och i kommittédirektiv skrivs in att myndigheter i sin löpande verksamhet respektive kommittéerna i sitt arbete alltid skall uppmärksamma detta. För att undanröja oklarhet om straffbestämmelsen i 16 kap. 9 § om olaga diskriminering även innefattar diskriminering som riktas mot en juridisk person och kan hänföras till etnisk tillhörighet, föreslår utredningen en översyn av bestämmelsen. Utredningen stöder förslaget som lämnats i betänkandet Översyn av lagen mot etnisk diskriminering (SOU 1997:174) om att bl.a. statliga myndigheter åläggs att i största möjliga utsträckning ta in s.k. anti- diskrimineringsklausuler i avtal med leverantörer. Vidare föreslås att den utredning som ser över verksamheten i handling får som särskild uppgift att observera invandrarföretagandets beroende av upphandlingsförfarandet. Den som förvärvar en affärsrörelse som drivs från en hyreslokal kan inte vända sig till om förvärvaren vägras att få hyresrätt till lokalen. Denna rätt har endast innehavaren av hyres- rätten. Utredningen föreslår att även förvärvaren av affärsrörelsen skall kunna vända sig till få frågan om överlåtelse av hyresrätten prövad. Utredningen anser att det behövs ett bättre statistiskt underlag för beslut om åtgärder för invandrares företagande samt ökad forskning i dessa frågor. Utredningen föreslår att avsätts för främst forskning och utredningsverksamhet. Tillväxt i stället för socialpolitik I kapitel 6 lägger utredningen fram förslag som syftar till att stimulera nyanlända flyktingar till eget företagande tidigt under introduktions- perioden. Många av dagens flyktingar kommer från länder där eget företagande utgör en del av en kulturtradition. Utredningen anser därför att kommunerna bör ta vara på denna försörjningsform när de tidigt arbetar med introduktionsprogram för att underlätta en snabb förankring i arbetslivet. Detta kan dock inte åstadkommas utan grundläggande förändringar i dagens mottagningssystem, vilket fortfarande till alltför stor del kän- netecknas av socialt omhändertagande. Utredningen anser därför att arbetet med regionala tillväxtavtal och integrationspolitiken för nyan- lända bör samordnas så att kollisioner mellan olika regelverk och myndigheter kan undvikas och nyanländas roll som resurs tydligt syn- liggörs på lokal och regional nivå. Mot bakgrund av detta föreslår utredningen att ersättningssystemet för flyktingmottagande ses över så att kommunernas arbete med intro- duktion av nyanlända tidigt knyts till de regionala tillväxtavtalen inom ramen för varje regions egna förutsättningar för tillväxt. I konsekvens med detta föreslår utredningen att det administrativa ansvaret för ersättningarna till kommunerna (anslaget B4 som motsvarar 2,2 miljar- der kronor enligt budgetpropositionen 1998/99) förs över från Integra- tionsverket till länsstyrelserna så att medlen strategiskt kan fördelas till kommunernas introduktionsprogram för nyanlända inom ramen för samordning av de regionala tillväxtavtalen. För att kommunernas arbete med att stimulera nyanlända till egen- försörjning och eget företagande skall anpassas till de skilda förutsätt- ningar för näringsliv, tillväxt och arbetsmarknad som finns i varje län föreslår utredningen bl.a. att länsstyrelserna ges ett samordnings- och tillsynsansvar för integrationsarbetet på regional nivå. Vidare föreslår utredningen att DO får en regional plattform för arbete mot etnisk diskriminering, så att främjandet av mångfalden i arbetslivet integreras i de regionala strategierna på samma sätt som jämställdhetsarbetet. Svårigheter för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag I kapitel 7 behandlas invandrares svårigheter att starta och driva före- tag. Frågor om finansiering och andra finansiella tjänster behandlas i kapitel 8. Personer med utländsk bakgrund har i ett flertal hänseenden ett sämre utgångsläge än majoritetsbefolkningen när de skall starta och driva företag. De bör genom utbildningsinsatser få möjligheter att ta sig upp ur detta kunskapsmässiga underläge. När företaget sedan är startat skall företag som drivs av personer med utländsk bakgrund ha samma rättigheter och skyldigheter som övriga företag. Utredningen föreslår utbildning, bl.a. i form av rådgivning om hur kontakter med olika myndigheter skall skötas och vilka lagar det är viktigt att känna till samt hjälp med bankkontakter. En viktig del av utbildningen och rådgivningen är också kännedom om osynliga regel- verk och sociala koder. Enligt utredningen bör intresset att starta företag hos dem som har goda förutsättningar för detta tas till vara så snart uppehållstillstånd beviljats. Saknas underlag för utbildning m.m. av tillräckligt stora eller homogena grupper i en kommun, kan flera kommuner samarbeta. Utredningen föreslår också att företagaren efter företagets bildande, skall kunna utnyttja konsulthjälp med till en kostnad av hälften av det normala konsultarvodet. Om antalet personer som erhåller starta-eget bidrag uppgår till uppskattningsvis 25 000 och hälften av dessa utnyttjar det subventionerade konsultstödet, blir statens kostnad för detta ca . Genom att en invandrare som startar ett företag ofta inte haft möj- lighet att bli medlem i A-kassan, får denne ofta den lägsta ersättningen av starta-eget bidrag, per dag. Det lägsta bidraget uppgick till per dag och till per dag. Utredningen föreslår att det lägsta starta-eget bidraget ånyo höjs till per dag. Enligt beräkningar ökar statens kostnader med 115- för en sådan åtgärd. Det förhöjda starta-eget bidraget föreslås, liksom förslaget om sub- ventionerad konsulthjälp, omfatta samtliga som erhållit starta-eget bi- drag. Som utredningen redan i kapitel 6 ger uttryck för, är en regionali- serad behandling av tillväxtfrågor och därvid även frågan om att under- rätta kapitalanskaffning för invandrarföretagare av en stor betydelse. Organisationer som i (IFS) har här visat på intressanta utvecklingsmöjligheter. Utredningen föreslår att länsstyrelserna får ett övergripande ansvar för att tillvarata det intresse att starta och driva företag som finns hos personer med utändsk bakgrund. Utredningen föreslår att sammanlagt ställs till länsstyrelsernas disposition för att fördelas mellan nya eller redan existerande organisationer. Finansiering och andra finansiella frågor För företagaren är frågorna om verksamhetens finansiering och till- gången till finansiella tjänster av en central betydelse. Utredningen noterar med tillfredsställelse att bankerna redan genomfört vissa åtgärder för förbättrade kontakter med personer med utländsk bakgrund. Utredningen anser dock att bankerna kan förändra sitt arbetssätt ytterligare för att möta behoven från den stora målgrupp som personer med utländsk bakgrund utgör. Förändringar är enligt utredningen både möjliga och önskvärda och att de i flera fall kommer att ske av rent kommersiella skäl. I några fall bör dock åtgärder över- vägas. Det finns uppgifter om att bankerna är återhållsamma med att lämna mindre krediter till företag. Små lån till nystartade företag uppges inte vara särskilt lönsamma. har föreslagit att tillstånd inte längre skall krävas av kreditmarknadsföretag som bedriver verk- samhet i liten skala. Detta ökar enligt utredningen möjligheterna till att nya kreditgivare kommer in på marknaden för lån till småföretag. SOU 1999:49 Sammanfattning 21 Utredningen tillstyrker förslag. För att inte brist på krediter till goda affärsidéer för verksamhet i liten skala skall saknas, föreslår utredningen att - i avvaktan på att utbudet av mindre krediter till företag ökar - ALMI:s utlåningskapacitet vid behov utökas. Någon legal skyldighet för bankerna att utföra betaltjänster eller stå till tjänst med transaktionstillbehör till inlåningskonton föreligger inte. Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att undersöka hur bankernas praxis är för att öppna konton och därtill hörande tjänster för att utföra betalningar. Om behov föreligger bör In- spektionen föreslå ändrad lagstiftning. Några banker planerar att i sin internutbildning särskilt uppmärk- samma frågor om kreditgivning till invandrare. Detta borde enligt utredningens uppfattning gälla alla banker. Även de bankanställdas största fackliga organisation, , har gjort ett uttalande om värdet av en ökad utbildning. Krediter kan beredas med hjälp av s.k. credit scoring, en på statis- tiska analyser byggd metod för kreditprövning, Tekniken är relativt vanligt förekommande vid bedömning av konsumentkrediter. I vilken utsträckning tekniken används vid kreditbedömning av företag är inte känt för utredningen. Med tanke på att scoringtekniken innebär poten- tiella risker för diskriminering bör en särskild analys göras av detta område. Utredningen bedömer detta som en angelägen uppgift som skyndsamt bör ges prioritet i ett framtida utredningsuppdrag. Ett bra sätt att förbättra servicen till personer med utländsk bakgrund är också enligt utredningen att bankerna ökar antalet anställda med en sådan bakgrund. Utredningen rekommenderar också att bankerna upprättar s.k. mångfaldsplaner. utfärdade - efter rekommendation av utredningen - ett nytt allmänt råd om riktlinjer för hantering av etiska frågor, bl.a. innehållande råd om likabehandling oavsett t.ex. etnisk bakgrund. De enskilda bankernas och institutens etiska råd är inte tillgängliga för allmänheten. Utredningen föreslår att de etiska råden skall hållas tillgängliga för allmänheten. Svenska Bankföreningens arbetsutskott har som tidigare nämnts i samråd med utredningen uttalat sig för ökade kontakter med personer med utländsk bakgrund. Ett likartat uttalande har gjorts av , de bankanställdas största fackliga organisation. Vid oenighet mellan en bank och dess företagskund har kunden inga andra alternativ - om en obligatorisk skiljedom inte avtalats - än att föra process vid allmän domstol. Den obalans i eko- nomiska resurser som finns mellan banken och särskilt de mindre och medelstora företagen, medför i realiteten att en prövning av en neutral instans ofta uteblir. Här är företagare med utländsk bakgrund i en särskilt svår position. Utredningen har övervägt fyra olika alternativ för förenklad tvist- lösning. Utredningen föreslår att ett banketikråd inrättas. Rådet skall vid tvist mellan en bank och dess företagskund kunna lämna en rekommendation till lösning. Detta under förutsättning att institutets klagomålsansvarige först prövat frågan och klaganden därefter önskar få en prövning. Ett sådant förfarande bidrar enligt utredningen till att klargöra begreppet god banketik eller god bankstandard och bidrar därigenom till en ökad goodwill för hela banksektorn. har möjlighet att lämna nyföretagarlån av kapitalbehovet. För sådana lån kan räntefrihet beviljas. föreslås kunna bevilja nyföretagarlån av kapitalbehovet till en subventionerad ränta . Vidare föreslår utredningen att skattefri avsättning utan någon be- gränsning till andel av vinsten med skall tillåtas (periodiseringsfonder). Även om många nystartade företag förblir små finns det även bland företag som startats av personer med invandrarbakgrund företag som satsat på tillväxt. Forskaren har särskilt undersökt till- växtföretag. I hans undersökningar har andelen tillväxtföretag som leds av invandrare varit både i tillväxtföretag och i icke till- växtföretag. De största svårigheterna, i förhållande till övriga delar av befolk- ningen, har en person med utländsk bakgrund när han eller hon skall starta ett företag. Har grundaren av företaget från början inte kunnat lägga en bra bas för verksamheten, uppstår särskilda svårigheter att övervinna även när företaget skall utöka verksamheten. Det finns ett flertal företag som med framgång drivs av personer med utländsk bakgrund. En betydande del av de framgångsrika företagen har en internationell bas för sin verksamhet, antingen de importerar produkter eller att den i etablerade verksamheten internationa- liserats genom att koncernbolag bildats i andra länder. SOU 1999:49 Sammanfattning 23 på företag som har ett internationellt kontaktnät baserat på företagsledarens tidigare hemland. Trots skillnader i affärsidéer, näringsgren och verksamhetsinriktning kan det hävdas att det finns vissa karakteristiska drag som kännetecknar de framgångsrika företagen. Framgången har i samtliga fall sin grund i en bra affärsidé och ett entreprenörsförhållningssätt. Därutöver har samstämmighet mellan affärsidén och marknaden spelat en avgörande roll för tillväxten. Drivkraften för framgången är utan undantag rörelseidkarens per- sonliga egenskaper som flexibilitet, beredskap att ta risker och en vilja att växa, kopplat till förmågan att förvalta den egna affärsidéen. De flesta har nått framgång från ett socialt och ekonomisk underläge. Det förefaller dock som om framgången har vuxit fram ur en stark motivation och en överlevnadsstrategi hos företagarna själva. Så gott som samtliga har kunnat bemöta uppkomna problem och motgångar genom flexibilitet och välplanerade reträttvägar. Även vid tillväxt är finansieringsfrågorna viktiga men har företaget etablerat kontakter med en bank och visar verksamheten en positiv utveckling, torde svårigheterna att finansiera en tillväxt i huvudsak vara densamma för alla företag. Finansiering av utredningens förslag I kapitel 10 lämnas förslag till finansiering av utredningens förslag. Utredningens förslag kan klassificeras i två grupper. Den ena gruppen av förslag är av en etisk och allmänmänsklig natur. Dessa förslag knyter an till integrationspolitiken och till frågor om diskriminering och särbehandling. Dessa förslag kan inte värderas i form av intäkter och kostnader för staten. Den andra gruppen av förslag avser företags- ekonomiska förhållanden, vilka i sin tur kan delas in i förslag som omfattar enbart personer med utländsk bakgrund och förslag som före- slås omfatta alla företag. De förslag som utredningen lämnar och som kräver en finansiering med statliga medel, bör betraktas som investeringar för framtiden och inte som löpande kostnader. De föreslagna åtgärderna skall medverka till att outnyttjat humankapital och annat kapital börjar arbeta för landets tillväxt. blir således insatserna till nytta för staten och landets invånare. Åtgärderna för invandrare har , enligt utredningen, i alltför stor utsträckning betraktats som en del av socialpolitiken. Enligt utredningen bör samhällets insatser snabbt inriktas på att skapa sysselsättning - genom anställning eller genom att egna företag skapas. av inriktningen medför att kostnader, som uppstår vid genomförande av utredningens förslag, till betydande del inte kräver helt nya medel utan endast en förändrad inriktning och användning av tidigare anslagna medel. Utredningen föreslår att länsstyrelserna tilldelas sammanlagt 20 mil- joner kronor att användas och fördelas till bl.a. redan existerande eller till nybildade organ för att stimulera ett ökat företagande. Dessa medel bör tas från anslaget Kommunersättningar vid flyktingmottagande. En ny regional plattform för DO:s arbete föreslås genom att sammanlagt omkring 25 personer knyts till länsstyrelserna. Den sammanlagda kostnaden - i utbyggt skick - beräknas uppgå till . Dessa medel föreslås disponerade från ovannämnda anslag för flykting- mottagande. För att förbättra beslutsunderlaget för åtgärder för invandrares före- tagande m.m. föreslår utredningen att avsätts för detta ändamål och att denna förhållandevis blygsamma satsning finansieras genom omprioritering inom ramen för rådande forsk- ningsanslag. En höjning av det lägsta starta-eget bidraget från till per dag föreslås av utredningen. Kostnaden för detta uppgår till 115- . Utredningen föreslår också att de som erhållit starta-eget bidrag skall, för ett till subventionerat kon- sultarvode, kunna utnyttja . Statens kostnader för detta beräknas till . Medel för dessa två förbättringar för förutsättningarna för att få igång nya företag, föreslås disponeras från anslaget för Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utredningen föreslår att en möjlighet för nyetablerade företag att - utan begränsning till andel av vinsten - få avsätta maximalt . Utredningen förutsätter att staten genom åtgärden kommer att få in betydligt mer i skatteintäkter än vad åtgärden kostar i form av förlorade ränteintäkter på på grund av uppskjuten skatt. Utredningen bedömer att förslagen om en möjlighet för att öka sin utlåning från av det totala kreditbehovet för nyföretagarlån samt att vid behov skall få en ökad ram för utlåning, inte medför några ökade utgifter för staten. Detta samman- hänger med att utredningen också föreslår en sänkt subventionsnivå av räntan av kreditens löptid. Sammanfattningsvis konstaterar utredningen att dessa samtliga ovan angivna förslag kan finansieras genom omprioriteringar av befintliga anslag eller genom att statens intäkter genom utredningens förslag ökar i förhållande till statens utgifter. Vissa konsekvenser av utredningens förslag I kapitel 10 behandlas också vissa konsekvenser av utredningens förslag. Utredningen har föreslagit att integrationspolitiken skall inlemmas i de statliga åtgärderna för tillväxt. Detta föreslås ske bl.a. genom att länsstyrelserna samordnar insatser för ökat företagande bland invandrare med andra åtgärder för regionalpolitiken. Utredningens förslag syftar till att ge möjligheter till skilda slag av insatser - på det sätt det är bäst i respektive region. Ett genomförande av utredningens förslag kommer att underlätta ett ökat nyföretagande för alla personer med utländsk bakgrund. Genom att kvinnor haft särskilt svårt att få sin försörjning genom anställning, kommer utredningens förslag att bidra till en ökad jäm- ställdhet mellan män och kvinnor. Enligt utredningens uppfattning har utredningens förslag en brotts- förebyggande effekt för blivande och nystartade företag. Utvecklingen går mot en alltmer internationaliserad och omstrukturerad värld, vilket medför förändringar i befolkningsstrukturer och föränd- ringar i ekonomiska förutsättningar. Detta medför såväl problem som möjligheter. De länder som kan leda förändringarna i en riktning mot harmoni för landets befolkning och utnyttja det nya visionära och det ekonomiska klimatet blir vinnare. Detta gäller såväl intellektuell stimu- lans för människorna som ekonomiska förhållanden. Utredningens arbete är ett led i denna utveckling för en ökad jämlikhet för landets befolkning och en ökad ekonomisk tillväxt. Efter och präglades av en ekonomisk tillväxt och en allt ökande levnadsstandard för befolkningen. Det rådde full sysselsättning och någon arbetslöshet fanns praktiskt taget inte alls. Tvärtom rådde det brist på arbetskraft och till värvades arbetskraft från utlandet. Bl.a. värvades omkring 5 000 personer från och . jämförelsevis höga löneläge samt en generell strävan mot effektivisering bidrog till rationalisering av näringslivet. Antalet anställda inom industrin, som uppgick till ca 1,1 miljoner personer, har minskat till knappt 0,8 miljoner år 1998. Däremot har antalet anställda inom den privata tjänstesektorn ökat , från drygt l miljon till omkring 1,3 miljoner år 19981. Den öppna arbetslösheten i , som i internationell jämförelse legat på en låg nivå, ökade särskilt och uppgick till . 1 Källa: SCB:s arbetskraftsundersökningar. 28 Inledning SOU 1999:49 Invandringen bestod fram till omkring till helt dominerande del av personer från de nordiska länderna, särskilt från . Mellan de nordiska länderna rådde också passfrihet och inte heller fanns det några generella hinder mot att söka arbete i ett annat nordiskt land. Antalet politiska flyktingar var också litet. uppgick antalet flyktingar till i runt tal 10 000 personer. har antalet flyktingar uppgått till omkring 150 000 personer. hade invandrarna en högre sysselsätt- ning än majoritetsbefolkningen. Denna skillnad krympte gradvis och hade utjämnats . Därefter har invandrarnas grad av sysselsättning kommit att alltmera understiga de inföddas. Svårigheten att få arbete har varit särskilt stor för personer från . I en europeisk jämförelse svarar de svenska större företagen (minst 250 anställda) för en stor del av sysselsättningen. Av de omkring 183 000 privata företag med anställda som drev verksamhet fanns det nära 970 storföretag med sammanlagt nära 700 000 anställda i . Detta utgjorde av det totala antalet anställda i privata företag. I de s.k. microföretagen - företag med högst 9 anställda - uppgick antalet anställda till omkring 430 000 personer. fanns drygt 440 000 företag utan anställda2. De nya arbetstillfällena genereras i stor utsträckning inom tjänste- sektorn. Det råder dock en betydande enighet om att även industrisektorn måste utvecklas. De nytillkomna arbetstillfällena genom start av nya företag inom industriproduktionen (inkl. byggnadsverksamhet) uppgick till ca 8 000 respektive 9 000 personer. Motsvarande antal inom tjänstenäringarna uppgick till drygt 40 000 respektive drygt 45 000 personer. av de nystartade företagen ingår således i tjänstesektorn. startades omkring 27 000- 28 000 genuint nya företag. I begreppet genuint nya företag är verksamheten avgörande och i nyssnämnda uppgifter ingår inte ägarbyten eller änd- ringar av juridisk form för redan befintliga företag. I statistiken ingår endast företag med en årsomsättning på . De nya företagen startades till av personer med in- vandrarbakgrund. 2 Källa: SCB, Centrala företags- och arbetsställeregistret (CFAR). De i föregående avsnitt lämnade uppgifterna om sysselsättning, näringslivets struktur och invandring visar på behovet av att nya företag startas och att befintliga företag finns kvar och kan utvecklas. Vinsten för samhället när en person går från arbetslöshet till arbete eller till eget företagande med egen försörjning uppgår till stora belopp.