sou · GNB325 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid anställning har arbets- givaren naturligtvis möjlighet att ange kunskap i det samiska språket som en särskild merit. har i sitt betänkande (SOU 1997:192) förslagit en ny lag om rätt att använda samiska språket hos förvalt- ningsmyndigheter och domstolar inom ett speciellt förvaltningsområde. Lagförslaget innebär bl.a. att kommun inom förvaltningsområdet för samiska språket skall erbjuda den som begär det möjlighet att få hela eller delar av den service och omvårdnad som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar samiska. Det föreslås också en bestämmelse om att tvåspråkighet i samiska-svenska skall ses som en merit vid anställning. Jag gör bedömningen att den svenska lagstiftningen i huvudsak uppfyller konventionens krav. Hälso- och sjukvårdslagen utgår från alla människors lika tillgång och rättighet till hälso- och sjukvård samt att vården skall utformas i samråd med den enskilde. Artikel 25 kräver också att det skall tas grupphänsyn, det räcker inte med att enskilda individer ges en rätt till inflytande över vård och behandling. Som lagen är utformad ligger ansvaret på respektive kommunen att organisera vården utifrån befolkningens behov. Svensk sjukvård har en inriktning mot primärvård vilket gör det lättare att utforma vården efter de behov som finns hos lokalbefolkningen. Däremot finns det ingen bestämmelse som säger att hälso- och sjukvården skall planeras och administreras i samarbete med en viss etnisk grupp, vilket anges i punkt 2. Jag anser det därför tveksamt om uppfyller denna punkt. Jag anser att den lokala hälso- och sjukvården bör planeras utifrån de speciella behov som kan finnas hos den samiska befolkningen speciellt inom de kommuner där det bor en stor andel samer. Av den norska utredningen för hälso- och socialtjänster till den samiska befolkningen i , NOU 1995:6, framgår att samerna har en högre procentandel skador och sjukdomar än den övriga norska befolkningen och att feldiagnostik inträffar som ett resultat av bristande kulturell kompetens och kunskaper i det samiska språket. Social trygghet och hälso- och sjukvård 227 som kan bli aktuella i är främst de kommuner som föreslås ingå i förvaltningsområde för samiska språket. För att erhålla det underlag som behövs för en planering av hälso- och sjukvårdens eventuella inriktning för samerna i respektive kommun bör höras. Jag anser det även tveksamt om vi uppfyller kravet i punkten 3, att ge företräde åt utbildning och anställning av hälsovårdspersonal från den lokala gemenskapen. Med uttrycket lokala gemenskapen kan emellertid inte enbart förstås de berörda folken, utan en vidare krets som även omfattar icke-ursprungsfolk bosatta i kommunen. förslag genomfört anser jag emellertid att det inte föreligger någon direkt avvikelse mellan svensk rätt och kraven i punkten 3 artikel 25. Tvåspråkighet i samiska-svenska skall då betraktas som en merit vid sidan av de övriga krav som ställs på sökande till viss anställning. Jag anser att regeringen skall ha som målsättning att kunskaper i det samiska språket och den samiska kulturen blir centrala element i den vidare utvecklingen av den del av hälsovårds- och socialsystemet som riktas till den samiska befolkningen och att det utbildas fler samisktalande hälsovårds- och omsorgsarbetare. Vad gäller utform- ningen av hälso- och sjukvården skall denna ske i samarbete med samerna. Det är speciellt viktigt att äldre samer kan erhålla omsorg och sjukvård anpassat efter den enskildes behov. Det är angeläget att den lokala hälso- och sjukvården planerar sin verksamhet utifrån de behov som finns hos den samiska befolkningen. För att uppnå dessa mål anser jag att regeringen i första hand bör uppta överläggningar med landstings- respektive kommunförbundet i syfte att försäkra att den lokala hälso- och sjukvården i de områden där flest samer bor planerar sin verksamhet i samråd med utifrån de särskilda behov som den samiska befolkningen har. 13Utbildning och kommunikation, artikel 26–31 Min bedömning: Jag bedömer att uppfyller kraven i artiklarna 26–31 med gällande svenska bestämmelser. Åtgärder skall vidtas för att säkerställa att medlemmar av berörda folk har möjlighet att få utbildning på alla nivåer på minst samma villkor som landets befolkning i övrigt. Vad gäller utbildning finns det framför allt två problemställningar för ursprungsfolken. Den ena gäller tillgången till utbildning och den andra problemställningen avser förbiseendet av deras traditioner, kultur och språk vid utformningen av utbildning. Artikel 26 föreskriver en rätt till utbildning på alla nivåer, åtminstone på samma villkor som övriga bosatta i landet. 13.1.2Svenska bestämmelser och min bedömning Jag gör bedömningen att uppfyller artikeln genom att samer enligt det svenska utbildningsväsendet har samma rätt och möjligheter till utbildning på alla nivåer som övriga bosatta i landet. 230 Utbildning och kommunikation 1.Utbildningsprogram och undervisning för berörda folk skall utvecklas och genomföras i samarbete med dessa för att möta deras särskilda behov och skall omfatta deras historia, kunskaper och teknik, värdesystem och övriga sociala, ekonomiska och kulturella strävanden. 2.Den behöriga myndigheten skall säkerställa utbildning för medlemmar av dessa folk och deras medverkan vid utformningen och genomförandet av utbildningsprogram i syfte att gradvis överföra ansvaret för handläggningen av sådana program till dessa folk om så är lämpligt. 3.Regeringarna skall dessutom erkänna dessa folks rätt att upprätta sina egna utbildningsinstitutioner och – anordningar, under förutsättning att sådana institutioner motsvarar de minimistandardkrav som fastställts av den behöriga myndigheten i samråd med dessa folk. Lämpliga resurser skall tillhandahållas för detta ändamål. Enligt artikeln 27 skall utbildningsprogrammen och undervisningen anpassas och utvecklas för att tillgodose ursprungsfolkens särskilda behov och skall omfatta deras historia, kunskap, teknik och värdesystem. Handläggningen av sådana program skall överföras till ursprungsfolken om så är lämpligt. De skall även ha rätt att upprätta sina egna utbildningsinstitutioner, för vilka de skall erhålla lämpliga resurser. Vad gäller punkten 1 i artikel 27 om utvecklande och genomförande av utbildningsprogram och undervisning för att möta berörda folks särskilda behov realiseras detta genom sameskolan. Denna skola omfattar årskurserna 1–6 och regleras i sameskolförordningen (SFS 1995:205). Undervisningen har en samisk inriktning och bedrivs till viss del också på samiska. Verksamheten finansieras av staten men utformas av Sameskolstyrelsen. Ledamöterna i utses av Utbildning och kommunikation 231 Sameskolan har vidare egna mål i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet samt en egen kursplan för det samiska språket. Referensmaterial finns dessutom utarbetat för varje ämnes kursplan som visar hur det samiska perspektivet kan tas till vara. Samiska barn kan även erbjudas s.k. samisk integrerad undervisning i kommunala grundskolor. Den integrerade undervisningen omfattar årskurserna 1–9 och är viktig för att kunna rekrytera elever till gymnasieskolor med samiska ämnen. är det möjligt att läsa ca ¼ av gymnasiekompetensen inom de samiska ämnena. Punkten 2 i artikel 27 om säkerställande av utbildning och de berörda folkens medverkan vid utformningen och genomförandet av utbildningsprogram regleras till stor del genom skollagen. Enligt 1 kap. 2 § skollagen skall alla barn och ungdomar oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. När det gäller samernas medverkan så ges samerna möjlighet till inflytande genom Sameskolstyrelsen som ansvarar för sameskolan och den integrerade undervisningen tillsammans med berörd kommun. Samisk utbildning omfattas av, förutom de särskilda mål som finns uppsatta för sådan utbildning, den nationella regleringen i form av skollag samt kurs- och läroplan. Mål och resultatstyrningen lämnar stort utrymme till att utforma undervisningen efter lokala behov och förutsättningar. Samernas folkhögskola (Samiskt utbildningscentrum) i , vars verksamhet jag redogjort för i tidigare kapitel, bestämmer själv såväl organisation som innehåll i undervisningen. Inom ramen för folkhögskolans verksamhet kan samerna också utforma och genomföra utbildningsprogram i enlighet med kravet i punkten 2. Enligt 9 kap. skollagen får skolplikten även fullgöras i en fristående skola (skola med enskild huvudman) om skolan är godkänd av . Undervisningen skall väsentligen svara mot den som ges i grund- eller gymnasieskolan. Det finns möjlighet för en fristående skola att ha en särskild profil, t.ex. språklig och etnisk. Dock skall i allt väsentligt kunskapsmål nås, bl.a. i ämnet svenska. Vad gäller punkten 3 i artikel 27 om att erkänna de berörda folkens rätt att upprätta egna institutioner och tillhandahålla lämpliga resurser för detta ändamål hänvisas till vad jag har sagt om Sameskol- styrelsen och samiska högskolan. 232 Utbildning och kommunikation Jag gör bedömningen att uppfyller kraven i artikel 27 genom de sameskolor som drivs i Sameskolstyrelsens regi, den integrerade samiska undervisningen i kommunala grundskolor och den självständiga utbildningsverksamhet som bedrivs av stiftelsen folkhögskola. Möjligheter finns också att starta fristående skolor. Främjande av eget språk 1.Barn som tillhör berörda folk skall, där så är möjligt, få lära sig läsa och skriva på sitt eget språk eller på det språk som oftast används av den grupp som de tillhör. När detta inte är praktiskt möjligt, skall de behöriga myndigheterna företa samråd med dessa folk i syfte att vidta åtgärder för att uppnå detta mål. 2.Lämpliga åtgärder skall vidtas för att säkerställa att dessa folk har möjlighet att uppnå goda kunskaper i det nationella språket eller i något av landets officiella språk. 3.Åtgärder skall vidtas för att bevara och främja utvecklingen och användningen av de berörda folkens egna språk. Enligt artikel 28 skall barn till berörda folk, där så är möjligt få lära sig läsa och skriva på sitt eget språk eller på det språk som oftast används av den grupp som de tillhör. När detta inte är praktiskt möjligt skall åtgärder vidtas i samråd med dessa folk för att uppnå en acceptabel lösning. Åtgärder skall också vidtas för att säkerställa att dessa folk kan uppnå goda kunskaper i det nationella språket. Enligt guiden skall utbildning för ursprungsfolken vara både tvåspråkig och mångkulturell. Utbildning och kommunikation 233 Samiska barn har rätt till modersmålsundervisning enligt 2 kap. 9–14 §§ grundskoleförordningen (1994:1194). Enligt dessa regler har elever i rätt till undervisning i modersmål som ett ämne om eleven önskar få sådan undervisning. Samiska elever har rätt till sådan undervisning även om det inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Modersmålsundervisning skall erbjudas samiska barn . Enligt 5 kap. 2 § grundskoleförordningen har samiska elever också rätt till studie- handledning på sitt modersmål om de behöver det. Enligt 8 kap. skollagen får samers barn fullgöra de första sex årskurserna i inom den statliga skolformen sameskolan. För utbildningen i sameskolan gäller att undervisningen skall ges på både svenska och samiska och att ämnet samiska skall förekomma i samtliga årskurser. För ämnet samiska finns en särskild kursplan. Enligt 8 kap. sameskolförordningen får en kommun anordna samisk undervisning, samisk integrerad undervisning, för samiska elever vid sin grundskola om avtal härom träffas mellan kommunen och Sameskolstyrelsen. Sådan undervisning kan förekomma i alla årskurser i . Med samisk undervisning avses i detta sammanhang bl.a. undervisning i ämnet samiska utöver den undervisning som anordnas i samiska som modersmål. Även i gymnasieskolan finns rätten till modersmålsundervisning. Punkten 2 i artikel 28 om ursprungsfolkens möjligheter att uppnå goda kunskaper i det nationella språket realiseras till stor del genom den allmänna skolplikten som även gäller för samiska barn. kursplaner och timplaner gäller också för sameskolan och den integrerade undervisningen. Samiska elever ges således obligatorisk undervisning i svenska. I gymnasieskolan är ämnet svenska obligatoriskt i alla nationella och specialutformade program. Kravet i punkten 3 om åtgärder för att bevara och främja språk- utvecklingen uppfylls till stor del genom inrättandet av . Ett av verksamhetsmål är att ytterligare stärka det samiska språkets ställning i samhället, bl.a. genom att verka för en utbredd användning av språket i samiska institutioner och organisationer, stödja och förbättra språkutbildningen i det samiska språket och delta i språkvårdsarbetet i sameområdet i , och . För detta ändamål har tillsatt ett språkråd som bl.a. aktivt bidrar till grundkurser i samiska för vuxna. 234 Utbildning och kommunikation Enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, Lpo 94, ansvarar sameskolan för att varje elev efter genomgången sameskola kan tala, läsa och skriva på samiska. Det finns också en väl utvecklad modersmålsundervisning med generösa regler för samiska som gör det möjligt för samiska barn att läsa samiska och även på gymnasiet. har ett särskilt åtagande att varje läsår anordna utbildning i samiska. Vidare har ett särskilt åtagande att varje läsår erbjuda grundskolärarutbildning i bl.a. samiska. Samernas folkhögskola i anordnar också undervisning i samiska. Mot denna bakgrund gör jag bedömningen att uppfyller kraven i artikel 28. Allmänna kunskaper och färdigheter Att meddela allmänna kunskaper och färdigheter som kommer att hjälpa barn tillhörande berörda folk att till fullo och på lika villkor delta i såväl den egna som den nationella gemenskapen skall vara ett undervisningsmål för dessa folk. 13.4.1Svenska bestämmelser och min bedömning Jag bedömer att uppfyller kravet i denna artikel. Skolans generella mål vilka framgår av 1 kap. 1 § skollagen, är att ge eleverna kunskaper och färdigheter samt i samarbete med hemmen främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhälls- medlemmar. Utbildning och kommunikation 235 Åtgärder för att upplysa ursprungsfolken om deras rättigheter och skyldigheter 1.Regeringarna skall vidta åtgärder anpassade till de berörda folkens traditioner och kulturer för att upplysa dem om deras rättigheter och skyldigheter, särskilt i fråga om arbete, ekonomiska möjligheter, utbildnings- och hälsofrågor, social välfärd samt deras rättigheter enligt denna konvention. 2.Om nödvändigt skall detta ske med hjälp av skriftliga översättningar och genom utnyttjande av masskommunikationsmedel på dessa folks språk. Av den diskussion som fördes i samband med att konventionen antogs framgick att ett av syftena med bestämmelsen är att redan genom utbildning på grundskolenivå ge medlemmar av ursprungsfolken sådana kunskaper om sina rättigheter och skyldigheter att de fullt ut kan delta i och påverka samhället i de stater där de lever. Ett annat syfte med artikeln angavs vara att uppmuntra medlemmar av ursprungsfolken att delta i arbetet inom sina egna organisationer. I den norska rapporteringen till angående artikelns tillämpning har framför allt rapporterats om de regler som finns i rörande rätt till utbildning i det samiska språket, både för samerna själva och för tjänstemän vid myndigheter inom det administrativa området för det samiska språket (sex kommuner i ). Man har vidare rapporte- rat att enligt norsk lag skall den lagstiftning som bedöms som särskilt viktig för samerna översättas till samiska. har inte kommenterat den norska rapporte- ringen. I sameskolan och genom den s.k. samiska integreringen i finns möjligheter att inom ramen för den utbildning samiska barn skall få i kultur, historia och samiska samhällsfrågor utbilda samiska barn om 236 Utbildning och kommunikation samiska rättigheter och skyldigheter innefattande rättigheter enligt konventionen. Sameskolstyrelsen har som myndighet och huvudman för same- skolorna och den samiska integreringen i ett informations- ansvar gentemot samerna. Enligt sameskolförordningen bör Sameskol- styrelsen informera om Sameskolan och om samiska undervisningsinslag i det offentliga skolväsendet. En av uppgifter är att medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. Inom ramen för denna uppgift kan sprida information till samer om deras rättigheter och skyldigheter. bör också kunna få stöd i denna verksamhet från den enhet inom som är ansvarig för samefrågor. Jag anser i enlighet med vad som framgår i det avsnitt som behandlar artikel 33, att denna enhet skall förstärkas så att den kan vara en sammanhållande länk för arbetet med genomförandet av bestämmelserna i . Om enheten får denna organisation och dessa uppgifter kan den ännu bättre stödja i dess uppgift att sprida kunskap bland samerna om deras rättigheter och skyldigheter enligt konventionen och enligt gällande svenska bestämmelser. När det gäller översättning av information till samiska förekommer detta redan nu i begränsad omfattning. Nästan alla samer behärskar svenska språket. I den mån de inte gör det har de rätt till tolk i sin kontakt med myndigheter och domstolar. Enligt förslag från skall det samiska språkets ställning stärkas genom att de för samer viktigaste lagarna översätts till samiska samt genom att information från myndigheter i och i , , och kommun (där många samer bor) översätts till samiska, antingen muntligen eller skriftligen. Förslaget innebär också om det genomförs att myndigheter och domstolar belägna i detta område skall vara skyldiga att bemöta samer på deras eget språk. Detsamma skall gälla för delar av den kommunala förskoleverksamheten och äldreomsorgen Jag bedömer att , genom de uppgifter som åligger bl.a. och Sameskolstyrelsen, uppfyller konventionens krav enligt artikel 30. Om de förslag som lämnat genomförs kommer information på det samiska språket att bli bättre och kravet enligt artikeln uppfyllas än bättre. Utbildning och kommunikation 237 De åtgärder som jag anser nödvändiga för att uppfylla kravet i artikel 33 om genomförande och uppföljning av program i enlighet med vad nr 169 föreskriver, bör också leda till att artikel 30 uppfylls än bättre. Utbildning om ursprungsfolkens samhällen och kulturer Åtgärder i utbildande syfte skall vidtas inom alla områden av den nationella gemenskapen, och särskilt bland dem som står i den mest omedelbara kontakten med berörda folk, i syfte att undanröja eventuella fördomar gentemot dessa folk. Ansträngningar skall därför göras för att säkerställa att läroböcker i historia och annat undervisningsmaterial ger en rättvis, exakt och informativ beskrivning av dessa folks samhällen och kulturer. I ILO-guiden (s. 24) anges att artikeln ställer krav på regeringarna att vidta åtgärder för att utbilda medborgare som inte tillhör ursprungsfolket i tolerans, förståelse och respekt för ursprungsfolket genom utbildning som ger en riktig bild av de historiska förhållandena och ursprungsfolkets värderingar. har i sin rapportering till inte särskilt kommenterat artikelns tillämpning. har begärt att få upplysningar om man i har funnit det nödvändigt att vidta åtgärder för att utbilda dem som står i direkt kontakt med samer för att öka deras medvetenhet och respekt för samiskt samhälle och samisk kultur. I de anvisningar som finns i läroplaner och kursplaner för och gymnasiet samt vuxenutbildningen (Lpo 94 samt Lpf 94 och tillhörande kursplaner för historia och svenska) anges att skolan ansvarar för att varje elev efter genomgången skolgång har förtrogenhet 238 Utbildning och kommunikation med centrala delar av vårt svenska och nordiska, inklusive samiska samt västerländska kulturarv. Av dessa bestämmelser följer att det skall finnas läromedel som gör det möjligt för eleverna att få utbildning i det samiska kulturarvet. I läroplanen uttrycks dessutom att skolan skall främja förståelse för andra människor. Skolan skall vara en kulturell mötesplats som ger eleverna medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet. Någon särskild utbildning om det samiska samhället och den samiska kulturen för dem som står i direkt kontakt med samer finns såvitt känt inte. Det kan dock förekomma sådan utbildning lokalt. har lämnat förslag som innebär att myndigheter och domstolar i och i , , och kommuner skall vara skyldiga att bemöta samer på deras eget språk. För att detta skall vara möjligt har kommittén föreslagit att personalen hos dessa myndigheter och domstolar skall fortbildas i det samiska språket men också i samisk kultur och historia. har också lämnat förslag om utökad utbildning i samisk kultur och historia för samtliga elever i och gymnasieskolan. Förslaget syftar till att öka förståelsen, toleransen och respekten för det samiska språket och kulturen. finns bestämmelser om att alla elever i och gymnasieskolan skall utbildas i det samiska kulturarvet. Jag bedömer därför att kravet enligt denna artikel i konventionen är uppfyllt. har i sina kommentarer till visat att man fäster särskild vikt vid utbildning av dem som står i direkt kontakt med samer för att öka deras medvetenhet och respekt för samiskt samhälle och samisk kultur. Jag bedömer det därför som angeläget att genomföra Minoritets- språkskommitténs förslag rörande fortbildning i samisk historia och kultur för anställda inom de regioner där samer till stor del är bosatta. Likaså är förslaget om utökad utbildning i samisk kultur och historia för samtliga elever i och gymnasieskolan angeläget att genomföra. Genomförs förslagen uppfylls kravet i artikel 31 i ännu högre grad än vad som sker med gällande bestämmelser. 14Kontakter över gränserna, artikel 32 Min bedömning: Jag bedömer att uppfyller kraven i artikel 32, framför allt mot bakgrund av det omfattande nordiska samarbetet i frågor som rör samer. Regeringarna skall vidta lämpliga åtgärder, bl.a. genom internatio- nella överenskommelser, för att underlätta kontakter och samarbete över gränserna mellan ursprungsfolk och stamfolk, innefattande åtgärder på det ekonomiska, sociala, kulturella och andliga området samt på miljöområdet. Enligt ILO-guiden finns det många fall där ursprungsfolk har blivit åtskilda genom gränsdragning mellan länder. Artikel 32 föreskriver därför att regeringarna skall vidta åtgärder för att underlätta kontakter och samarbete över gränserna mellan ursprungsfolk. Detta kan innebära att man måste träffa internationella överenskommelser. Enligt ILO- guiden är artikeln inte begränsad till ursprungsfolk och stamfolk från samma stam eller kulturella grupp. Den skall också ses som en möjlighet för ursprungsfolk och stamfolk att arbeta för internationell solidaritet tillsammans med människor i andra länder. Genom sitt gemensamma ursprung och språk känner samerna i sig som ett folk. Riksgränserna upplevs som något påtvingat. Trots att samerna numera är spridda över fyra länder och anpassat sig till 240 Kontakter över gränserna förhållandena i de olika länderna, finns det objektivt sett anledning att betrakta dem som ett folk. har ett samarbete med övriga nordiska länder när det gäller samefrågor. Huvudorganet för kontakten mellan samer över gränserna är . är ett gemensamt organ för samer i , , och med uppgift att tillvarata samernas ekonomiska, sociala och kulturella intressen. bidrar till verksamhet både genom direkt bidrag och tillsammans med och via . Via finansieras också som har till uppgift att genom forskning och information förbättra den samiska befolkningens ställning socialt, rättsligt och ekonomiskt. De nordiska länderna har också ingått ett avtal om samsänding av radioprogram och produktion av TV-program på samiska. Nordiska samarbetsorganet för same- och rennäringsfrågor inrättades efter rekommendation av . Organet skall vara ett informationsorgan mellan regeringarna i samefrågor.