sou · GNB3110 · 2000-01-01 00:00:00 — Denna kritiska nivå har utredningen sökt definiera som en utgångspunkt för valet av organisationsalternativ. Det finns emel- lertid alltför stora osäkerheter på grund av att andra utredningar m.m. ännu inte redovisat sina förslag. Det är angeläget att nivån definieras för att kunna tjäna som en utgångspunkt för den aviserade översynen av myndighetsstrukturen för det sam mantagna statliga forskningsområdet samt för den forskningspro position som avses komma att föreläggas under inne varande mandatperiod. En viktig utgångspunkt för att finna en så optimal lösning som möjligt är att kunna pröva möjliga handlingsvägar mot väl definie- rade, konkretiserade värderingskriterier. Syftet med sådana kriterier är att på ett systematiskt sätt bedöma fördelar och nackdelar med möjliga alternativ samt ge vägledning för den slutliga utform ningen av förslaget till organisatorisk sammanläggning av FFA, FOA och eventuellt andra verksamhetsområden, som berörs av utredningen. Enligt direktiven efterlyses en beskrivning av synergieffekter och rationaliseringsvinster, som bedöms uppstå vid en sammanläggning. Bl.a. kriterier avseende sådana konsekvenser är självfallet viktiga. Det goda renommé som har byggts upp och som är förknippat med myndighetsbeteckningarna FFA och FOA får inte förskingras om myndigheterna slås samman. Mot den bakgrunden är frågan om namnet på en ny myndighet angelägen liksom frågan om hur goda och långvariga relationer skall kunna bibehållas och utvecklas så att även den framtida svenska försvarsforsknings- organisationen kan bli en erkänd och efterfrågad kompetens i den vetenskapliga och industriella världen. En sådan ställning är avgö- rande för möjligheterna att erbjuda en attraktiv forskningsmiljö åt den personal som rekryteras till och vidareutvecklas inom för- svarsforskningsområdet. Utredningen skall lämna förslag om sådant som är av intresse vid utformning i denna del av den kommande totalförsvarspropositionen. Det är fråga om myndig- hetens mål, lednings- och verksamhetsformer, styr- och finansie- ringsformer samt instruktion, styrelsens roll, myndighetens organi- sation, bemanning och lokalisering. Syftet med uppdraget har primärt varit att lämna förslag till hur en sammanslagning av skulle kunna genomföras samt redovisa synergieffekter och rationaliseringsvinster som därvid skulle kunna uppnås. En andra huvuduppgift har varit att analysera gränsytorna i fråga om NBC-skydd mellan Totalförsvarets skydds- skola inom Försvarsmakten, FOA, SRV, SoS och FHS samt att lämna förslag till integrering av denna verksamhet. Den tredje huvuduppgiften har omfattat analys av gränsytorna och möjlig heter till integrering av den säkerhetspolitiska forskningen vid FHS och FOA. Generellt gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att pröva det offentliga åtagandet (dir. 1994:23), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredningen har gjort den bedömningen att de förslag som lämnas inte medför några konsekvenser avseende jämställdhets- frågor eller brottsbekämpning. När det gäller regionalpolitiska konsekvenser tas dessa upp i samband med lokaliseringsfrågor. Frågan om det offentliga åta- gandet avseende försvarsforskning behandlas utförligt i betänkan- det. En nödvändig grund för att finna genomförbara, rationella och utvecklingsbara organisationsalternativ har varit en noggrann kartläggning och genomgång av hur FFA:s och FOA:s myndig- hetsstrukturer är utformade och vilka utvecklingsmöjligheter som finns sett ur respektive myndighets synvinkel. Det innebär att de båda myndigheternas mål, verksamhetsidéer, organisationsstruk- turer, styrformer, kundberoenden, samarbetsstrukturer, kompe- tensprofiler, lokalisering, investerings- och personalutvecklings- planer m.m. inledningsvis har granskats. Detta har emellertid inte varit tillräckligt. Direktiven anger också behov av en analys av gränsytor och integreringsmöjligheter mellan näraliggande verk- samhetsområden vid Totalförsvarets skyddsskola inom För- svarsmakten, , , Försvarshög- skolan och . Motsvarande underlag har således inhämtats från dessa myndigheter avseende deras verk- samhetsområden, som har ett nära samband med verksamheten vid FFA respektive FOA. Utredningen har ansett det vara viktigt att skapa trovärdighet kring utredningsarbetets uppläggning och genomförande. Det har bl.a. av det skälet varit nödvändigt att under utredningsarbetet på de platser som berörs studera och diskutera myndigheternas förut- sättningar för nuvarande och framtida verksamhet. Utredningen har därför besökt de myndigheter och anläggningar som berörs av förslagen. Utredningen har presenterat sina över- väganden och förslag för styrelserna för de närmast berörda myn- digheterna FFA och FOA resp. FHS och inhämtat synpunkter från dem. En lokal förankring har eftersträvats, eftersom en sammanslag- ning av myndigheter och verksamhetsområden oftast väcker starka reaktioner hos berörda. Information har inledningsvis lämnats till företrädare för de lokala arbetstagarorganisationerna vid FFA och FOA. Under den senare delen av utredningsarbetet har information kontinuerligt lämnats till de centrala arbetstagarorganisationerna. Utredningen har till sig knutit experter från de myndigheter och verksamhetsområden som mer påtagligt är berörda av utred ningens arbete. Experterna har kontinuerligt kallats till möten för överläggningar, diskussioner och avstämningar. Bl.a. har den plan för omorganisationens genomförande, omfattande bl.a. tidiga för- beredelser för omorganisation och tidplan, som direktiven efter- frågar, diskuterats och utformats i samarbete med experterna respektive företrädare för arbetstagarorganisationerna för att bli realistisk och så långt möjligt ha en lokal förankring. Utredningen har ansett det väsentligt att se föreslagna organi- satoriska och andra förändringar i ett nationellt och internationellt perspektiv. Med avseende på försvarsforskningens beroende av och samband med forskning inom olika delar av samhället i övrigt, inom såväl universitet och högskolor som det privata näringslivet, har det varit nödvändigt att göra utblickar också mot sådana insti tutioner och företag. Under utredningsarbetets gång har därför dis kussioner förts med företrädare för ett stort antal myndigheter, organisationer och industriföretag samt med pågående utredningar, som kan ha inverkan på försvarsforskningen. De kontakter utred ningen har haft framgår av bilaga 2. Både FFA och FOA har ett omfattande nationellt och inter- nationellt kontaktnät. Med anledning härav och behovet att studera svensk försvarsforsknings beroende av forskningsinsatser i andra länder har utredningen gjort studiebesök i . I övrigt har skriftligt underlag studerats för att belysa förhållanden i andra intressanta länder. När utredningen valt det alternativ som bedömts ge bäst förut- sättningar för den framtida försvarsforskningen inom ramen för en sammanslagen myndighet har utredningen enligt direktiven också haft att utforma förslag till det interna regelverket för den nya för- svarsforskningsorganisationen. Det har emellertid inte vara möjligt på den korta tid som stått till utredningens förfogande att i detta avseende utforma alla detaljer. Utredningen har här fått begränsa sig till att ange huvuddragen. Regeringens ställningstagande till utredningens förslag blir sannolikt starkt styrt av de effekter som en sammanslagning av främst FFA och FOA kan beräknas ge. Av det skälet har utred- ningens ambition varit att i en genomförandeplan också redovisa när och hur förväntade effekter kan falla ut samt bedömning av eventuella investeringsbehov i personal, materiel, anläggningar, administrativa stödsystem, m.m. som krävs för att genomföra för- slagen. På grund av beroenden av andra pågående utredningar har det emellertid inte varit möjligt att infria den ambitionen. Sådana frågor bör bli en uppgift för en organisationskommitté och led- ningen för en eventuell ny forskningsmyndighet. Begreppet forskning, särskilt forskning för totalförsvarsändamål, och vissa avledningar därav är centrala i denna utredning. För- svarsforskningsutredningen ansluter i det följande i allt väsentligt till de definitioner som kommittén Forskning 2000 har använt i betänkandet (1998:128) Forskningspolitik. –Forskning är en process som genom systematiskt arbete kan frambringa nya kunskaper och ökat vetande (National- encyklopedin 1991). –Grundforskning är att systematiskt och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer utan någon bestämd tillämpning i sikte. Grundforskning kan delas in i ren grundforskning, där ingen restriktion är lagd på forskningens inriktning, och riktad grund- forskning, där forskningens inriktning är att lägga en grund som kan tänkas ge tillämpning. –Tillämpad forskning innebär att systematiskt och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer med en bestämd tillämp ning i sikte. –Sektorsforskning avser sådan forskning som motiveras utifrån en viss samhällssektors eller beställares behov av kunskap för att främja vissa ändamål och som finansieras av sektorn eller beställaren. I detta sammanhang är det fråga om främst total- försvarssektorn. –Forskning för särskilda samhällsbehov använder kommittén som beteckning för forskning som motiveras och bedöms uti från sin betydelse för olika mer eller mindre preciserade icke- vetenskapliga problem. –Uppdragsforskning är sådan forskning, där en extern beställare har avgörande inflytande på valet av problemområde. Forskningspropositionen (prop. 1983/84:107) och senare forsk- ningspropositioner har också använt ett par andra definitioner av intresse i detta sammanhang. Det är fråga om följande definitioner. –Långsiktig kompetensuppbyggnad syftande till uppbyggnad av kompetens på nya områden motiverade utifrån sektoriella och motsvarande ändamål. Man har då inte gjort en strikt uppdel ning mellan grundläggande och tillämpade inslag i forsknings- verksamheten. –Forskning på eget programansvar där forskarna ges hela ansvaret för hur problemen ställs och uppgifterna löses och redovisas. Ytterligare ett par definitioner som utredningen 2000 har lanserat bör noteras i sammanhanget, nämligen forskarstyrd forskning respektive beställarstyrd forskning. Med forskarstyrd forskning avses forskning som tillkommer på initiativ av enskilda forskare eller forskargrupper och för vilken medel tilldelas utifrån vetenskapliga bedömningar av organ där beslutsfattarna i huvudsak är kollegialt utsedda forskare. Med beställarstyrd forskning menas forskning som tillkommer på initiativ och beslutas av en extern beställare för att i första hand behandla problem av intresse för beställaren. Totalförsvar är, enligt lag (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap, verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverk- samhet som då skall bedrivas. Totalförsvar består av militär verk- samhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar). Totalförsvar avser verksamhet, inte en organisation. Totalförsvarsresurser omfattar alla de resurser som finns inom totalförsvarsverksamheten. Totalförsvarsresurserna skall utformas så att de även kan användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra fredstida påfrestningar på samhället. Definition av begreppet forskning för totalförsvarsändamål diskuteras närmare i kapitel 4. 2Totalförsvaret och den nationella forskningsorganisationen av den svenska forskningspolitiken – Forskning 2000 – har i slutbetänkandet (SOU 1998:128) Forsk- ningspolitik redovisat en förteckning över de helt eller delvis stat ligt finansierade forskningsorganen som vid tiden för utredningen var verksamma. Sammantaget redovisas ett drygt femtiotal olika organ fördelade på följande huvudgrupper: ·Beredningsorgan inom forskningsområden och vissa andra myndigheter har inte ansett det vara nödvändigt att göra en egen kartläggning men kan på befintligt underlag kon- statera att forskning av betydelse för totalförsvaret bedrivs på många håll. Inom utgiftsområde 6, Totalförsvar, redovisar Forsk- ning 2000 myndigheterna Försvarsmakten, Försvarshögskolan, , Flygtekniska försöksanstalten, Total- . Till detta område bör enligt Försvarsforsk- ningsutredningen föras myndigheter såsom ÖCB, SoS, SRV, , Styrelsen för psykologiskt försvar och Fortifi- kationsverket. 28 Totalförsvaret och den nationella Det har av tidsskäl inte varit möjligt att skapa en fullständig överblick över möjliga synergieffekter genom samarbete och koordinering inom det verksamhetsfält som totalförsvaret kan an ses omfatta utifrån ett vidgat säkerhetspolitiskt begrepp. Av det skälet har begränsat sin beskriv ning av nuvarande försvarsforskningsorganisation till de myndigheter som har huvudsaklig inriktning mot försvarssektorn. 2.2Nuvarande struktur av myndigheter med huvudsaklig inriktning mot försvarssektorn Enligt regleringsbrev är Försvarets forskningsanstalts (FOA) övergripande mål att, med beaktande av krav på relevans och vetenskaplig kvalitet, bedriva forskning och utredningsarbete för totalförsvaret samt till stöd för nedrustning och internationell säkerhet. –2001 skall FOA inom ramen för detta mål kunna anpassa verksamheten till ändrade förutsättningar. Regeringen har även angivit att det är av särskild betydelse att FOA verkar för att synergieffekter mellan civil och militär forskning och nationell och internationell forskning tillvaratas. Försvars- forskningen utgör en nationell resurs och FOA skall i samverkan med uppdragsgivarna i totalförsvaret verka för att denna resurs nyttiggörs även utanför försvaret. FOA:s verksamhet är indelad i följande verksamhetsgrenar: ·Utformning av militärt försvar och civil beredskap Totalförsvaret och den nationella 29 ·Skydd mot N-, B- och C-stridsmedel ·Forskning för övriga samhällssektorer Verksamhetsgrenarna innehåller i sin tur ett tjugotal forsknings- områden. Verksamhetsmålet för varje verksamhetsgren är att till konkurrenskraftiga priser tillgodose uppdragsgivarnas behov av forskning och utredningsarbete samt att bygga upp egen kompetens för att tillgodose framtida behov. FOA styrs på flera sätt: ·regeringens myndighetsstyrning inklusive övergripande styrning av internationell samverkan och medverkan i exportstödet, ·regeringens och övriga uppdragsgivares externa verksamhets- styrning, ·myndighetsledningens interna verksamhetsstyrning. Den interna styrningen har utformats med beaktande av att FOA är en kundorienterad kunskapsorganisation. Det innebär att all forsk- ningsverksamhet bedrivs i projektform. Projekten styrs i en matrisorganisation. Den ena ledden i matrisen är en kompetens- relaterad linjeorganisation som tillgodoser projektens behov av resurser, inklusive kompetensuppbyggnad. Den andra ledden utgörs av forskningsområden som i sin tur ingår i någon av FOA:s verksamhetsgrenar, vars mål fastställs av regeringen. Varje externt beställt projekt hänförs till ett forskningsområde. För varje forskningsområde finns en forskningsområdesföreträdare som tillsätts av generaldirektören. Forskningsområdesföreträdarna tillhör programfunktionen. Denna har det samlade marknadsansva- ret och ansvarar därvid bl.a. för att FOA:s projekt inriktas på att möta kundernas behov och att resultaten överförs på ett för kun- derna användbart sätt. olika delar möts i styrgrupper. Det finns en styrgrupp för varje forskningsområde. Styrgruppernas med- lemmar utses av generaldirektören. I en styrgrupp ingår forsk- ningsområdets forskningsområdesföreträdare och berörda linje- chefer (forskningsavdelningschefer). Styrgruppen har till uppgift att 30 Totalförsvaret och den nationella inrikta verksamheten inom forskningsområdet, ansvara för att verksamhetens resultat inom forskningsområdet överförs till kun- derna i för dessa lämpliga former, definiera, inrikta och följa upp projekten, bevaka att projekten uppfyller krav på kvalitet och rele- vans för kundernas behov samt följa upp kundtillfredsställelse och utvärdera projekten. Verksamheten följs upp bl.a. vid generaldirektörens utveck- lingsmöten med styrgrupper och avdelningar. Detta kompletteras med kundundersökningar och externa granskningar av forsknings- kvalitet. Inriktningen av det administrativa och tekniska stödet styrs genom intern efterfrågestyrning. Organisation, personal och lokaler FOA:s organisatoriska uppbyggnad framgår av bilaga 3. Styrelsen och generaldirektören utgör FOA:s ledning. En direktion stödjer generaldirektören i arbetet med att leda verksam- heten. Generaldirektören biträds av en stab vilken innehåller en strategifunktion, controllerfunktion, en programfunktion och en kvalitetsfunktion. I staben ingår även personaldirektören, informa- tionsdirektören, ekonomidirektören, chefsjuristen samt säkerhets- skyddschefen. Den särskilda funktionen för intern revision är inrättad i enlighet med förordningen (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. Förvaltningsavdelningen har till uppgift att biträda generaldirektören, staben och forsknings- avdelningarna med administrativt och tekniskt stöd. Antalet anställda uppgick till knappt ett tusental perso- ner. Tabell 2.1 visar antalet årsarbetskrafter uppdelade i personal- kategorier. Totalförsvaret och den nationella 31 Årsarbetskrafter uppdelade i personalkate- FOA:s lokaliseringsorter är (Ursvik), , Lin- , () samt . FOA hyr för närva- rande lokaler om drygt 82 000 m² till en kostnad av . Hyresvärdar för de större platserna är Försvarsfastigheter, Fortifi- kationsverket, och Akademiska hus. uppgick FOA:s intäkter till . Intäkter från anslag samt från avgifter och ersättningar framgår enligt nedan. Intäkter från anslag (mkr): Intäkter från avgifter och ersättningar (mkr): 32 Totalförsvaret och den nationella FOA har ett stort antal kunder och samarbetspartners i form av regeringen, svenska och utländska myndigheter, organisationer och företag. Mellan Försvarsmakten och FOA finns ett samordningsavtal. Där anges hur den årliga planeringsdialogen skall utformas, hur offerering och beställning skall genomföras, hur leveranser av resultat skall ske samt regler för betalning. Grundprincipen är att Försvarsmakten lägger en sammanhållen beställning till FOA. De beställda forskningsprojekten innehåller milstolpar för leveranser av resultat till Försvarsmakten. FOA får betalt för utförda prestationer först när Försvarsmakten har godkänt leveran- sen. FOA har avtal med FMV och FHS om hur samarbete mellan FOA och respektive myndighet skall bedrivas. Avtalen ger möjlig- het till förenklade förfaranden (utan anbudsinfordran m.m.) vid köp av tjänster myndigheterna emellan. Avtalet med FMV innebär att FOA, i egenskap av FMV:s Teknikhus, är den för FMV naturliga leverantören inom ett stort antal teknikområden. FOA:s samarbete med universitet och högskolor (UoH) är omfattande och rör undervisning, informationsutbyte och direkt projektsamarbete. Ett exempel är att FOA drev över 100 projekt tillsammans med UoH. Detta år tog FOA emot ett tjugotal gästforskare från UoH och engagerade sju forskare från UoH som forskningschefer vid . Dessutom ställdes 21 forskare från FOA till förfogande som adjungerade professorer vid UoH. Vidare handleddes 67 utomstående doktorander/licentiander och 61 examensarbetare. FOA har slutit avtal med de stora försvarsindustrierna i om samarbetsformer och om konkreta samarbeten under dessa ramavtal. Antalet samarbetsprojekt var 43 stycken med en omslutning på . I projekten arbetar FOA antingen på direkt beställning från en försvarsindustri eller tillsammans med någon industri för att lösa ett problem, där beställningen oftast kommer från FMV. FOA har även ett omfattande internationellt samarbete som till avsevärda delar har byggts upp . Totalförsvaret och den nationella 33 internationella samarbetet grundar sig i stor utsträckning på avtal i anslutning till olika Memoranda of Understanding (MoU) med många länder. Det förekommer även ett omfattande samarbete som inte är avtalsreglerat utan som är av rent vetenskaplig karaktär mellan enskilda forskare. FOA hade vid utgången av ett fyrtiotal avtal med utländska (försvars-) forskningsorganisationer om samarbete i olika former, från enbart informationsutbyte till omfattande pro- jektsamarbete. Internationellt samarbete bedrivs också i många fall med stöd av avtal där, FMV är den avtalsslutande svenska parten. Inom ramen för det samlade uppdraget till Försvarsmakten hade FOA 38 internationella samarbetsprojekt med EU och tio enskilda länder inom elva forskningsområden. FOA bedömer att det internationella forskningssamarbetet är mycket kostnadseffektivt. FOA har beräknat att den kunskap som genereras av internationellt samarbete skulle vara betydligt mer kostsamt att ta fram på egen hand. FOA understryker dock att kunskaperna har erhållits tack vare att FOA själv har kunskap eller har bedrivit forskning, som varit av intresse för respektive samarbetspartner. I ett strategidokument FOA för framtiden (FOA, ) har FOA formulerat vilka förutsättningar och utvecklingsmål som man bedömer vara styrande för FOA:s framtida verksamhetsinriktning. FOA konstaterar att försvaret står inför stora förändringar, att säkerhetsbegreppet vidgas och att det internationella samarbets- mönstret utvecklas. Det ställs större krav på samverkan med andra samhällssektorer och både konkurrensen och kraven på effektivitet ökar. Forskning för totalförsvaret skall förbli FOA:s kärnverksamhet. För att ha förmåga till att anpassa sig till de stora förändringar som äger rum strävar FOA att positionera sig i förhållande till om- världen och att utveckla sitt interna arbetssätt. avser FOA därför att utveckla sin marknad och sina kund- 34 Totalförsvaret och den nationella relationer, sina arbetsformer, sin kompetens och kvalitet på följande sätt. FOA skall tillgodose Försvarsdepartementets och Försvarsmaktens behov av forskning och utredningsarbete. FOA vill merutnyttja forskningsresultat och uppbyggd kompetens genom vidgad samverkan med och för- svarsindustrin. FOA vill i ökande utsträckning stödja Försvarshög- skolan i den högre utbildningen inom försvaret. Försvarsforskningen utgör en betydelsefull nationell resurs som skall nyttjas även för andra samhällssektorer. FOA vill därför, utgående från sin kompetensprofil och sitt arbetssätt, aktivt arbeta för att nå kunder utanför totalförsvaret. Kunden i centrum. Kunskap och forskningsresultat vid FOA skall fullt ut komma kunderna till nytta i deras verksamhet. Det krävs en långsiktig relation mellan forskningskund och forsknings- producent för att gemensamt kunna identifiera kundens forsknings- behov. En sådan relation är också viktig för att uppnå en effektiv kunskapsöverföring. FOA vill därför utveckla och vidmakthålla långvariga relationer med kunderna och tillsammans med dem utveckla attityder och former för effektiv resultatöverföring. FOA:s trovärdighet och konkurrenskraft bestäms av FOA:s kompetens och av kvaliteten i FOA:s forskning. Hög kvalitet skapar också nöjda medarbetare och kunder. FOA vill därför kvalitetssäkra all verksamhet – från forskning och interna stödprocesser till kunskapsöverföring till kunderna. Genom samarbete med externa forskningsresurser, såväl natio- nellt som internationellt, kan FOA lösa forskningsuppdragen effektivare. Samverkan utvecklar organisationens och personalens kompetens. Avtalsbunden samverkan ger tillgång till kunskap inom forskningsområden där det inte är rationellt att FOA bedriver egen forskning. Därför vill FOA väsentligt öka konkret projekt- samverkan, främst med utländska forskningsorganisationer. FOA:s förmåga att arbeta i problemorienterade projekt där kompetenser av olika slag samverkar är en viktig konkurrensför del. FOA vill därför stärka projektens ställning i organisationen.