sou · GNB39 · 2000-01-01 00:00:00 — Riksdagsledamöterna () tar i en motion 1994/95 sin utgångspunkt i ett präglat av kulturell, ideologisk och religiös pluralism vilket de menar skall medföra att staten tydligt markerar sitt accepteran- de av religion som värdegrund och värdegemenskap för med- borgarna. utredning Slakt utan bedövning får åter skarp kritik och man önskar att religionsfriheten övergripande skall fastslås för vårt moderna samhälle. Motionen avslutas med: Vi skulle gärna se en lagstiftning som ger konstitutionellt skydd för religionsutövning, inom ramen för ett modernt och demokratiskt samhälle. Där skulle religionens plats i samhället 136 För religionsutövning nödvändiga matvaror, Motion till 1993/94:Jo502. ATT SLAKTA ETT FÅR I kunde man där markera vad ett modernt, demokratiskt och jämlikt samhälle vill uttrycka visavi religionen. En del principiella frågor som helgfrid, slakt- och kosttraditioner och liknande skulle där kunna få rättsligt stöd och skydd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts gällande behovet av och eventuell utformning av en ny religionsfrihetslag.137 Intressant här är att frågan om slakt har lagts över till en över- gripande fråga om religionsfrihet. Det är inte längre Jordbruks- verket som behandlar frågan utan . Därmed inrangeras behandlingen av skäktning under . Förutsättningen är att nuvarande religionsfrihets- lagstiftning behöver ses över och utformas till en ny religionsfri- hetslag. Motiveringen kopplar samman religionsutövning med demokrati och ett modernt samhälle. betänkande använder sig av rubriken djurskydd för att behandla slaktfrågan. Efter en genomgång av befintlig djurlagstiftning, en redogörelse för och kritiken i remissbehandlingen så hemställs om att motionen ska avslås. konstateras att beredningen inom inte är avslutad.138 Intressant är att parlamentarikernas språkbruk redan i be- nämningen av sina motioner avslöjar inställningen i frågan. Motståndare till skäktning talar om rituell slakt medan före- språkare använder religionernas terminologi. Förespråkarna för rätten till skäktning sätter religionsfrihet i centrum medan mot- ståndarna talar om djurskydd. 137En religionsfrihetslag, Motion till 1994/95:K220. (), () och (). 138Betänkande 1996/97:KU114 Fri- och rättigheter. Stress och lidande för djur Det är viktigt att först påpeka att all slakt, oavsett om den är kon- ventionell eller utförd enligt religiösa föreskrifter, inkluderar moment av stress och lidande för djuret ifråga. Den arma varelsen mister ju livet. Behandlingen av djuret före slakttillfället, infängs- lingen (behovet av fasthållande vid slaktögonblicket) och själva dödsögonblicket synes vara tre moment av särskild vikt att beakta när det gäller stress och lidande för djuret. Här ska perioden före slakttillfället med djurhållningen, köttkvalité och produktionseffektivitet inte beröras utan det lidande och den stress djuret kan utsättas för direkt i samband med slakten. Så länge slakt tillåts kommer förmodligen frågan om rätt behandling av djuret att pågå.139 Följande ska ses som en uppmaning till svenska beslutsfattare att på nytt utreda kosher- och halalslakt och att göra det i en allsidig jämförelse med konventionell svensk slakt. Problemet för all slakt av stora djur är hur djuret kan fås att samarbeta. I den konventionella slakten med bedövning av djuret måste man få fri tillgång till djurets huvud för att ge den avgörande bedövningen. För kosher- och halalslakt behövs den fria tillgången till djurets hals. Frågan är hur exempelvis en stor oxe kan hållas fast så att snittet kan göras som personal skyddas och utan att djuret stressas i högre grad än inför proceduren kring be- dövning vid konventionell slakt. När därefter slutsatser av denna infängsling överförs till får blir steget stort. I de bedömningar som gjorts mot kosher- och halalslakt i den svenska debatten har uppenbarligen infängslingen av nötkreatur utgjort grundmall. För fåren behövs inget mekaniskt fasthållande utan liksom vid bedöv- ning kan det ske manuellt. Från inhägnaden utomhus förs en liten grupp får in i slaktlokalen. Två personer tar ett av fåren och lägger upp det på en bänk varefter slaktaren snabbt lägger snittet. Huru- vida fåret känner mer stress i denna situation än vid att infångas för bedövning eller till klippning är inte lätt att bedöma. 139 Se Advances in animal welfare science (1985) : och of Recommendations and Minimum Standards for the Welfare of Animals at the Time of Slaughter at Licensed and Approved Premises (1984) : . ATT SLAKTA ETT FÅR I fåren synes helt omedvetna om vad som hänt och väntar till synes lugnt på sin tur i detta subjektiva iakttagande av slakt vid ett israeliskt slakthus. Så till lidandet i själva dödsögonblicket. För olika djur tar det olika att blöda till döds. I koventionell slakt ska djuret vara bedövat ända tills det förblött och dött av brist på syre till hjärnan. Vid kosher- och traditionell halalslakt är djuret inte bedövat och frågan är om djuret känner själva snittet, hur det tar att förblöda och om detta orsakar lidande eller inte. Mycket av diskus- sionen har fokuserats till den tid det tar att förblöda. Handlar det eller är det och går det att påvisa att djuret lider . Olika forskare har kommit fram till skilda resultat.140 Hjärnforskaren professor menar att skäktning av slaktdjur (givetvis ej svin) enligt judisk och muslimsk ritual innebär att man snabbt skär av halsartärerna på djuret, vilket leder till förblödning under . Vid detta förfarande kan man inte med säkerhet hävda att smärtupplevelser hos slaktdjuret helt kan undvikas. Snabbheten i förfarandet torde dock minska tiden för ett smärtupplevande.141 Företrädare för både kosher- och halalslakt menar att denna metod är den som förorsakar minst lidande och stress för djuren. Därför upplevs det grundläggande påbudet att inte förorsaka någon levande varelse något onödigt lidande uppfyllt. Den svenska lagstiftningen har å sin sida satt upp tydliga krav för vad en human behandling av djur vid slakt innefattar. Här finns två steg som in- kluderar bedömningar och värderingar. Först gäller om lidande för djuren är fastställt eller inte. Även om det kunde antas att ett visst lidande förekommer genom att vara mätbart större vid en slakt- metod jämfört med en annan så skulle nästa steg inte automatiskt innebära nej till kosher- och halalslakt. Om djurens lidande skulle vara bevisat förnimbart större i jämförelse med ett lands behand- ling av djur i samband med konventionell slakt så återstår ändå att föra resonemanget ett steg vidare. Bedömningen handlar då om var 140Stunning of animals for slaughter (1983) : . 141Ingvar, (1992) Grisen har ett själsliv i och Djurens Rätt nr 6. gränsen går för religionsfriheten. Denna kan fortfarande bedömas vara av viktigare och mer grundläggande karaktär än ett allmänt intresse av skydd mot ett visst lidande för djur så länge slakt över huvud taget tillåts. Det handlar inte enbart om att lösa lidande- frågan i samband med slaktmetod utan också att se till basen för fromma människors rätt till utövning av sin religion. Tecken på en ny hållning Betänkandet från /97 föranledde en interpellation om vad avsikten med beredningen är och om för- ändringar angående skäktning kommer att föreslås.142 I debatten anger företrädare att hon utgår från att det enbart är en djurskyddsfråga medan jordbruksminister () hävdar att frågan har flera dimensioner.143 I sitt slutanförande anger jordbruksministern att diskussionen måste fortgå om möjligheter att utveckla slaktmetoder som kan förenas med möjligheterna att utöva andra religioner.144 fattade regeringen ett beslut om att ge ett uppdrag till om religiösa slaktmetoder. Regeringen har beslutat att ska göra en utvärdering av olika religiösa slaktmetoder i syfte att finna religiösa slaktmetoder som inte strider mot svenska bestämmelser om skydd av djur vid slakt men som kan godkännas av dem vars religiösa övertygelse bl.a. innebär tillämpning av religiös slakt. Vid utvärderingen skall beakta nationell och inter- nationell forskning på området.145 142Interpellation 1996/97:238. 143Riksdagen: Protokoll 1996/97:87. 144Riksdagen: Protokoll 1996/97:87. Jordbruksminister (). 145Uppdrag till om religiösa slaktmetoder. ATT SLAKTA ETT FÅR I Den stora muslimska högtiden al-Adha liksom avslutningen på fastan är glädjens dagar med stor festmåltid för familj och vänner. Givetvis firas dessa högtider också av muslimer. Inom Europeiska unionen tas för givet att hundratusentals muslimer vid Eid al-Adha slaktar får i överensstämmelse med halalföreskrifterna. Den permanenta veterinärkommittén har noterat att Kommissionen ställt frågor kring den muslimska hög- tiden och djurslakt. Det är inte ett ifrågasättande utan handlar om medlemsstaternas beredskap att klara dagen. Slakten sker inte bara i slakthus utan också utanför eftersom kapaciteten denna dag inte är tillräcklig i befintliga slakthus. Medlemsstaterna avkrävdes svar om hur man löst problemet med otillräckliga resurser för att tillgodose den religiösa festens behov och vilka rekommenda- tioner man ger för att tillgodose en rimlig balans mellan religions- frihet, skydd för allmän hälsa och djurskydd.146 I ett direktiv om djurskydd från Europeiska unionens råd finns en föreskrift om bedövning före slakt men också undantag beträffande djur som slaktas i samband med religiösa ceremonier.147 Den 6-7/10 1998 meddelades att Kommissionen återupprepat frågorna eftersom man bara fått svar från några medlemsstater.148 Det innebär att som medlem i Europeiska unionen måste finna svar på frågan som medvetet relaterar till den religiösa pluralismen. Rätten till olikhet måste vara grundläggande i en enhetskultur på väg in i pluralism och religiös mångfald. Detta har också varit en grundbult i mänskliga rättigheter där minoriteter, marginaliserade och oliktänkande garanteras skydd. En nivå är accepterandet och toleransen. En annan är att i respekt se mångfalden som något 146Short Report of held in on 23- 14793/119/EEG. 148Short Report of held in on 06- positivt som kan berika också delar av majoritetens liv. Alla människors lika värde bygger på tanken att alla är värda samma respekt. Minoriteter, vare sig etniska, språkliga eller religiösa, har för sina medlemmars skull rätten att känna sig skyddade gentemot staten och andra medborgare när sådana behov finns. Muslimers erfarenhet från skilda håll i är inte goda, inte ens av det självklara att få bygga en moské – en gudstjänstlokal. Denna själv- klarhet i religionsfriheten som möjliggör religionsutövning i dagens samhälle testar den svenska demokratins räckvidd. De formella grunderna för demokratin brukar anges till dels all- männa val med lika rösträtt och dels upprätthållandet av de grund- läggande fri- och rättigheterna. har en rättighetskatalog infogats i regeringsformen. Hit hör de så kallade positiva opinions- friheterna som yttrande-, informations-, mötes-, demonstrations-, förenings- och religionsfrihet. Innebörden är givetvis att statens och medborgarnas respekt för alla människors grundläggande fri- och rättigheter är en viktig aspekt av demokratin. Om hänsyn tas till både demokratins form och innehåll så behöver majoritets- principen ta hänsyn till hur olika gruppers behov och intressen tillgodoses. Internationellt har länge en idéhistorisk debatt pågått om relationen mellan individens rättigheter och majoritetsstyre, liksom vem som skyddar individens eller minori- tetens rättigheter gentemot en demokratiskt vald lagstiftare.149 Religionsfriheten är därmed en av dessa rättigheter – värden – som skall garanteras. Näppeligen kan den nya relationen mellan stat och religion som blir följden av förändringarna i relationen mellan staten och ses som ett totalt fullföljande av religions- frihetens principer. Kritiska moment är särlagstiftningen för i stället för gemensam lag om alla trossamfund 149 Nergelius, (1996) Konstitutionellt rättighetsskydd. Svensk rätt i ett komparativt perspektiv. ATT SLAKTA ETT FÅR I liksom föreskrift om statschefens och tronarvingarnas religion.150 Här skall ett perspektiv läggas på religionsfriheten utifrån att först ställa frågan om vad religion innebär. Detta mot bakgrund av att det i förarbeten till den svenska Religionsfrihetslagen inte gjorts några försök att definiera vare sig religion eller religionsutövning. Vad är religion? Att ge en definition av religion är inte lätt. Allmänt kan sägas att religion är människans förhållande till högre makt(er), guds(tro), gudsdyrkan; gudalära; troslära.151 Många som studerar religion menar att det fenomen som betecknas religion är så varierat och komplext att det inte går att fånga in en allmän definition. Man väljer då att studera ett eller några dylika fenomen och hävdar att varje definition är selektiv och kan rättfärdigas endast utifrån det syfte till vilket definitionen används. Ändå ges definitioner. Franklin I Gamwell säger i sin studie om betydelsen av religions- frihet: Jag vill föreslå att religion är den primära formen av kultur i be- tydelsen att människor uttryckligen frågar och besvarar det jag vill benämna de grundläggande frågorna.152 På en första nivå har religionen en upplevelsefunktion där den kopplas till den individuella personliga upplevelsen av en relation, ofta definierad utifrån det gudomliga. Detta syftar på rätten att tro, en rätt som förmodligen ingen kan ta ifrån någon eftersom detta är den personliga övertygelsen. En inre aspekt av religions- frihet som upplevs garanterad av . Rätten att tro finns givetvis försvarad i internationella och svenska dokument om religionsfri- het. Men stannar det hela här så uttrycks en syn på religion där 150Göransson, (1998) Och aldrig skiljas de åt i Tro & Liv nr. 151Bonniers Multimedia Lexikon (1996) Uppslagsord religion. 152Franklin I Gamwell (1995) The Meaning of Religious Freedom. Modern Politics and the Democratic Resolution. : , s. 15. religion inte har något med samhälle, politik, ekonomi etc. i övrigt att göra utan tenderar att bli privatiserad. I har religion gjorts så privat och individualiserad att varje människa kan tänkas ha en egen religion, i bland betecknad privatreligiositet. Detta är en tankens och samvetets frihet som väl stämmer med svensk religionsfrihetslagstiftning där rätten till individens egen religion liksom rätten att inte ha religion sätts i förgrunden. Därmed blir religion i huvudsak idéer och trosföreställningar hos individen. Här skulle det förmodligen gå att stanna och konstatera att detta är en långtgående och grundläggande rättighet. Denna avgränsning av individens fri- och rättigheter är dock inte tillräcklig då det i åtminstone de så kallade världsreligionerna finns moment som förväntas beröra mer än en individ och utformas till kollektiva handlingsmönster. Det klassiska kristna uttrycket för detta är ord: där två eller tre är samlade i mitt namn. Svårare att precisera är religion när det handlar om de yttre for- merna. De flesta religioner skulle hävda att den inre trosöver- tygelsen först fullbordas när den yttre religionsutövningen kom- mer till. Religion måste omsättas i praktiken och tro handlar inte enbart om tankar utan handling i form av exempelvis gudstjänster, riter och undervisning. Det är oftast inkluderat mer än en person i aktiviteten och ett samhörighetsmoment tillkommer. Detta är inte rättigheter för en viss grupp utan snarare handlingar som individer tillsammans utför i avsikt att fullfölja det de menar vara en del av deras religiösa liv. Man har förutom att ta fasta på tanke- och idé- världen också inkluderat manifestationer som i vissa bestämda situationer kan ses, höras och luktas av flera . Också detta har den svenska lagstiftningen i viss utsträckning förutsett ligga inom lagens ram genom att tala om rätten att samlas till sammankomst för religiös gemenskap och till gudstjänst så länge det inte stör samhällets lugn eller åstadkommer allmän förargel- se.153 I praktiken ett skydd för gudstjänster och samlingar i lokaler för gudstjänst och gudstillbedjan. Utanför lokalerna ljuder kyrkklockornas klang . Också det får ingå i det för religionsutövningen självklara men det är ingalunda själv- 153 Religionsfrihetslagen 1951:680, 1-4§§. ATT SLAKTA ETT FÅR I klart med böneutropen från moskéns minaret (förutsatt att de först får byggas). Vidare handlar religion om de läromässiga formuleringar i form av dogmatik, trosbekännelse och lärosatser som tar sig praktiska uttryck. Det är här avgränsningen av gruppen sker genom att tala om vilka som tillhör en grupp, vilka som är utvalda om man så vill. Det avgränsar mot andra och oftast kombineras detta med anspråk på sanningen. På den här punkten måste man hantera att inte alla människor tycker lika, handlar lika osv. syns dessa praktiska uttryck genom påbud om klädsel, levnadssätt och mattraditioner som för den fromme blir heliga handlingar helt avgörande för den egna identiteten. Ofta får kraven på att få inne- fattas i en religiös sfär ha prioritet över andra mänskliga aktiviteter. Det religiösa livet levs i en gemenskap med anspråk på att täcka in livet i dess helhet. För en religionsutövare i den situationen finns ingen aspekt av livet som inte inkluderas i religionen. I ett pluralistiskt samhälle möts skilda religionsutövare och den som vill frihet från religion. Avgörande är att se hur långt religio- nerna respektive samhället är redo att gå för att förverkliga religionsfrihet och mänskliga rättigheter. Det är här mobiliseringen för demokrati och mänskliga rättigheter äger rum. Det finns givetvis en gräns för religionsfriheten och vad den innefattar. Allt kommer inte att tillåtas eftersom det strider mot andra grundläggande fri- och rättigheter i ett demokratiskt utformat samhälle. Men var går gränsen? Och det kan givetvis inte vara så att det som sker inom de kristna sammanhangen räknas dit medan andra religionsutövare får problem. I så fall skulle ingen religions- frihet råda utan en frihet inom en snäv traditionell kulturell ram. Det är viktigt för staten och det internationella samfundet att vara lyhörd för frågor kring religionsfrihet och samvetsfrihet därför att om religionsfrihet ifrågasätts ligger också andra mänskliga rättig- heter i farosonen. Religion reducerad till privatsak Staten skall inte ha någon religion, men den skall skydda och vårda människors möjlighet att enskilt och kollektivt välja och utöva sin tro. Samhället behöver det respektfulla samtalet. Äkta religiösa övertygelser fungerar samhällsbyggande. Men: svenska politiker måste lära sig att religion, livsåskådning, rit- och samfundstill- hörighet är starka politiska faktorer. Religionen är inte en privat- sak!154 Det behövs en mer medveten religionspolitik grundad på principen om respekt för mångfald. I denna princip ligger två förutsättningar. Den första är en positiv inställning till att lyfta fram tros-, livs- och värderingsfrågor i samhällslivet, också i vardagslivet. Den andra förutsättningen är respekt för människors egen förmåga att ta självständig ställning till dessa frågor utan påtryckning.155 Vissa rättigheter har en särställning inom det svenska demokratiska systemet. Rättigheter som inte är möjliga att begränsa betecknas absoluta eller orubbliga rättigheter. Bland de positiva opinionsfriheterna gäller detta religionsfriheten som därmed inte kan begränsas genom lag. Inom EU gjordes 1997 en undersökning om den vikt med- borgarna lägger vid individuella rättigheter och friheter. På frågan om religions- och samvetsfrihet under alla omständigheter skulle respekteras svarade ja. och ligger högst med 90 respektive medan och ligger lägst med 64%.156 Det innebär att av de svenska medborgarna menar att respekterandet av religionsfrihet gäller endast under vissa omständigheter. Dåvarande jordbruksminister yttrade angående det absoluta skyddet för religionsfriheten: 154Ingelstam, (1997) Religionen är ingen privatsak i Arena nr 4. 155Religionsfrihet i ett nytt (1992) Kristna socialdemokraterna . 156Report Number 47 (1997) Eurobarometer. ATT SLAKTA ETT FÅR I Det kan ... hävdas att en reglering som innebär att religionsfriheten görs begränsningsbar skulle ge en riktigare bild av rättsläget på om- rådet. Det förefaller sig å andra sidan så att de moment i religions- friheten som inte hämtar inslag från övriga opinionsfriheter – främst friheten till enskild religionsutövning – inte bör kunna underkastas några särskild begränsningar.157 I propositionen begränsas religionsfriheten till att hysa religiös övertygelse, att enskilt utöva religion, frihet att sprida och ta del av religiös förkunnelse, att anordna och delta i gudstjänster och att bilda och medverka i religiösa sammanslutningar. söker också denna indelning: Enligt utskottets mening bör de bestämmelser om religionsfrihet som förs över till exempelvis en lag om trossamfund inskränkas till det absolut nödvändiga.158 I detta ingår inte till exempel kost- och födotraditioner som ska beaktas i lag inom respektive område. Den absoluta religionsfriheten skulle därmed begränsas till det absolut nödvändiga vilket innebär rätten att tro i betydelsen tänka fritt och till rätten att samlas till gudstjänst. Båda dessa rättigheter täcks för övrigt väl av andra medborgerliga rättigheter. Förskjutningen går från vad som är en absolut rättighet till vad som är absolut nödvändigt, det vill säga ett minimum för friheten. Vilken är då religionsfrihetens kärnpunkt som inte kan begränsas? Kvar blir frihet till enskild religionsutövning som innebär att kunna gå in i sin kammare för att be och då veta sig ha grundlagens skydd. I praktiken innebär det att det förstärkta skyddet för religionsfrihet blivit innehållslöst.159 Därmed görs religionen till privatsak. Försöken att begränsa religionsfriheten bygger på en inskränkt uppfattning om vad religion är med följd att religionsfrihet riskerar att bli ytterst begränsad. kommer inte att lida av detta. Inte heller de traditionella frikyrkorna drabbas eftersom utvecklingen av religionsfrihet i steg för steg tillgodosett 157Proposition 1975/96:209 s. 115. 158Betänkande 1996/97:KU14 Fri- och rättigheter. 159Nergelius (1996) s. 553. deras behov av religionsutövning. Från att ha varit främmande trosbekännare har de blivit en accepterad religionsform. Religionsfriheten är därmed orubblig beträffande individer och deras trosfrihet. Rätten att ha eller inte ha en trosuppfattning kan inte tas ifrån någon. Men hur förhåller det sig på aktivitetsnivån när det gäller religioners traditionella uttryck genom t.ex. kläde- dräkt, manlig omskärelse eller arkitektur. Tolkningsföreträde inom svenskt lagrum är en avgränsning mellan den formella rätten och vad som är politiskt möjligt. Det är lätt att acceptera det samhälle och de kulturella uttryck man är van vid som religionsfrihet. Tyd- ligt visar sig detta när etniska svenskar konverterar till islam och blir betraktade som invandrare med främmande kultur. Det är uppenbart att den svenska idén om den absoluta religions- friheten behöver skärskådas för att fortsatt ha trovärdighet i ett pluralistiskt samhälle. Genom att betrakta friheten till religion som en individuell privat- sak har skyddet för individen begränsats. När väl detta testas i olika fora kommer måhända resultatet att bli som i flera andra fall som berör det medborgerliga rättsskyddet. Det kan sägas att detta rättsskydd är oklart när jämförs med andra europeiska länder.160 Ännu har inte frågan om rätten till religionsfrihet utifrån sedvänjan skäktning förts upp i till exempel . För detta krävs först att ett konkret fall där en medborgare bryter mot lagen och genom domstolsprövning uttömmer den svenska rättsprövningen. Vid en jämförelse mellan den svenska Religionsfrihetslagen och konventioner ratificerat så finns ett uttryck som behöver lyftas fram. Religiösa sedvänjor finns inskrivet och syftar uppen- barligen på något annat än gudstjänst, undervisning och andaktsut- övning eftersom de är parallellställda. Vad innebär sedvänja i en