sou · GNB368d1 · 2000-01-01 00:00:00 — GP:s reportrar som från redaktionsfönstret såg röken från branden på andra sidan älven meddelade nattchefen att något var på gång. De åkte till brandplatsen ca 00.10 och ringde från bilen till polisen och fick besked om att många är skadade. Redaktionsledaren på Arbetet som också fått larmet avvaktar. Redaktionen hade gått hem så det fanns ändå inget att göra åt nattens tryckning. fanns , GP och GT på brandplatsen. Västnytts frilansfotograf uppgav att han var där . Och Västnytts reporter var på plats . 5.1.3Den första rapporteringen i radio- och TV TV4 var det första nyhetsmediet som gick ut med nyheten till allmänhe- ten. , direkt efter att nattens film, innan programkontrollen hunnit släcka ned tekniken visades det första nyhetstelegrammet om brandkatastrofen. Eko-redaktionen i rapporterade om branden i natt- radion ( P3/P4) första gången . Därefter sände eko-redaktionen nyheter varje halvtimme för att från och med rapportera varje kvart. Det första längre inslaget i Ekot inleddes på följande sätt: Med anledning av katastrofbranden i så följer här en extra eko- sändning. Du lyssnar på nattradion i P3 och P4 (Ekosignal) Ekot sänder alltså extra med anledning av den svåra branden på i där ett 20-tal personer nu har burits ut döda och så många som femtio offer kan ha krävts. Det var i på på i som alltså branden började, larmet gick ungefär och inne i lokalerna pågick ett diskotek då. Man säger alltså att det var många ungdomar som fanns där i lokalerna. Många av dom omkomna kan alltså ha varit ungdomar. Vi samlar på oss så mycket uppgifter vi kan om branden och kommer också att sända från . Och återkommer med ytterligare uppgifter så fort vi fått ytterligare detaljer alltså kring branden på i i , därmed slut på den här extra sändningen. Radio började sina sändningar i P4 direkt efter den första ekosändningen. Till en början sändes nyheter varje kvart (ef- ter Eko-sändningarna). Mellan nyhetsinslagen rapporteras direkt från brandplatsen och från studion förmedlades uppgifter från infor- mationsstaben på om telefonnummer till krisjourer och sjukhus. Sändningen pågick kontinuerligt till . Efter glesas nyhetsrapporterna ut till timsnyheter. Radio gick också in efter varje Eko-sändning (i P4) under hela allhelgonahelgen. Radio första inslag, efter Eko-sändningen, började på följande sätt: Och det här är nu , P4. Vi sänder nu extra med anledning av den katastrof som inträffade på i och som ni kunde höra om i Ekot här. Det finns alltså uppgifter om att mer än femtio människor kan ha omkommit i den här branden, en brand som utbröt i ett diskotek arrangerat av på Herkules- gatan i . Döda och skadade har förts till , till Sahlgrenska, till Östra och till . Ni som är utom fara upp- manas ringa hem och säga att ni är vid liv. Alltså underrätta era anhöriga, det är många som är oroliga och hör av sig till polis och räddningstjänst efter storbranden på där alltså 50 människor kan ha omkom- mit. Nyheternas första inslag om branden påannonserades på föl- jande sätt: Minst 50 personer har omkommit och närmare 100 har skadats vid en häftig brand i . Branden utbröt vid ett ungdoms- disko i . Nyheterna sänder varje hel timma med nya upp- gifter om branden. Här är nyheterna med en extrasändning med anledning av den allvarliga brand i som har krävt minst 60 människors liv. Branden utbröt på andra våningen i en byggnad på på Hi- singen (karta visas), där det pågick ett ungdomsdiskotek. Enligt ögonvitt- nen fanns det omkring 400 ungdomar i lokalen när bran- den började. Lokalen drivs av en makedonisk förening. Enligt den senaste uppgiften vi har fått nu så finns det tecken på att elden var anlagd. Brandkårer från hela bekämpar elden och ambulanser från hela länet har kallats in för att föra skadade till sjukhus. Totalt handlade det om ett hundratal skadade. Efter TV4:s nyhetssändning startade TV4 sina lokala nyhetssändningar och sände sedan regelbundet och mor- gonen. TV4 inledde sin sändning med: Här är med en extrasändning med anledning av den stora katastrofbrand som har inträffat på . Ett sextiotal ungdomar är döda, ett hundratal skadade. Vi skall återkomma med telefonnummer som ni anhöriga kan ringa för att komma i kontakt med sjukhusen runt om i . Västnytt-redaktionen i (SVT2) var fulltaligt bemannat ungefär med ca 25-30 personer. Västnytts första direktrapport från brand- platsen sändes . Treminutersrapporteringen från Västnytt åter- kom och 08.57. Västnytt-redaktionens första extra nyhets- sändning ägde rum först . Rapport-redaktionen, som har ansvaret för SVT:s alla extra nyhets- sändningar genomförde sin första extrasändning . Därefter las extrasändningar in varje halvtimme fram till morgonprogrammet 06.00 som tidigarelagts . Inspelningar av SVT2:s sändningar fram till saknas. I det första inslaget från som finns inspelat meddelades följande: 60 döda och 190 skadade i den svåraste brandkatastrofen i modern tid i . Ungdomsdiskotek eldhärjat i . 60 ungdomar omkom alltså vid en våldsam brand på ett diskotek på i . 190 har skadats, 20 av dem mycket allvarligt. Brand- orsaken är ännu inte klart fastställd, men det kan röra sig om mordbrand enligt räddningstjänsten. När branden bröt ut var det få som hade möjlighet att ta sig ut. Det fanns två utgångar i lokalen, men flera hundra ungdomar i loka- len som användes av makedoniska föreningen i , men just var det diskotek i lokalen som på blev övertänd och alla försökte ta sig ut . Aktuellt-redaktionen i beslutade att sända fredagskvällens 21.00-nyheter från . En grupp journalister och tekniker åkte till för att förbereda sändningen. Sändningen gjordes från . Aktuellt inledde sin 21-sändning med följande: Här dog sextio ungdomar och omkring 160 skadades i värsta brand- katastrofen i . Och i och i hela landet råder det chock och stor förstämning. Sextio ungdomar dog alltså och omkring 160 skadades, många av dom svårt vid katastrofbranden natten till här i natten till . Uppgif- terna varierar fortfarande. En glad Halloween-fest förbyttes på till en ofattbar tragedi, och vi sänder Aktuellt direkt ifrån i . Den skola där många av ungdomarna är elever. Vi har en lång rad gäster poliser, psykologer, läkare bland andra. Och vi skall efter bästa förmåga försöka samtala om det fruktansvärda som hände vid plan på . två reportrar återkom till redaktionen och lämnade sin första text 01.15. Tidningen var då redan i tryck för de tidiga editionerna, men nattchefen och den redigerare som var kvar hade stannat pressarna . Därefter korrigerades med nya uppgifter om branden successivt under tryckningen av nya editioner. Den sista upp- giften – vad som är känt om antalet omkomna – lämnades innan göteborgsupplagan gick i press. , som de första ordinarie nyhetssändningarna i radio och TV, kunde därför också Göteborgs-Pos- tens läsare ta del av nyheten om branden. Minst 50 ungdomar dog och ett hundratal skadades när en privat fest i förvandlades till ett eldhav . Cirka 400 ungdomar fanns i byggnaden när något gick snett. Enligt uppgifter startade branden i diskjockeyns anläggning , , är en s k tidningsfri dag och då det normalt sett inte ges ut några morgontidningar. bestämmer emellertid ledning att ge ut en extratidning om brandkatastrofen . GP:s beslut innebar att Arbetet i också bestämde sig för att i likhet med GP ge ut en extratidning, eftersom Arbetets möjligheter att ge ut en extratidning i hög grad var beroende av ställningstagande då tidningarna samt- rycks. Tidningarna distribuerades till olika samlingsplatser i där folk kunde hämta sitt exemplar. Vanlig utdelning med tidningsbud kunde inte ordnas under den annars tidningsfria helgdagen. Radio informerade i sina sändningar var tidningarna kunde hämtas. I ingick lördagens extratidning om branden i nedbantad version som bilaga. sände var och en av stockholmskvälls- tidningarna ned 15-25 personer till . De, kunde till skillnad från morgontidningarna, på ett stort antal helsidor utförligt rapportera om brandkatastrofen redan i sina fredagsupplagor. I GT (30/12) stod föl- jande med rubrik över två helsidor: Mellan 60 och 70 ungdomar mellan dog vid den värsta brandkatastrof som inträffat i . Minst 100 ungdomar skadades. Och tidigt kom räddningsledaren med den ofattbara miss- tanken: – Branden kan ha varit anlagd. Och någon kan ha blockerat nödutgångarna. kom kvällstidningarna även med extratidningar om branden. till , efter att branden hade upptäckts, gick nyheten om brandkatastrofen ut i radion och televisionen. Först som kortfattade meddelanden med de uppgifter som då fanns tillgängliga om vad som hänt. Från och med fick rapporteringen en större omfattning med direktsända inslag från brandplatsen både i radio och TV. Och kom rapporteringen om brandkatastrofen att ingå i de ordinarie nyhetssändningarna. Nyhetsmorgonprogrammen i radio och TV dominerades helt av händelserna i . I tabell 5.1 redovisas en sammanställning av de nyhetsmedier som undersökts. Sammanlagt har nyhetsrapporteringen kartlagts i femton tidningar och sju olika nyhetsredaktioner inom radio och TV. Ca 790 tidningsartiklar och ca 1 100 nyhetsinslag i radio och TV har analyserats. Analysen omfattar sålunda enbart det renodlade nyhetsmaterialet. I radio och TV sändes även andra typer av inslag och program. De har analyserats, men redovisas inte i detta sammanhang. När det gäller antalet nyhetsinslag i radio och TV i form av telegram och nyhetsreportage rör det sig dock om en mycket grov uppskattning, eftersom det och även handlade om många extrasändningar där gränsen mellan olika inslag ofta är svår att fastställa. Antalet inslag redovisas därför inte i tabellen eftersom resul- tatet endast handlar om uppskattningar. I tabellkommentaren redovisas dock en sådan uppskattning av antalet inslag. Att det varit svårt att sätta gränser mellan olika inslag i extrasändningarna har dock inte påverkat analysen av innehållet i inslagen. Den exakta tiden för radions och televisionens nyhetssändningar har också varit svår att fastställa eftersom utredningen inte kunnat få fram inspelningar från allt som sändes i radio och TV, bl a därför att det saknas inspelningar. I tabell 5.1 redovisas dock en uppskattning av anta- let sändningstimmar för de olika nyhetsredaktionerna. I den resultatredovisning som följer har för åskådlighetens skull en- skilda tidningar och enskilda nyhetsredaktioner slagits samman i olika grupper. Redovisningen av resultat för enskilda medier presenteras i en särskild tabellbilaga (bilaga 4). Tabell 5.1 Nyhetsbevakningen av brandkatastrofen i – undersökta nyhets- mediers bevakning (30/10 – 3/11 1998) Göteborgs-(tidningen (GT) Metro, Gbg () Norrländska Soc dem (NSD) Aktuellt/SVT1 (Akt) Rapport/SVT2 (Rap) Nyheterna /TV4 () SVT2 (Västnytt) TRV4 (TV4 Gbg) Eko-redaktionen/P1 (Ekot) Radio (Västekot) Kommentar: De sändningstider som anges i tabellen för radio och TV rör sig om uppskattningar efter- som det i en del fall inte gått att få fram inspelningar av programmen. Antal nyhetsinslag i radio och TV har inte angivits i tabellen pga att det i bl a extrasändningarna har varit svårt att säkert identifiera inslagsgränser. En mycket grov uppskattning av antalet nyhetsinslag (telegram och repor- tage) är: Aktuellt ca 30,Rapport ca 200,Nyheterna ca 200,Västnytt ca 70,TV4 ca 90,Ekot ca 250 och Västekot ca 200. Helsidor = fullformatsidor, det innebär t ex att tidningar i tabloidformat (t ex kvällspress) har nästan dubbelt så många sidor . Landsortspress = lokaltidningar = LT Brandkatastrofen fick som förväntat stor uppmärksamhet i nyhetsmedi- erna. Under fredagsdygnets sände de sju undersökta nyhetsredaktionerna i radio- och TV sammantaget ca 700 nyhetsinslag – från korta nyhetsmeddelanden till längre reportage. De tre undersökta kvällstidningarna (GT, och ) och de tre dagstid- ningar (GP, Arbetet och Metro) som kom ut med extraupplagor innehöll var och en mellan 30 och 40 artiklar och ett mycket stort antal bilder. Pressens bildmaterial spelade en mycket stor roll vid bevakningen av brandkatastrofen. Som framgår av tabell 5.1 utgör bilderna närmare hälften av utrymmet. I morgonpress utgör själva texten (brödtexten) ungefär en tredjedel av nyhetsutrymmet och i kvällspressen utgörs av rubriker och bilder. Kvällstidningarna och morgonpressen i är ändå de nyhetsmedier, som i absoluta tal, ger branden klart störst textutrymme. I katastrofsituationer är snabbheten i informationsspridningen av största vikt. Hur snabbt och på vilka vägar informationen sprids i ett samhälle tillhör därför ett av de mer uppmärksammade områdena inom kris- kommunikationsforskningen (se bilaga 6). Informationsspridningen till allmänheten via massmedierna om brand- katastrofen i kom genom den tidningsfria allhelgonahelgen att accentuera den skillnad som finns mellan s k snabba och långsamma nyhetsmedier. Ljudradion har traditionellt varit det snabbaste nyhetsme- diet, men televisionen har genom nyhetsmorgon- sändningar och dygnetruntsändningar kommit att närma sig ljudradions snabbhet. Vid brandkatastrofen i sändes de första korta nyhets- medelande ca två och efter brandens utbrott – först i televisionen och i radion. sände sedan de två nyhetsredaktionerna i radion i genomsnitt vardera ca 150 nyhetsinslag av varierande längd om brandkatastrofen och de fem nyhetsredaktionerna inom televisionen i genomsnitt vardera ca 80 nyhetsinslag. Etermediernas närmast totala dominans i informationsspridningen om brandkatastrofen förändras dock kraftigt re- dan det . För det första därför att kvällstidningarna kom ut med omfattande specialbilagor om branden och den lokala morgon- pressen gav ut gratisutdelade extratidningar. För det andra därför att intensiteten i etermediernas nyhetsrapportering minskade kraftigt. Un- gefär av de inslag som sändes om branden sändes . Det bör då påpekas att många av inslagen i etermedierna som sändes utgjordes av korta meddelanden, vilka upprepades men oftast också uppdaterades. Med undantag för fick större delen av befolkning undantagslöst all information om branden genom radio och TV eller kvällspress. kunde läsarna, hu- vudsakligen i de tre storstäderna, ta del av vad som hade hänt i sin morgontidning och först rapporterade huvuddelen av de svenska lokala morgontidningarna om brandkatastrofen i . Först fick med andra ord huvuddelen av landets befolk- ning tillgång till morgonpressen som informationskälla om branden. 5.2.2Nyhetsinformation på andra språk stod det klart att många av omkomna och de skadade i branden hade invandrarbakgrund. Även om ungdomarna själva talade svenska kunde man ändå på goda grunder anta att en stor del av de drabbade ungdomarnas anhöriga varken talade eller förstod svenska. Den första informationen i massmedierna som fanns tillgänglig på ett annat språk än svenska sändes av Radio . sändes nyheten på serbiska/kroatiska/bosniska och makedoniska, på spanska 04.30, på somaliska 05.20 och senare på finska och även kurdiska (kurmandji). sände man på alla språken en gång , gjorde ett uppehåll mitt och återkom mellan 14 och 17 med kontinuerliga långa telegramläsningar på de olika språken. För sändningarna fick man hjälp av tolkar från kommunens tolkcentral. minoritetsredaktion sände mel- lan klockan 10.00-12.00. sändes sammanlagt 5 timmars nyhetssändningar på 9 olika språk (albanska, arabiska, assyriska, gre- kiska, persiska, polska, spanska, serbokratiska och turkiska). Program- men var mellan 10 och långa och inriktades helt på nyhetsbe- vakning av branden. Det handlande nästan uteslutande om studio- produktioner. Nyhetsreportage från platsen förekom endast i ett program. De radioprogram som finns på andra språk i den lokala närradion har bestämda sändningstider. , knappt ef- ter branden, sändes två program. Dels på spanska (Radio 19 de Abril), dels på persiska (Radio ). Det handlade långa sänd- ningar. sände förutom dessa två radiostationer ytterli- gare tre program (persiska, spanska och tigrinja () som handlade om branden. I lokal kabel-TV sändes inga program på andra språk un- der . Först sändes i ett eritrianskt och ett somaliskt TV-program om 30 res- pektive . Bland de svenskspråkiga nyhetsmedierna var det enbart och tidningen som i sina extratidningar gav in- formation om branden på andra språk. GP hade anlitat kommunens tolkservice och presenterade kortfattade artiklar om branden på sju olika språk. Utredningen har däremot inte kunnat finna någon information på annat språk än svenska i båda kanaler eller i TV4. Det gäller även för de båda TV-företagens regionala respektive lokala . Brandkatastrofen i blev vad som brukar kallas en världsnyhet. De första utländska TV-teamen kom från och och flögs TV-team in från och . nådde medieintresset sitt maximum. Vid sidan av de svenska nyhetsmedierna bevakades händelsen på plats av ett 50-tal TV- bolag och tidningar från andra länder. Enligt uppgift fanns 14 olika TV- team på plats: Alla de nordiska länderna, , , , , , , , , och . Även me- dier i och hörde av sig. Polisen har även uppgett att nyhetsmedier från ytterligare ett antal länder ringt direkt till dem. Efter lördagen mattades dock det utländska intresset för brandkatastrofen på- tagligt. I debatten efter brandkatastrofen blev de utländska nyhetsmediernas bevakning av branden starkt uppmärksammad. Det gällde särskilt de satellit-TV-kanaler som är verksamma i länder från vilka många av de särskilt drabbade ursprungligen kommer. Utredningen har på olika sätt försökt kartlägga vilken bild som dessa internationella nyhetsmedier gav av brandkatastrofen. Bland annat har utredningen via UD:s presstjänst ställt en förfrågan till 18 av ambassader världen över om hur brandkatastrofen i bevakades i medierna i deras respektive länder. Urvalet har i första hand bestämts med utgångspunkt från de länder varifrån flertalet av de närmast drabbade hade anknytning till. I denna första grupp ingår , , , , , (Bel- grad) och Bosnien. , och som också tillhör denna grupp saknar svenska beskickningar. En andra grupp utgjordes av de nordiska länderna , och och en tredje grupp utgjordes av de största europeiska länderna , och Frank- rike samt (eftersom det i inträffat en lik- nande diskotekbrand). Den fjärde gruppen utgjordes av geografiskt av- lägsna större länder som , , och . Svar från ambassaderna i , , samt och saknas. Ambassaderna i och , vilkas svar är av stort intresse, har dock varit starkt sysselsatta av andra arbetsuppgif- ter. Utredningen har därför inte i dessa två fall legat på för att få in svar. De uppgifter som ges om de internationella nyhetsmediernas bevak- ning av brandkatastrofen i detta och nästföljande kapitel bygger uteslu- tande på ambassadernas svar på de sju frågor som utredningen ställt till dem. Utredningen har även på vissa punkter gjort egna undersökningar, bland annat har en del av det stora antalet tidningar som finns i elektro- nisk form på internet gåtts igenom. 5.3.1Brandkatastrofens uppmärksamhet i utländska nyhetsmedier Brandkatastrofen i fick en omfattande uppmärksamhet i tur- kiska medier. Turkisk TV hade direktsändning från branden och den följdes upp av detaljerade redogörelser. Även dagstidningarna ägnade branden stor uppmärksamhet. Men rapporteringen i de turkiska medi- erna slutade tvärt och någon uppföljning med bak- grundsfakta om branden har, enligt ambassadens bedömning, inte före- kommit i turkiska medier. Tragiken kom särskilt att beröra efter- som det bland de omkomna fanns flera turkiska barn. I bosniska nyhetsmedier fick brandkatastrofen också stor uppmärk- samhet. Morgonen efter branden skrev alla tidningar korta rapporter om branden. Pressen rapporterade om fakta om när och var branden inträf- fat och hur många som befarades vara omkomna och skadade. Bosnisk TV och radio rapporterade i alla sina sändningar om branden i . Dagen därpå gav TV-nyheterna en mer detalje- rad beskrivning om brandens uppkomst och förlopp, hur många som skadats och omkommit. De grekiska medierna uppmärksammade i huvudsak händelserna kring själva branden. De ägnade särskild uppmärksamhet åt förhållandet att en flicka av grekiskt ursprung hörde till de omkomna. I de polska medierna var branden en förstasidesnyhet i de stora rikstidningarna och utgjorde förstanyheter i radio och TV. Nyhets- bevakningen var relativt kortfattad och koncentrerades till själva olyckan. Chilenska nyhetsmedier prioriterar starkt händelser i syd- och och intresset för är mera begränsat. Brandkatastrofen i fick därför efter chilenska förhållanden mycket stor upp- märksamhet. Branden rapporterades som en av huvudnyheterna . Branden rapporterades i de flesta av TV-kana- lerna i form av korta nyhetsinslag med bilder från katastrofplatsen. De största radiokanalerna redogjorde också för branden i sina nyhets- sändningar. De fem största chilenska tidningarna hade de två första da- garna artiklar, varav några var helsidesartiklar, om branden, Materialet var huvudsakligen hämtat från utländska nyhetsbyråer. De påföljande fanns notiser med namnen på de tre ungdomar av chilenskt ursprung som omkom. IDanmark, och uppmärksammades brandkatastrofen idet närmaste lika mycket som den gjordes i . Branden i bevakades närmast som den vore en inrikesnyhet i de nordiska länderna. De norska och svenska kvällstidningarna hade exempelvis en mycket stor del gemensamt material om branden (vilket de för övrigt även har under normala förhållanden). var branden i huvudinslag i finska TV. och Helsingin Sanomat hade flersidiga bilagor . Då de finska nyhetsredaktionerna kunde följa bevak- ningen i svensk TV och då alla större finska nyhetsmedier har egna korrespondenter i (varav många reste till ) blev enligt ambassadens bedömning nyhetsbevakningen ganska likartad den i . Bevakningen i de danska medierna var troligen mindre omfattande än i de finska – och i synnerhet i jämförelse med de norska nyhetsmedi- erna. Katastrofbranden var dock en helsidesnyhet . Av den danska dagspressen var det dock endast en av de större tidningarna () som hade egen nyhetsbevakning av brandkatastrofen. De övriga danska tidning- arna återgav enbart nyhetsbyråmaterial I den danska dagspressen ägnades ett mycket stort utrymme, ungefär hälften av brandbevakningen, åt danska förhållanden inom brandsäkerheten och det faktum att Det kunne også ske i Dan- mark. Pressen uppehöll sig särskilt vid att de danska brandmyndig- heternas föreskrifter var sämre än de svenska. I , och fick brandkatastrofen en mycket omfattande bevakning i press, radio och TV. I fick branden mycket stor uppmärksamhet i alla medier, tryckt press, nyhetsbyråer, radio och TV. Flera morgon- och kvällstidningar hade nyheten på första- sidan och utförlig rapportering på nyhetsplats, i flera fall med färgbilder över tre-fyra spalter. I ett par TV-kanaler kom branden som förstanyhet, med inslag som sträckte sig över . Även i radionyheterna var branden första nyhet i flera sändningar dagen efter katastrofen. I de franska medierna fick också branden i stort utrymme, bland annat med bilder i flera stora dagstidningar. Bevakningen koncentrera- des runt rapporteringen om själva branden. I uppmärksammades branden stort i samtliga nyhetssändningar i radio och TV . Intervjuer med svenska myndighets- personer förekom efter branden. Irländsk TV hade ett team i som rapporterade om branden och händelserna därefter. Direktreportage från branden före- kom och intervjuer med ett flertal ungdomar som varit med om branden visades. och kvällstidningen hade nyheten på första sidan . Om brandkatastrofen i närmast behandlades som en inrikes- nyhet i de nordiska nyhetsmedierna fick den inte, inte helt överraskande, lika stort genomslag i stora och avlägsna länder som och . I de amerikanska nyhetsmedierna uppmärksammades branden brett men kortfattat , men förpassades fort till notis- plats. De stora TV-bolagen bevakning inskränkte sig till korta telegram och inget av de stora TV-bolagen gjorde uppfölj- ningar dagarna efter eller skickade korrespondenter till platsen. Branden omnämndes i det omfattande amerikanska nyhetsutbudet i press, radio och TV sammanlagt 86 gånger .