sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — Några utbildningsprogram har exem- pelvis påtalat att det i praktiken visat sig vara svårt att samla alla före- tagsrepresentanter till sammankomsterna. Uppläggning och utformning av de Kvalificerade yrkesutbildningarna styrs och regleras av lag och förordning. Dessa regler ses av så gott som alla utbildningsanordnare som nödvändiga och bedöms ge nöd vändig frihet att utforma och bedriva en adekvat kvalificerad utbildning. Reglerna uppfattas som relativt få, generösa och flexibla. Utbildningsanordnarna påtalar dock att förordningen innehåller en del problem och motsättningar. Det är bl a svårt att skapa något nytt om utbildningen måste vara arbetsplatsförlagd. Yrket finns ju inte tidigare! Vidare upplevs kravet att Lärande i arbete skall vara en tredjedel av utbildningstiden som väl stelt. Tiden upplevs ibland som lång för de studenter som varit ute i arbetslivet medan tiden är väl motiverad för de som kommer direkt från gymnasieskolan. Det upplevs som en brist att det inte finns handlingsutrymme och flexibilitet beträffande Lärande i arbete. Därtill önskar de utbildningsansvariga anvisningar för hur den Kva- lificerade yrkesutbildningen skall marknadsföras. De efterlyser mer av samsyn för att bättre kunna lansera utbildningarna. Vidare frågar anord- narna efter riktlinjer då det gäller att översätta KY-kursernas innehåll till ordinarie högskolepoäng. Det saknas således till viss del övergripande styrning av KY-kon- ceptet. Däremot upplevs det som mycket positivt att stort handlings- utrymme ges på detaljnivå, att lokala kurser och kursplaner kan disku- teras fram med näringslivet. Vi finner det angeläget att bevara denna flexibilitet. Slutsatser och reflexioner 223 Medelvärdet av de statsbidrag som utbildningsanordnarna erhöll var per utbildningsplats och år. Avsikten med bidraget var att täcka den del av utbildningskostnaderna som inte var hänförliga till Lärande i arbete. Spridningen avseende till delade statsbidrag var stor. De anordnare som tilldelats mest bidrag har erhållit mer än dubbelt så mycket som de anordnare som tilldelats minst. Vi har inte funnit några tydliga samband mellan statsbidragens storlek och utbildningarnas kvalitet. En likhet mellan de anordnare som uppgivit att resurstilldelningen inverkat negativt på kvaliteten i utbild- ningen var dock att de hade färre studenter vid sina utbildningar än det antal studenter som utgjort underlag för ansökan om statsbi drag. Flertalet av anordnarna uppgav att de subventionerar sin KY-verk- samhet i någon form. Detta skulle kunna vara en av anledningarna till att skillnader i resurstilldelning inte givit några mätbara skillnader i utbildningarnas kvalitet. Vår uppfattning är att medelstilldelningen till de Kvalificerade yrkesutbildningarna har varit generös. Utbildningarna har fått väsent ligt högre statsbidrag än både gymnasieskolan och universitets- och hög- skoleutbildningarna inom områdena naturvetenskap, teknik, farmaci och vård. De stora skillnaderna i totalkostnad mellan de olika utbildningarna beror till viss del på skilda behov vad gäller utrustning, läromedel och lokaler. Utbildning som traditionellt bedrivs som lärarledd undervisning i större grupper har inom den Kvalificerade yrkesutbildningen även andra mer kostnadskrävande undervisningsformer. Färdighetsträning och laborationer är inte begränsade till enbart de tekniska utbildningarna. Användningen av datorer ingår i de flesta typer av utbildningar. Tillgången till datorer och datorsalar är alltså ett gene rellt behov som inte är avgränsat till vissa områden. Vår uppfattning är att de stora skillnaderna i tilldelning av statsbidrag baserat på uppdelning i olika utbildningsområden därför bör ifråga sättas. I anvisningarna för de Kvalificerade yrkesutbildningarna finns krav på kvalitetssäkring och egenutvärdering. Vi har försökt att bidra till detta arbete genom att tillföra en modern syn på kvalitetsutveckling, som vi hoppas inspirerat till ett ständigt förbättringsarbete även fram gent. För att stimulera självutvärdering som arbetssätt bland anord narna utvecklades ett speciellt verktyg, kallat . 224 Slutsatser och reflexioner tureras verksamheten i de fyra områdena: Kundsamverkan, Ledarskap, Medarbetarnas utveckling och delaktighet samt Verksamhetens proces- ser. Inom de olika områdena finns frågor som syftar till att belysa sys- tematiken i arbetet. Ett häfte med ytterligare förklaringar, kallat Skol- blocket, samt ett utdrag ur ett fiktivt praktikfall, Rentek i Rensjåkk , har också utarbetats för att ge exempel på svar på frågorna i . För att stödja anordnarna har vi erbjudit två utbildningar. Först en som omfattade offensiv kvalitetsutveckling, verktyget samt hur detta bör användas för att åstadkomma en verk- samhetsbeskrivning. Därefter har vi erbjudit ytterligare en utbildnings- dag för att diskutera hur analys av verksamhetsbeskrivningar bör genomföras och hur en handlingsplan för förbättringsarbetet kan upp- rättas. De utbildningsanordnare som beviljats medel fick därefter ta ställning till om de ville använda i sitt utvärderingsarbete. Anordnare till 98 utbildningar av 123 möjliga valde att använda , medan de resterande 25 utbildningarna föredrog att arbeta efter en egen modell. Denna satsning inom den Kvalificerade yrkesutbildningen är, vad gäller antalet deltagare, tveklöst den största inom området som förekommit i landet. Vad gäller syftet att bidra till utbildningsanordnarnas organisatoriska utveckling när det gäller kvalitet och kvalitetsutveckling visar de genomförda analyserna att detta lyckats tämligen väl. En stor del av anordnarna har utnyttjat i sin utvärdering. Våra enkäter visar att det stora flertalet av utbildningsanordnarna har upplevt arbetet med stimulerande, nyttigt och utvecklande. Ett skäl till att man i vissa fall inte lyckats fullt ut är säkerligen att de förhållandevis stora resurser som erfordras för en systematisk självutvärdering inte fanns inplanerade från början. Trots detta har många anordnare lagt ner avsevärd tid på arbetet med att åstadkomma en verksamhetsbeskrivning. Vi kan konstatera att, om man skall döma av angivna enkätsvar, så har även åtskilliga av de som inte utnyttjat gjort seriösa satsningar på att utvärdera sin utbildning. Det är dock svårt att be döma, eftersom vi endast har enkätsvar, i vilken utsträckning utvärde ringen lett till förbättringsåtgärder och, framför allt, i vilken utsträck ning för- bättringsarbetet bedrivs utifrån en modern syn på kvalitets utveckling. Vi skall i detta avslutande kapitel diskutera hur de Kvalificerade yrkes- utbildningarna (KY) skulle kunna organiseras . Vi kan dra vissa lärdomar från tidigare skolreformer som inletts med försöks verk- samhet, t ex . Vi kan redan av dessa erfaren- heter sluta oss till vilka effekter på utbildningssystemet som en perma- nentning av den Kvalificerade yrkesutbildningen kommer att medföra. Om försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning bedöms som framgångsrik och regering och riksdag sedan beslutar att permanenta denna verksamhet på den nivå som föreslår (20 000 utbildningsplatser) är det en reform som påverkar hela det svenska utbildningssystemet och det innebär i så fall att man inrättar en helt ny utbildningsnivå. En sådan utbildningsnivå kan betraktas ur många olika perspek tiv. Det mest uppenbara är att utbildningen svarar mot nya behov i industri och samhälle betingade av den tekniska och sociala utvecklingen. Man kan även anlägga ett ungdomspolitiskt perspektiv där denna typ av utbildning kan fylla ett behov av en mellanutbildning för ungdomar med lägre studiemotivation. Den kan också, i ett omvärlds perspektiv av stor osäkerhet och hög förändringstakt, möjliggöra en flexibel strategi för omvandlingen av näringsstrukturen; en i hög grad offensiv strategi. drev bland annat TCO i sitt forskningsprogram tanken på att utbildningen skapar sin egen efterfrågan: vi kan utbilda för det samhälle som ännu inte finns. Vi skall nedan diskutera för och nackdelar med olika former av Kvalificerad yrkesutbildning. Det är svårt att säga vad som är rätt och vad som är fel. Vårt bidrag blir att utifrån vår utvärdering problemati- sera några olika koncept och försöka placera dem i ett nationellt och internationellt utbildningssammanhang. Regeringen markerar i sin pro- position att försöksverksamheten bland annat syftar till att klargöra hur denna typ av utbildning bäst kan inordnas i utbildningssystemet. Vi skall även diskutera den frågan. Först vill vi poängtera ett antal värden som vi funnit styrkta i vår utvärdering och som vi anser att en framtida Kvalificerad yrkesutbild- ning bör värna om oavsett den organisatoriska placeringen: -Utbildningarna bör fokusera på yrke. -Lärande i arbete skall bevaras. -Näringslivets engagemang måste säkras. -Flexibiliteten mot arbetsmarknadens krav måste bevaras. Utöver dessa värden finns det ett antal problem som vi belyst i tidigare kapitel av vår utvärdering och som vi anser måste lösas i samband med en permanentning av reformen: -Kvalificerad yrkesutbildning måste få en egen identitet eller kopplas till en etablerad identitet. -Kopplingarna till högskolan måste klarläggas. Vi har valt att diskutera fyra olika utvecklingslinjer för den Kvalifice- rade yrkesutbildningen som vi kallar likvidation, prolongation, integra- tion och separation. 15.1.1Likvidation – Nedläggning av verksamheten Nedläggning och likvidation låter kanske mer dramatiskt än vad vi avser. Det vi åsyftar är att försvinner som tanke och att de olika utbildningsuppdragen helt integreras i det nuvarande skolsystemet. I praktiken innebär detta en kommunalisering av den Kvalificerade yrkesutbildningen. Några utbildningsuppdrag kan kanske läggas på andra anordnare, men vi tror att den administrativa samordning som kan uppnås med få anordnare vore av godo. En sådan reform skulle innebära en utbyggnad av de gymnasiala påbyggnadsutbildningarna. En fördel med detta alternativ är att det finns kvalificerade utbildningsanordnare som i försöksverksamheten har visat både intresse och lämplighet att bedriva utbildningar av denna typ. Utbildningsanordnarna har vidare en sådan volym på sin verksamhet att de kan klara den flexibilitet som Kvalificerad yrkesutbildning kräver. En annan positiv effekt av en kommunalisering är att de Kvalificerade yrkesutbildningarna och gymnasieskolans programutbud skulle kunna samordnas på ett bättre sätt. Det är exempel vis inte säkert att alla IT- utbildningar i KY-försöket skall vara post-gymnasiala. En del kanske bättre hör hemma på en reformerad gym nasial nivå, t ex i form av ett nytt IT-program. Det största problemet med denna lösning är att de Kvalificerade yrkesutbildningarna fortsättningsvis kommer att ha en låg synlighet. Det kommer istället an på de enskilda utbildningsprogrammen att göra sig kända. 15.1.2Prolongation – Kvalificerad yrkesutbildning i sin nuvarande form En prolongering av nuvarande organisationsform ligger nära KEY-utred- ningens förslag inför en permanentning av reformen. skulle övergå till att bli en permanent myndighet med ansvar för utveck- ling, planering, prioritering, kvalitetssäkring, utvärdering och finan- siering av utbildningarna. För genomförandet svarar många olika exi- sterande utbildningsanordnare och företag. Kostnadsökningen skulle säkert kunna hållas på en måttlig nivå då kommittén och dess kansli visat att man kan hantera uppgiften med dagens begränsade resurser. En fördel med en central myndighet är att den ger vissa möjligheter till nationell samordning och planering av utbildningsutbudet. Den nuvar- ande har dock inte utnyttjat denna möjlighet. En nackdel med detta alternativ är att det kommer att bli svårt att ge Kvalificerad yrkesutbildning någon egen identitet. På vissa orter kopplas den till gymnasieskolan och Komvux, på andra sammanblandas den med AMU-utbildningar och i några fall kopplas den till hög skolan utan att egentligen komma in i systemet på ett naturligt sätt. En annan nackdel är utbildningsenheternas litenhet. Det kommer att bli svårt att möta kraven på flexibilitet på annat sätt än att arbeta med en hög andel tillfälligt anställda externa lärare. Detta gör att det blir svårt att driva en kontinuerlig kursutveckling och ett löpande kvalitetsarbete. 15.1.3Integration – Kvalificerad yrkesutbildning som en del av den reguljära högskolan Ett alternativ som diskuterats redan av är en integre- ring av KY-verksamheten i det reguljära universitets- och högsko le- systemet. är negativ till en sådan utveckling och för- utspår att högskolans värdesystem och de prioriteringar som domi nerar skulle äventyra reformens genomförande. Flera remissvar menar å andra sidan att en sådan integration är av godo och menar att högskolan har en lämplig organisation och bäst kan hantera jämför barheten i utbildningen. Försöksverksamheten har inkluderat 19 utbildningar i högsko lans regi. I våra studentenkäter har vi inte funnit något som tyder på att dessa är vare sig bättre eller sämre än utbildningar med andra hu vudmän. Någon fristående kvalitetsbedömning av de enskilda pro grammen har vi inte gjort. Vi har besökt några av de högskolebaserade utbild- ningsprogrammen och där har andelen erfarna och välutbildade lärare inte avvikit nämnvärt från övriga program. Ett intryck vi fått är att de högskoleförlagda utbildningarna har ett innehåll som ligger perifert i förhållande till högskolans kärnverksamhet. I några fall har de lämnats ut på entreprenad. Högskolans möjligheter att uppfylla kriterierna att utbildningarna bör fokusera på yrke, att Lärande i arbete skall bevaras, liksom att säkra näringslivets engagemang och utbildningarnas flexibiliteten mot arbetsmarknadens krav måste bedömas som goda. Högskolan har lång erfarenheter att fokusera på yrke, särskilt sådana som knyts till profes- sionell status. Lärandet i arbetet är en beprövad pedagogik inom flera utbildningsprogram. Relationerna till näringslivet är ofta nära, särskilt för de tekniska högskolorna. Högskolan har dessutom erfarenheter av ett medelstilldelningssystem som gynnar flexibilitet. Integrering i högskolan skulle även möjliggöra en samordning med YTH-utbildning arna. Fördelen av detta kanske är större för YTH-utbildningarna än för Kvalificerad yrkesutbildning men är ändå viktigt att beakta. Ytterligare ett förhållande som talar för högskolan som huvud man är att KY-poängen skulle kunna värderas som övriga högskole poäng. Notabelt är dock att de studerande vid de Kvalificerade yrkesutbild- ningar som ges vid högskolan inte får räkna sina poäng fullt ut som högskolepoäng och de får inte heller annat än i undantagsfall till- godoräkna sig dem i fortsatta högskolestudier. Det stora problemet med en integrering är det svala intresse som utbildningarna mött från sina värdhögskolor. Det finns mycket som tyder på att högskolan inte skulle ta utbildningsprogrammen till sin kärnverksamhet. Erfarenheterna från hur högskolorna hanterat YTH- utbildningarna manar till eftertanke. Något som talar för att universitet och högskolor skulle kunna bli mer intresserade av Kvalificerade yrkesutbildning är den ökade konkurrensen om studenter . Då kan det vara intressant att kunna erbjuda ett brett programutbud. En annan attraktiv faktor är den relativt generösa medelstilldelningen som åtminstone följer med utbildningsplatserna. 15.1.4Separation – Kvalificerad yrkesutbildning som en egen yrkeshögskola föreslår att KY organiseras som en egen yrkes hög- skola. I samband med riksdagsbehandlingen av KY-utbildningarna var det många remissinstanser som avvisade denna tanke med motivet att det innebär en återgång till ett parallellskolesystem med en påtaglig risk för en utveckling av en B-högskola. Regeringen delade den uppfattningen i sin proposition. Vår uppfattning är att en egen yrkeshögskola skulle kunna bidra till att de Kvalificerade yrkesutbildningarna får den identitet och synlighet de förtjänar. En förebild kan vara de tyska försöken med Berufsakademie, dvs en variant av kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning, som blivit en stor succé1. Där går det 10-20 sökande per utbildningsplats och examinationsfrekvensen är högre än för både universitet och fackhögskolor (jämfört ). En satsning på en egen yrkeshögskola förutsätter att utbildningarna blir bra och uppskattade både av studenter och arbetsgivare. Om man misslyckas därvidlag har man de facto infört ett parallellskolesystem som kommer att klassificeras som en B-högskola. Om den framtida Kvalificerade yrkesutbildningen lyckas skapa en egen identitet kan man avföra den för studenterna så viktiga diskus sionen om poängens jämförbarhet med den nuvarande högskolan. En fri stående yrkeshögskola kan också ha ett friare sätt att se på behörig het. Man kan mycket väl tänka sig att lägga utbildningarna på post-gymna sial nivå utan att för den skull generellt kräva allmän behörig het. Olika typer av intagningsprov kan förekomma. Vi ser inga problem för en fristående yrkeshögskola att förverkliga kraven om foku sering på yrke, Lärande i arbetet och arbetslivets engagemang. Ett sätt att lyckas ge en ny yrkeshögskola en identitet är att den kan identifieras med egna byggnader och campus-områden separerade från andra skolformers byggnader. Detta kräver en koncentration av resurser till större enheter än dagens Kvalificerade yrkesutbildningar. En yrkes- högskola bör inte omfatta färre än fem pro gram och gärna fler, dels för att den skall bli identifierbar och tydlig men, också för att den skall kunna svara mot kraven på flexibilitet. Vår uppfattning är att kommuner är en alltför liten organisa torisk bas för att skapa en sådan koncent- rationen. En länsindelning förefaller rimligare. geografiska placering förefaller inte ha någon större betydelse för studentrekryteringen. Det handlar snarare om att finna 1 SOU 1995:38, 51. Det finns t ex inget i vår utvärdering som tyder på att ungdomar gärna flyttar till storstäder. Vi anser att vår utvärdering har visat att försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning har varit framgångsrik. Studenter har sökt sig till utbildningarna, utbildningsarrangörerna har tagit sig an uppgiften på ett seriöst sätt, företagen har ställt upp med arbetsplatser för Lärandet i arbete och studenterna har i stor utsträckning fått arbe ten efter avslutad utbildning. Visst har vi stött på problem som vi påtalat i denna rapport, men det övergripande intrycket är ändå att det fungerat bra. Det finns en del barnsjukdomar som säkert kommer att försvinna . De fyra framtidsalternativen vi formulerat kan sammanfattas i form av ett Y. Detta Y symboliserar såväl KY, där Y står för yrkes ut- bildning, som det vägval vi presenterat genom de fyra alternativen avseende den Kvalificerade yrkesutbildningens framtid. Vår uppfattning är att den Kvalificerade yrkesutbildningen bör per ma- nentas på något sätt. Vi har ovan skisserat på fyra olika alterna tiv som vi kallat: integration, separation, prolongation och likvidation. Alla alternativ har sina för- och nackdelar. Väljer man integration eller separation ger man den Kvalificerade yrkesutbildningen en klar identitet, i det första fallet lånar man högskolans och i det andra byg ger man en egen. Valet av det senare, en egen yrkeshögskola, är möj ligen mer chansartat men utfallet kan bli mycket gott om man lyckas. Valet av prolongation eller likvidation, där det senare väsentligen innebär en kom- munalisering, är en mer lågmäld lösning, där ett positivt utfall är garanterat, men där de stora vinsterna är mindre troliga. Utöver dessa fyra alternativ kan man givetvis tänka sig kombi natio- ner av två eller flera alternativ. Prongolationsalternativet kan t ex ges karaktären av relativt självstyrande lokala yrkeshögskolor och ned lägg- ningsalternativet går att kombinera med att de gymnasiala påbyggnads- utbildningarna ges en egen identitet som lokalt yrkeshögskolor. Vilken väg man väljer är till slut en politisk fråga. De olika alter na- tiven har olika politiska konsekvenser. Vill man ha ett centraliserat eller ett decentraliserat utbildningssystem? Vill man skapa utrymme för privata utbildningsanordnare eller är den Kvalificerade yrkesutbild- ningen helt en angelägenhet för stat och kommun? Dessa och många fler ställningstaganden som är förknippade med det avgö rande beslutet anser vi hör hemma i den politiska beslutsprocessen. Med detta som slutord överlämnar vi vår utvärdering. Kort handledning i Arbetsvärdering för , : ASEA, 1957. , B. och Klefsjö, B. Kvalitet från behov till använd ning. : , 1995. EFQM, Self-assessment , : , 1997. Hellevik, O. Forskningsmetoder i sociologi och statsvetenskap. : Natur och kultur, 1984. , J. Kundorienterad verksamhetsutveckling. : Utbildnings- huset, , 1999. , U. och Klefsjö, B. Some efforts in to stimulate TQM work in small enterprises. Proceedings of the 10th , , February 25-27, Session P, 1998. , U. Språngbrädan. Andra upplagan, : , Avdelningen för kvalitetsteknik & statistik, 1997. På tal om invandrare . Klefsjö, B. Självutvärdering - ett arbetssätt för offensiv kvali tetsut- veckling. : , tets- utveckling, 1999. Kommittédirektiv Dir. 1996:26. Kommittédirektiv Dir. 1996:41. Tilläggsdirektiv till Orga nisationskom- mittén för kvalificerad yrkesutbildning . : Utbildnings- departementet. yrkesutbildning, Allmänna råd och före- skrifter, 5, 103 33 . yrkesutbildning, Anvisningar för ansökan till försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning , 5, 103 33 . yrkesutbildning, Branschvis förteckning över beviljade utbildningar i försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning , 5, 103 33 . yrkesutbildning, Branschvis förteckning över beviljade utbildningar i försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning , 5, 103 33 . yrkesutbildning, KY-kansliets samman- ställning över inkomna ansökningar , 5, 103 33 . yrkesutbildning, Nya anvisningar för ansökan till försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning , 5, 103 33 . yrkesutbildning, PM: Utvärdering av för- söksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning (Dnr 96/109) 1996- 10-10, 5, 103 33 . yrkesutbildning, Registerdata från KY-kansliet, 5, 103 33 . yrkesutbildning, Vilka utbildningar finns?, [WWW dokument]. , M. och , M. Val av utvärderingsmodell vid högre utbildning: erfarenheter från försöksverksamheten med Kvalifi cerad yrkesutbildning. : , för kvalitetsteknik & statistik, 1998. , P., , H., , B. och , L. Bli bättre med EFQM-modellen. : ning, 1999. Quality in Higher Education - Approaches to its Mana- gement and Improvement. : , Licen- tiatuppsats 1997:46, Avdelningen för kvalitetsteknik & statistik, , 1997. Lundqust, R. (1996). Using Quality Awards for Self-assessment in Higher Education. Quality in Higher Education, 2:2, 105-116. Yrkesutbildning i nutidshistoriskt perspektiv, : Studies in Educational Sciences 39, 1981. [Ansökan om möjlighet att bedriva försöksverk- samhet med Kvalificerad Yrkesutbildning i fotojournalistik 100p], , 746 93 . Regeringens proposition 1995/96:145. Kvalificerad yrkesutbildning m m. Regeringens proposition 1997/98:113. Nationell handlingsplan för äldrepolitiken . Regeringens proposition 1997/98:150. ekonomiska vårpropo- sition. , och , P. : , 1992. Lag om försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkes- utbildning. Förordning om en försöksverksamhet med viss kvalifi- cerad yrkesutbildning. SIQ, Verksamhetsutveckling med Utmärkelsen , kriterier och anvisningar, (: utveck- ling, 1999) Kriterier och anvisningar för Utmärkelsen 1999 . : , 1999. Barnomsorg och skola – Jämförelsetal för huvud män. : nr 156, 1998. Sohlman, Å. i internationell konkur- rens. : , 1996. , Kvalificerad eftergymnasial yrkesut- bildning, : . Folk och bostadsräkning ( FoB) 85, . Folk och bostadsräkning ( FoB) 90, . Statistiska Meddelanden U 20 , . Statistiska Meddelanden U 20 , . Statistiska Meddelanden U 37 , . [WWW dokument], : , Avdel- ningen för kvalitetsteknik & statistik, 1998.