sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1998/99:2 Informationssamhället inför 2000- talet Rheingold, (1995) The Virtual Community. Surfing the Internet. Robins, and , (1989) The Technological . Education, Computers and Industri. Servan-Schriber, (1981) Den globala utmaningen. SOU 1979:69 Nya vyer. Datorer och nya massmedier – hot eller löfte. SOU 1984:45 Nya medier – text-TV, teledata. Betänkande av Infor- mationsteknologiutredningen SOU 1984:65 Via kabel och satellit. SOU 1994:118 Informationsteknologin – Vingar åt människans förmåga SOU 1995:68 Kommunikation utan gränser. Rapport från IT- kommissionen, (sammandrag) SOU 1996:40 Elektronisk dokumenthantering. SOU 1996:110 Inför ett svenskt kulturnät. IT och framtiden inom kulturområdet , (1993) Short History of the Internet. The Magazine of Fantasy and Science Fiction, february 1993. IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI Elektronisk utgåva: gopger://gopher.idoc.org:70/00/internet/history/short.history.o f.internet , (1993) The hacker crackdown: law and disorder on the electronic frontier. Elektronisk utgåva: (Pappersutgåvan , 1994) , (1998) Den kupade handen. Människan och tekniken. , (1987) Myten om informationssamhället – ett humanistiskt inlägg i framtidsdebatten. , (1996) Informationsballongen. finner anledning att påminna om myten om informationssam- hället. Traber, (ed.) (1986) The Myth of the Information Revo- lution. Social and Ethical Implications of . är världens datortätaste land Intervju med justitieminister , utskrift från band , (1998) Lokal digital demokr@i. I och kommunerna. Àjour nr 1 : Kommentus , (1996) IT-löften om starkare demokrati. 3–5 i Öppna system (Statskontoret) 1996:2 I spänningsfältet mellan social intressegemenskap och geografisk närhet Försätter IKT den geografiskt förankrade demokratin i kläm? Jag skulle här vilja passa på tillfället och ge dessa kommunalmän en liten enkel blomma. Vi äro i stolta över vår kommunala självstyrelse, och vi ha verkligen skäl att vara det. Under hela denna resa, från till , hade jag dagligt tillfälle att se, resonera med, iaktta, stu- dera dessa kommunalmän. Det var bönder, arbetare, små befattningsha- vare, tjänstemän, affärsmän, småhandlande, men vad de än voro, alle- sammans voro de allvarliga, häpnadsväckande kunniga, balanserade, in- tresserade och välvilliga män, fulla av en nästan moderlig omsorg om sina kommuner, bekanta med alla deras invånare, underkunniga om de- ras förhållanden, deras svårigheter, offrande tid och krafter praktiskt taget utan någon ersättning åt sina medmänniskor. Det var något av var- dagsreligiositet utan ord över dem, en praktisk kristendom, som bakom alla politiska skiftningar präglade dem alla, som allt mer föreföll mig bilda själva den trygga grunden i det svenska samhället, som kanske för- klarar indifferensen för den yttre, mer eller mindre tomma kyrkoreligi- onen och som är den svenska demokratins enkla men fasta klippa.1 på gränsen till idylliska beskrivning av svensk lokal demokrati kontrasterar skarpt mot de bilder av kommunalt verksamma politiker som vi alltför ofta möts av när blicken dras till tidningarnas löpsedlar: Kommunalråd gick på porrklubb – betalade med kommunens konto- kort. I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET Kommunalrådens spritnota betalas av dina skattepengar. Fängelsedom för fifflande kommunalråd. Listan på skandaler i kommunalpolitiken runt om i landet, från över och till , har blivit be- klämmande lång . Jag önskar oss inte tillbaka till 1930-talets förhål- landen och det fattiga som skrev om i sin stora socialgeografiska undersökning Lortsverige.2 Men hans ka- raktäristik av kommunalmännens kontakt med och kunskap om invånarna i sin kommun som en nästan moderlig omsorg och att de var bekanta med alla deras invånare, underkunniga om deras förhållanden, deras svårigheter är intressant. 3 Det slår an en sträng av eftertanke kring vad demokrati innebar då, i ett långsammare och mer lokalt präglat sammanhang än det vi lever i , och det ger anledning till att reflektera över demokratins för- utsättningar i vårt moderna samhälle. En fråga om demokratins förankring Syftet med uppsatsen är att reflektera över vad informations- och kommunikationsteknik (IKT) kan innebära för den traditionellt geografiskt förankrade demokratin. Huvudfrågan är: Vad betyder det för demokratins vidkommande att kommunalpolitiker äger geografisk förankring och att de, som skrev, är underkunniga om medborgarnas vardagliga levnadsförhållanden? Kan informations- och kommunikationsteknik skapa möjligheter för dagens kommunalpolitiker att skaffa sig lika inlevelsefull förstå- else för medborgarnas levnadsomständigheter, som kommunalmän- nen utvecklade med hjälp av långvarig och vardaglig geografisk när- het i sina små kommuner första hälft? Innebär IKT att lokalpolitikers behov av att vara djupt geografiskt förankra- de minskar? Både nationellt och i många kommuner försöker politi- ker skaffa sig en ny typ av förankring med hjälp av IKT genom att göra hemsidor och utnyttja e-post för att snabbt kunna nå väljare, direkt och individuellt. Hur fungerar det? Kan en känsla av social tillhörighet och närhet skapas mellan väljare och valda med den nya teknikens hjälp? Lokala ordningsfickors sociogeografiska genomsläpplighet Jag ska behandla huvudfrågan med utgångspunkt från två processu- ella begrepp: lokal ordningsficka4 och sociogeografisk genomsläpp- lighet. Begrepp som kan hantera utvecklingsprocesser behövs för att tydliggöra att mänskliga göranden och låtanden innebär ständiga rörelser och förändringar.5 Politiska och ekonomiska projekt i sam- hället är exempel på sådana processer. Lokal ordningsficka är ett tidsgeografiskt begrepp som används för att avgränsa en plats och rum där människor genomför projekt för att kunna leva ett så gott liv som möjligt.6 Vissa projekt innebär att människor tillsammans bildar formella och informella organisationer. En människa har olika roller och deltar i flera orga- nisationer, såsom familj, grannskap, politiska organisationer, före- ningar och arbetsliv. Politiker kan successivt anpassa lagstiftningen så att nya organisationers verksamhet underlättas och stabiliseras. Så tilläts den fria företagsamheten i , och har arbetsrätten kommit att stödja fackföreningars och företagares verksamhet. Projekt genereras av människors önskemål, vanor, traditioner och överenskommelser, och antingen utvecklas de från enskilda människors idéer eller inom företag eller andra organisationer. Om projekten överlever beror bland annat på den enskilda människans förankring och driftighet och på om organisationens kontrollfunk- tion och maktcentrum återfinns inom eller utanför den lokala ord- ningsfickan. Projekt kan bara genomföras med hjälp av resurser, antingen så- dana som redan finns inom gränsen för den lokala ordningsfickan eller som kan skaffas dit, och det råder ofta konkurrens om resurser – inte minst om människors tid. En lokal ordningsficka rymmer också andra resurser än människor, deras tid och verksamhetsorga- nisationer.7 Där finns såväl naturresurser som infrastruktur, bygg- nader och andra slag av artefakter.8 Både artefakter och nya kultu- rella mönster skapas inom ordningsfickan av de männi- skor som deltar i projekt där. I den här uppsatsen kommer jag huvudsakligen att använda be- greppet lokal ordningsficka för att beteckna en kommun. En kom- mun bebos och bevistas av människor som bygger upp relationer sinsemellan, de har och vidareutvecklar kunskaper och de skapar och vidmakthåller regler, institutioner, maktförhål- landen och verksamhetsorganisationer. Det pågår ständigt ett för- I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET handlingsspel om hur resurserna ska användas och om hur man ska genomföra aktiviteter i gemensamma projekt. Resultatet av för- handlingarna påverkar vem som får temporär eller mer varaktig makt att utöva inflytande . Det andra begreppet, sociogeografisk genomsläpplighet, betecknar hur människor kan förflytta sig och hur information och andra re- surser kan transporteras mellan olika lokala ordningsfickor.9 Däri- genom får människor och företag en större geografisk arena där deras projekt kan genomföras. En kommun släpper alltså människ- or, information och resurser över gränsen till sin omgivning och därmed blir människors aktiviteter och projekt allt lösare knutna till just den kommun man är bosatt i. Man kan arbeta i en annan kom- mun än den man bor i, man kan utnyttja service i en tredje kommun och vistas i en fjärde. Verksamhetsorganisationer och projekt är alltså verktyg som människor utnyttjar för att leva ett så gott liv som omständigheterna tillåter. Människor upphör att delta i sådana projekt som det inte längre finns utrymme, behov, intresse eller resurser för att upprätt- hålla, och sådana organisationer som endast inrymmer projekt av detta slag upphör successivt att fungera. Vi kan således iaktta en inre dynamik i lokala ordningsfickor, där människor likaväl som verk- samhetsorganisationer och projekt föds, lever, anknyts till varandra, skiljs, flyttar och dör. I vårt moderna samhälle pågår betydelsefulla förändringsproces- ser som har att göra med lokala ordningsfickors sociogeografiska genomsläpplighet.10 För det första pågår en process som innebär att fler och fler horisontella relationer knyts mellan enskilda människor, ut över den egna kommunens eller nationens gräns. Antalet hori- sontella relationer ökar för människor både som privatpersoner och som aktiva på arbetsmarknaden. Inom multinationella företag ökar antalet horisontella relationer och genom förbättrade kommunika- tioner ökar deras möjligheter till handel och snabba affärer trots långa geografiska avstånd. För det andra pågår en process som inne- bär att organisationer (föreningar, politiska organisationer och företag) växer och blir alltmer hierarkiska, som de blir mer geografiskt utbredda över världen. De utvecklas till organisations- komplex där vertikala relationer får allt större betydelse för beslut. Företagen blir mer internationella och mer hierarkiska i sina pro- duktions-, inköps- och försäljningsrutiner.11 Förväntat ekonomiskt resultat och hänsyn till företagens image styr vilka beslut som fattas. Den geografiskt anknutna sociala förankring företagens ledande chefer, i likhet med andra människor, vuxit upp med bryts ned i och med att de ständigt förflyttas mellan företagets olika anläggningar runt om i världen. De betraktar sig med tiden snarare som världs- medborgare än som medborgare i det land som står i passet. En annan effekt av vertikala relationer i internationaliserade företag är att till synes oberoende, lokalt förankrade småföretag knyts som underleverantörer till storföretagens internationella verk- samhet och därmed blir de små mer och mer bundna av de villkor som de stora ställer upp. Dessa processer tillsammans innebär att politikernas makt över vad som sker på den lokala och nationella arbetsmarknaden i den egna kommunen eller nationen minskar drastiskt. Om ett interna- tionellt företag som har tillverkning i en kommun och företagsled- ningen långt utanför kommunens gränser, beslutar att flytta pro- duktionen till en annan ort, så får detta stor betydelse för kommu- nens framtid, särskilt om företagets produktionsanläggning är kom- munens dominerande arbetsplats.12 Även politiska partier utvecklar vertikala relationer i sina makt- strukturer. Centrala beslut passar inte alla lokala sammanhang och det kan vara svårt för lokala politiker att motivera centrala beslut som inte passar i det sociala lokala sammanhanget. Den centralt placerade politiker som alltför ofta fattar beslut som inte kan moti- veras lokalt står snart inför problem med sin (och kanske också partiets) legitimitet hos väljarna. Därvid finns en viktig skillnad i förhållande till höga beslutsfattare i företag som ingår i internatio- nella koncerner. Medan politikern ytterst måste få sin legitimitet i någon valkrets med dess speciella sociala och geografiska förutsätt- ningar, gäller det omvända för företagsledare i storkoncerner. Där underlättas beslut om nedläggning, nyetablering och omflyttning av verksamheter av att företagsledarna saknar djup social och geogra- fisk förankring på den berörda platsen. Således ökar vertikala och horisontella relationer i betydelse men de har olika innebörd för olika aktörer. Min tes är att kommuners sociogeografiska genomsläpplighet ökar och att detta har påtagliga följder för demokratin i den mening vi känner den. Ökad sociogeografisk genomsläpplighet i kommunen betyder bland annat att dess gränser passeras allt mer frekvent (ökade horisontella relationer), inte bara av människor och varor utan också av kommunikation med IKT. Många människor som bor i en kommun är således ofta upptagna av projekt också i andra kommuner. styr i ökande utsträckning organisa- tionsledningar som återfinns på andra platser över projekt inom kommunen (ökade vertikala relationer). Vad betyder ökad socio- I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET geografisk genomsläpplighet för kommunen dit människan som politisk medborgare och väljare är geografiskt bunden? Geografisk närhet och förankring Den lokala ordningsfickan som jordmån för ande och kultur När i en artikel presenterar grunderna för det tidsgeografiska synsättet och dess begrepp lokal ordningsficka tar han sin utgångspunkt i ett resonemang om tillvarons fysiska, tan- kemässiga och kulturella sidor, baserat på en bok av Popper och Eccles.13 De menar att vi lever i en fysisk materiell värld, som kallas värld 1, och den innesluter exempelvis naturresurser, artefakter, människors kroppar och djur. Våra tankar om denna värld återfinns i vad som kallas värld 2, och där ryms också våra värderingar och erfarenheter. Tankarna i värld 2 utspelas i vår hjärna, som är en del av värld 1. När människor kommunicerar och samverkar på en plats genom att utföra aktiviteter i sina projekt skapas regler och kultu- rella mönster, och det kallas värld 3.14 Så länge utbytet mellan platser med olika kulturer är begränsat (de horisontella relationerna är få) kan sannolikt mer omfattande och djupgående konflikter hanteras genom att regler och lagar successivt ändras, och nya kulturella mönster växer långsamt fram. När den sociogeografiska genom- släppligheten ökar och när företagsledningar högst i hierarkin utövar makt över en plats vars kultur bygger på andra värderingar än företagens kan större och mer varaktiga konflikter grundläggas eftersom företagen kräver snabba förändringar och därför inte tillå- ter den lokala kulturen att anpassa sig successivt. Genom hela livet är människans kropp (värld 1) geografiskt för- ankrad i sin omvärld, men denna förankring och hennes mentala bild (värld 2) av sin tillvaro, är inte stabilt knuten till en och samma plats. Varje människa är alltså kroppsligen alltid bosatt någonstans även om hon flyttar från bostad till bostad under livet.15 Men flyttningar betyder mycket mer än att människans fysiska kropp lokaliseras om till en ny plats och att de dagliga aktiviterna utförs på en annan plats, vars regler från början är mer okända. När hon byter bostad tar hon inte bara med sig sin kropp vid passagen ut ur den gamla, utan också sina minnen av den i sina tankar (som finns i värld 2). beskrev hur samspelet mellan plats (värld 1), erfarenheter och minnen (värld 2) och mellan nu och förut kan ka- raktärisera kulturen (värld 3) i en formell verksamhetsorganisation. I en betraktelse beskriver hon den skola hon arbetade i, och där framträder en lokal ordningsficka med ett mönster av relationer mellan de närvarande människorna som genomför sina aktiviteter och spåren av de många andra människor som genom historien ak- tivt deltagit i att skapa och vidmakthålla ordningsfickan: En skola, ser ni barn, det är inte bara ett hus med korridorer och klass- rum, gymnastiksal och bönsal, med pulpeter och katedrar och med hela mängden av kartor, uppstoppade djur och andra hjälpmedel. En skola är inte heller bara de som just nu undervisas och undervisa där. En skola, vår skola, är också all den kraft och möda och kärlek och smärta som lagts ner här av alla dem som på något sätt arbetat här. Det finns kamp och böner och tårar och det finns hög och ljus syftning i skolans histo- ria. Allt detta osynliga i det förgångna och det närvarande bildar till- sammans skolans ande, och det är den som mer än något annat är vår skola.16 En fysisk förankring i värld 1 är ofrånkomlig för människan oavsett om hon är politiker, skollärare, dataingenjör eller bonde. Alla behö- ver åtminstone äta, sova och sköta sin personliga hygien. Människ- ans fysiska förankring i värld 1 har haft en direkt anknytning till det politiska livet genom vardagliga möten mellan människor, mellan väljare och valda, på en plats i en gemensam omgivning där de utför flertalet av sina dagliga aktiviteter och där den i vardagslivet levs (i bostadsområdet, arbetsplatsen, skolan och andra verksamhetsorganisationer). Beroende på hur länge man bor på en viss plats påverkas ens sociala position och förhållande till andra människor. Man utvecklar rutiner och präglar sociala mönster i sam- varon med grannar, vänner och andra människor som man regel- bundet stöter på i omgivningen medan man utför vardagens akti- viteter. På så sätt lär man känna andra människors levnadsomstän- digheter. Man kan lära känna dem ganska väl, åtminstone i den av deras roller som man regelbundet möter och interagerar med, t.ex. som granne, brevbärare, kassörska, kioskbiträde eller busschaufför. Mycket få förändringar i vardagens aktiviteter kan döljas för dem man ser ofta i olika roller och pratar med . Så utvecklas suc- cessivt subtila möjligheter till social kontroll och till att förstå varför någon känner sorg eller glädje, irritation, besvikelse eller översvallande lycka. Politiker med en sådan djup social och geogra- fisk förankring har naturligtvis stor insikt om och förståelse för att människors grundläggande förhållanden kan variera kraftigt , även om politikernas ideologi eller partiprogram kan få dem att I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET dra helt olika slutsatser om vilka åtgärder som bör vidtas för att rätta till sådana missförhållanden som är politiskt påverkbara. Jag tolkar citatet av i början av uppsatsen som att han me- nade att kommunalmännen var djupt socialt förankrade i sina kom- muner. betonar också den civila sfärens betydelse och fram- håller att medborgarnas engagemang i frivilliga organisationer, för- eningsverksamhet och kulturella verksamheter innebär en större demokratisk potential, än vad som skapas i ett samhälle där sådant öppet och frivilligt engagemang saknas.17 Den variationsrika vardagens villkor och människors sociala och geografiska förankring på en plats kan svårligen ges en rättvisande bild i statistiska tabeller eller mätas i kronor och ören. Sådana mått kan ge underlag för att skapa en grov överblick av situationen, men det är tveksamt om, och i så fall på vilket sätt, resultat av beslut som grundas på vardagliga företeelser värderade i kronor och ören blir bättre än om besluten grundas på fyllig erfarenhet av fysisk och känslomässig art. Om politiska representanter är geografiskt för- ankrade i den kommun (i värld 1) – där de gör erfarenheter av var- dagslivet och skapar sig en perspektivrik bild (i sin värld 2) av med- borgarnas vardagliga levnadsvillkor genom att utnyttja alla sinnen för att bilda sig en uppfattning vad som behöver förändras, så kan de bättre utnyttja även den ekonomiska avbilden av tillvaron. Politiker kan utföra sitt värv med varaktig respekt från väljarna om de har en rimligt stark anknytning till den kommun (där alla tre världarna finns sida vid sida) som är gemensam för dem och deras väljare. Valkretsen som geografiskt problem Den traditionella demokratiska processen är geografiskt definierad genom att vi väljer företrädare till beslutande politiska organ som är geografiskt avgränsade lokalt, regionalt, nationellt och i vissa fall även internationellt. Som väljare tillhör vi geografiskt definierade valkretsar, dit också de politiska partiernas kandidater på valsedeln är knutna. Därför finns en länk mellan geografisk förankring och behovet av att skapa förtroendefulla relationer mellan väljare och valda. Politiska partier är också geografiskt förankrade i lokalföreningar för sitt vardagliga arbete. Det har varit ett effektivt sätt för med- lemmarna att snabbt och ofta kunna träffas och diskutera politiska frågor av gemensamt intresse under hela vår demokratiska politiska historia. Arbetssättet har givit goda resultat, bland annat har den lokalt förankrade demokratiska processen och den dominerande ideologin om solidaritet resulterat i att de allra flesta medborgare får sina basbehov tillgodosedda.18 De demokratiska partiernas företrä- dare har således skapat grundläggande förutsättningar för ett någor- lunda jämställt och välfärdsorienterat samhälle från en tydligt geo- grafiskt förankrad grund. Det tycks emellertid som om det starka engagemanget för gemensamma intressen i samhället har minskat och många välfärdsvärden tas numera för givna. På traditionella politiska arenor i tar sig detta bland annat uttryck i minskat valdeltagande, både lokalt och nationellt,19 och valet till det interna- tilldrog sig ett genant lågt intresse både 1995 och 1999.20 En bärande idé bakom demokratin som styrelseform är att före- bygga konflikter genom att folket utser sin egen styrelse i repre- sentativa val. Att föra ut sitt program är ett rationellt sätt för parti- erna att beskriva för väljarna vilken politisk riktning som kommer att gälla om de lägger sin röst på just detta parti, och om detta parti kommer i en mer inflytelserik position efter valet. I vår moderna demokrati ersätter partiernas olika partiprogram och deras beskriv- ningar av samhället i mångt och mycket sådana gemensamma erfa- renheter som skapas av gemensam geografisk förankring och präglas av social närhet mellan väljare och vald i lokalsamhället. Politiken blir mer abstrakt genom ökade vertikala relationer. Denna utveckling ger upphov till många frågor med stark demo- kratianknytning: Vilka problem kan uppstå i en traditionellt territo- riellt förankrad demokratisk process för medborgare som skapar sin sociala identitet utanför valkretsen? Har det till exempel någon betydelse för demokratin att medborgare med hjälp av IKT nu kan skapa uthålliga sociala kontakter som är geografiskt utspridda, kan- ske över hela världen? Man kan tänka sig att demokratibegreppet får en mer individualistisk tolkning av dem som känner sig minst lika hemma i virtuella samhällen på Internet som i sitt eget bostadsom- råde. Därmed får sociala intressegemenskaper allt större betydelse och den geografiska valkretsen allt mindre. En sådan utveckling kan få långtgående konsekvenser för politikernas lokala förankring och för hur och på vilken geografisk politisk nivå som samhällets fördel- ningsproblem bör hanteras. Den ökade sociogeografiska genomsläppligheten i kommuner har underlättats dels av större fysisk rörlighet med allt snabbare färdsätt och mer utbyggd infrastruktur och dels av möjligheterna att snabbt I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET kommunicera med hjälp av telefon, fax, Internet och med elektro- nisk post. Medborgarna har fått större möjligheter att utöka sina intressegemenskaper till att omfatta människor i helt andra lokala ordningsfickor än den egna, och man kan täcka allt större geogra- fiska områden.21 Således ger tekniska förändringar upphov till att människors geo- grafiska och sociala räckvidd ökat och således blir kommunerna mer sociogeografiskt genomsläppliga.22 Den geografiska räckvidden an- ger människans potentiella möjligheter att inom vara någon annanstans än där hon befinner sig , dvs.