sou · GNB385d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Nytta och behov 295 går ännu inte att se i de samhällsekonomiska studier som ovan kort refererats. Utredningen har inte kunnat, eller hunnit, göra affärsmässiga analy- ser. Vi saknar exempelvis underlag för hur stor betalningsviljan är för ledning och utrustning som möjliggör bredbandstjänster. Det finns ett starkt inslag av osäkerhet i den enskilda investeringen som försvårar analys, eftersom tjänsterna kan åstadkommas via olika media som kon- kurrerar med varandra. Flera olika IT-tillämpningar kommer att ställa anspråk på hushållens pengar. Internet med bredbandsaccess kan åstadkommas med nya ledningar, trådlöst, med det gamla telefoniaccessnätet som försetts med nya utrustningar eller via kabel-TV-nätet. Utöver detta erbjuder det marksända TV-nätet tjänster med bredbandskapacitet i riktning mot abonnenten, som också kan vara attraktivt för många hushåll. Den nya mobiltelefonin med hög kapacitet, UMTS, är ytterligare en kandidat. Den s.k. konvergensen kommer att leda till att dessa tillämpningar alltmer kan integreras i en och samma utrustning, men kommer olika tillämpningar att konkurrera med varandra om ut- rymme i hushållens, liksom i företagens, budgetar. Det är en svårighet som en affärsmässig analys måste ta itu med om man mer vetenskapligt, än vi har kunnat göra, ska försöka bedöma vilken infrastrukturin- vestering som kommer att betala sig, antingen på marknadens villkor eller samhällsekonomiskt. En kvantitativ studie har gjorts i form av ett antal räkneexempel uti- från vissa förutsättningar om utvecklingen av mängden bits i det svenska nätet. Det ska dock understrykas att kalkylerna inte är fullfjäd- rade prognoser utan mer av typen mekaniska framräkningar. Vissa in- tressanta iakttagelser har dock kunnat göras. Både en ökning av kapa- citeten i det existerande accessnätet och effekten av ett nytt accessnät med bredband, leder till stora volymökningar i hela nätet. I modellen har detta illustrerats med att den dagliga genomsnittsvolymen i hela landet beräknas utvecklas från dagens cirka 9 Gigabits (Gbit/s) till mer än 180 Gbit/s med bibehållandet av gamla accessnätet och till mer än 2.000 Gbit/s med ett nytt bredbandsnät. Vidare visar modellen de oerhört stora regionala skillnader som snabbt kommer att uppstå om ett bredbandsnät enbart b yggs i de 20 största orterna av landets befolkning. När utredningen förordar en samhällelig insats för utbyggnad av IT- infrastruktur i de glesare delarna av , vilar detta förslag i första hand på en bedömning, bl.a. med hjälp av ovanstående räkneexempel, av 296 Nytta och behov risken för att oacceptabelt stora skillnader kommer att uppstå mellan täta och glesa delar. Däremot har förslagen inte kunnat grundas i kvan- titativa, affärsmässiga analyser av hur den företagsekonomiska respek- tive samhällsekonomiska lönsamheten ser ut för infrastrukturprojekt i olika delar av landet. Med den kunskap utredningen nu förvärvat om bl.a. om existerande nätkapacitet i olika delar av landet, skulle sådana kalkyler möjligen kunna göras i ett följande skede. De borde i varje konkret fall kunna göras av den myndighet som eventuellt ska fatta be- slut om ekonomiskt stöd till projekt. 13 Kostnader för utbyggnadsalternativ Det grundläggande investeringsproblemet analyseras i detta kapitel med några siffror. Det ska framhållas att utredningen inskränker sig till bedömningar av kostnader. Intäktssidan har inte kunnat analyseras av skäl som angivits i föregående kapitel: osäkerheten om abonnenternas betalningsvilja har bedömts vara alltför stor. Det har inte på detta skede varit möjligt att konkretisera förutsättningarna så långt att affärsmässiga kalkyler kunnat genomföras. Även kostnadsberäkningar kan dock ge viss vägledning för diskussionen. Två typer av infrastrukturinvesteringar studeras, dels utveckling av det nuvarande accessnätet för telefoni i riktning mot högre kapacitet, dels utbyggnad av ett nytt riksomfattande nät med förutsättningar för bredbandskapacitet, i första hand med fiberkabel. Valet av fiberkabel som underlag för kalkylerna har skett utifrån ett önskemål om så enkla förutsättningar för kalkylen som möjligt. Ut- gångspunkten har varit att det inte skulle bli väsentligt billigare med någon annan teknik, särskilt i de glesare delarna av landet. Däremot betyder valet av fiber i kalkylerna inte att utredningen låst sig för en fiberlösning över hela landet. Motsvarande investeringskostnader har inte beräknats för ett riks- täckande kabel-TV-nät för att möjliggöra bredbandskommunikation i båda riktningarna eller för en rikstäckande utveckling av UMTS-nätet. Skälen till detta är att rikstäckning inte bedömts som kostnadsmässigt realistiska alternativ, , i dessa fall. En liknande bedömning gäller användning av satellitkommunikation. 298 Kostnader för utbyggnadsalternativ Enligt SCB:s statistik249 investerades i byggnader och anläggningar inom post- och telekommunikationssektorn. Telesek- torn står antagligen för huvuddelen av denna summa. Det förefaller dock ändå vara en underskattning att döma av särskild information från – investerades ca 4 000 m iljoner kronor i Telias fasta svenska telenät. var motsvarande belopp ca . Investeringar i transportnät svarar för av de totala investeringarna, dvs. enbart skulle ha in- vesterat mer än i sådana nät. Dessutom tillkommer andra nätägares investeringar, t.ex. kommunerna som uppskattningsvis investerat totalt 1–2 m iljarder kronor i nätbygg- nad, dvs. Försiktigt räknat kan årliga investeringar i nätbyggnad skattas till , med en osäkerhetsmarginal upp och ned på . Enligt mycket översiktliga kalkyler som har gjorts inom skulle det kosta minst ca att åstadkomma en full ISDN-ut- byggnad till av dagens telefonikunder, utöver de kostnader som täcks av Telias listpris. Återstående av kunderna bor för långt bort för att enligt Telias bedömning kunna nås av ISDN med dagens transmissionsteknik. Kostnaderna är, enligt , uppskattade utifrån att anslutningarna skulle ha en hög nyttjandegrad och att ut- byggnaden skulle med befintliga resurser. Vid måttlig nyttjande- grad skulle kostnaderna bli avsevärt högre. En bedömning av vilket genomsnittspris som ISDN-anslutningar skulle kunna erbjudas till, måste, enligt , givetvis beakta att konkurrenter skulle kunna er- bjuda anslutningar till ett stort antal kunder vars anslutningar kan ordnas långt under snittkostnaden. Telias snittkostnad för resterande an- slutningar skulle i så fall stiga ytterligare. Som en kommentar till Telias kostnadskalkyl kan sägas, att kost- nadskalkylen förefaller beräknad på ett antal kunder (en årlig utbygg- nadsandel av de cirka 4 miljoner anslutningar som är möjliga) multipli- 249 Särskilt utdrag ur SCB:s oktoberenkät (förväntat värde), Tabell 1.4. Statistik från majenkäten finns i Nv 10 . Kostnader för utbyggnadsalternativ 299 cerad med årlig kostnad på minst 250. Det går av detta inte att bedöma hur mycket som går att hänföra till investering respektive till årlig drift. En alternativ kalkyl som genomförts av en konsult som utredningen anlitat251, visar en total investeringskostnad för ISDN till alla (borträknat de som bor utanför den minsta tätortstypen på 50 invånare), som ännu ej anslutits, skulle bli totalt . Då har dock inte någon kostnad antagits för nätförbättringar i accessnätet för att möjliggöra ISDN, inte heller till ökning av kapaciteten utanför transportnätet, vilket gör att den verkliga siffran kan bli något högre. Vidare måste kostnaderna förses med reservationen att det inte går att säga om de står sig i en annan (hårdare) konkurrenssituation än dagens. Hur stor del av denna investering som är aktuell inom det regional- politiska stödområdet eller inom den glest befolkade delen av landet i övrigt och hur mycket extrakostnad en anslutning skulle medföra utöver standardpriset på , är svårt att säga utan vidare. Åtskilliga s.k. ISDN-orter ligger redan inom stödområdet och på lands- bygden. Som ett räkneexempel kan man tänka sig att om 10 000 företag skulle behöva betala genomsnittligt för en ISDN-anslutning, skulle totalkostnaden bli , dvs. en i det telepolitiska sammanhanget ganska obetydlig summa. ADSL finns tillgängligt på centrala noder i de 20 största städerna. En fortsatt utbyggnad planeras enligt där det finns affärsmässiga förutsättningar. Det är mycket vanskligt att försöka upp- skatta investeringskostnaderna vid en massiv ADSL-utbyggnad. Om man för beräkningens skull utgår från att ADSL/xDSL-tekniken skulle kunna vara av intresse för av dagens telefonikunder (= maxantal kunder där anslutningsledningarna inte är för långa) så har , på utredningens förfrågan, gjort en grov bedömning att investe- ringskostnaden under, säg en 5–10 årsperiod, totalt skulle ligga på 000–30 000. Några bedömningar av årskostnader har inte varit möjliga att göra. 250Nivån är beroende av hur utbyggnaden tar. man skulle dividerat med 1 miljon anslutning ge en abonnentkostnad på osv. 251Nils Weidstams konsultrapport om Telias höghastighetstjänster, se webbplatsen /it/infrastruktur.htm 300 Kostnader för utbyggnadsalternativ En motsvarande kalkyl som för ISDN har gjorts av samma konsult, en beräkning som visar på en total investeringskostnad för ett införande av ADSL till alla (borträknat de som bor utanför den minsta tätortstypen på 50 invånare) på . Behovet av nätförbättringar liksom av kapacitetsökning i transportnätet kan bedö- mas vara ännu större än i fallet med ISDN, varför Telias kalkylerade kostnad på förefaller sannolik. På samma sätt som i fallet ISDN måste kostnadsuppgifterna förses med reservationen att det inte går att säga om de står sig i en annan (hårdare) konkurrenssituation än dagens. Hur stor del av ADSL-investeringen som skulle behöva stödjas med regionalpolitiska medel är på samma sätt som i ISDN-fallet svårt att bedöma. Även här faller området utanför de minsta tätorterna utanför ramen, dvs. motsvarande av invånarantalet. Vilken extrakostnad som övriga avlägsna platser, eventuellt med brister i led- ningsnätet, kan förorsaka, har också varit omöjligt att bedöma. Att förse de möjliga delarna av med ADSL, skulle dock handla om en årlig investeringsinsats som är väsentligt större än den nuvarande nivån på anläggningsinvesteringar i telenät. 13.4Ett nytt rikstäckande ledningsnät med hög kapacitet Beräkning av kostnaden för ett stomnät med konventionell transmis- sionsutrustning (alternativ 1) har gjorts av 252. Beräkningarna skedde i samarbete med , då dess maststruktur har potential att ansluta nästan samtliga kommuner. Detta har dock inte varit tillräckligt utan har kompletterats med infrastruktur hos andra aktörer som , , och . Nätet består av ett stomnät och ett spridningsnät för den sista sträckan till kommunens huvudort. I antas nät tillhan- dahålla denna möjlighet. är inte inräknat i detta alternativ då det redan finns en fiberoptisk kabel mellan fastlandet och . 252 : Beräkning av investeringskostnaden för utbyggnad av stomnät och stadsnät. Finns tillgänglig på webbplatsen /it/ infrastruktur.htm Kostnader för utbyggnadsalternativ 301 Tabell Alternativ 1. Investeringskostnader för stomnät mellan kom- munernas huvudorter, miljarder kronor Till varje kommuns huvudort Tillägg för aktivt nät Ett alternativ 2 har sedan beräknats av 253 vilket visas i nedanstå- ende tabell. Tabell Alternativ 2. Investeringskostnader för stomnät mellan kom- munernas huvudorter, miljarder kronor Till varje kommuns huvudort Tillägg för aktivt nät Beräkningarna baseras på att det passiva stomnätet byggs i form av ett maskformigt nät mellan kommunernas huvudorter vilket ger hög re- dundans. Vidare utgår alternativ 2 från tekniken IP över fiber. I stomnätet kalkyleras dock inte med någon särskild utrustning utöver den som beräknas ingå i stadsnätet, placerade i kommunernas centralorter (se nedan), varför vi redovisar utrustningen för det aktiva nätet närmare nedan. Konsultföretaget har i sin rapport beräknat kostnaderna för att bygga stadsnät fram till fastighetsgränserna i huvudorterna i samtliga kommuner. Sådana nät skulle nå av alla invånare i . I de kommuner som har egna stadsnät, cirka hälften av kommunerna, kompletteras detta så att ledningarna når alla fastig- heter inom kommuner; i övriga kommuner förutsätts ett helt nytt led- 253 : Kostnadskalkyler för utbyggnad av höghastighetsnät i landsbygd och glesbygd. Finns tillgänglig på webbplatsen /it/ 302 Kostnader för utbyggnadsalternativ ningsnät byggas som når alla fastigheter. Som undre gräns för bredband har angivits minst /s i båda riktningarna. Beräkningen har gjorts utifrån tre typkommuner: mindre än 27 000 invånare, , minst 27 000 invånare och mindre än 90.000 invånare, , minst 90 000 invånare, . Kostnaderna har beräknats för investeringen i ledning fram till fastig- hetsgränsen samt in i bostaden, det s.k. passiva nätet. Vidare har kost- nader också beräknats för utrustning på nätet, vilket tillsammans med kostnaden för nätinvesteringen summeras till en totalkostnad för det s.k. aktiva nätet. Utrustningskostnaden gäller dock bara utrustning på nätet, inte i hushållet eller företaget. Närmare förutsättningar för kalkylerna framgår av rapporten. Kalkyler har gjorts enligt två alternativ på liknande sätt som för stomnätet. Det första alternativet bygger på ett nät byggt i s.k. träd- struktur med ATM-teknik, varpå lagts utrustning för att möjliggöra IP- trafik. Det finns inslag av ringstruktur i den centrala delen av stadsnätet. Tabell Alternativ 1. Investeringskostnader för stadsnät, miljarder kro- nor Abonnentkostnaden för ett aktivt nät till fastighetsgränsen ger en årlig kostnad för abonnenten på (för passivt nät) och 1 800–(för aktivt nät). Det andra alternativet254 skiljer sig från det första på ett par punkter: Beräkningarna baseras på: 254 Det andra alternativet har beräknats som ett tilläggsuppdrag. vill framhålla att det har genomförts och utifrån förutsättningar baserade på kunskap av , och – vilken endast i begränsad omfattning kunnat förankras med andra inom området kunniga personer. Detta medför att inte kan garantera kvaliteten och den praktiska genomförbarheten av gjorda beräkningar i tilläggsuppdraget på samma sätt Kostnader för utbyggnadsalternativ 303 att det passiva nätet byggs i ringstruktur med hög redundans, att tekniken IP över fiber används. Detta innebär att någon aktiv utrustning av ATM-typ inte används. Denna lösning förutsätter att all information som skickas på nätet är IP- trafik. Ringstrukturen innebär att trafiken fördelas jämnare över nätet. Kapaciteten hos IP-nätet byggs klassorienterat, vilket innebär att en viss typ av tjänster som inte får avbrytas prioriteras, t.ex. TV eller telefoni. Tillsammans innebär dessa nya förutsättningar att kostnaderna för utrustning reduceras drastiskt, vilket framgår av nedanstående tabell. Tabell Alternativ 2. Investeringskostnader för stadsnät, miljarder kro- nor. Den årliga abonnentkostnaden (till fastighetsgränsen) för abonnenten har beräknats till (för passivt nät) och (för aktivt nät). Enator255 har på vårt uppdrag re dovisat kostnaderna för att bygga ut en infrastruktur bestående av optokabel i hela landet, exklusive nät i kommunernas centralorter. Därmed täcks de återstående av befolkningen. Nätet betjänar kommunernas område utanför centralorten. Detta nät innefattar såväl relativt stora orter som utpräglad glesbygd, vilket gör att vi kallar det för landsbygdsnät. En förutsättning är ett behov av minst /s i båda riktningarna. Nätet antas förläggas längs väg. Även landsbygdsnätet har beräknats i två alternativ. I det första al- ternativet, där det passiva nätet har en stjärnstruktur utgående från res- som i huvuduppdraget. Utredningen har trots dessa reservationer ansett det intressant att redovisa en alternativ kalkyl byggd på delvis andra förutsättningar än det första alternativet. 255 Se , /it/ 304 Kostnader för utbyggnadsalternativ pektive kommunhuvudort, ingår SDH-utrustning för det aktiva nätet och Ethernet för kundaccess. Eftersom IP-tjänster skall överföras utgår kalkylerna från en Ethernetförbindelse med /s in till närmaste ort. Vid 100 procents anslutning beräknas följande kostnader för anslut- ning till fastighetsgränsen (ingen beräkning har gjorts för den sista sträckan in i bostaden). Tabell Alternativ 1. Investeringskostnader för landsbygdsnät, miljarder kronor Tillägg för aktivt nät Abonnentkostnaden beräknas till (för passivt nät) och (för aktivt nät). Det andra alternativet baseras på en IP över fiber-lösning på samma sätt som alternativ två i stadsnäten. Beräkningarna baseras på att det passiva nätet byggs i ringstrukturer utgående från kommunhuvudorten. Ringstrukturen innebär att trafiken fördelas jämnare över nätet än vid en stjärnstruktur. Till ringarna ansluts noder för kundaccess. Vissa ringar kan gå mellan kommunhuvudorterna. Tabell Alternativ 2. Investeringskostnader för landsbygdsnät, miljarder kronor Tillägg för aktivt nät Abonnentkostnaden beräknas till (för passivt nät) och (för aktivt nät). Kostnader för utbyggnadsalternativ 305 Den sammanlagda kostnader för stomnät, stadsnät och landsbygdsnät framgår av nedanstående tabell, enligt de två alternativen. Tabell Summerade investeringskostnader till fastighetsgränsen med trädstruktur och konventionell transmissionsutrustning (alternativ 1) och maskformigt nät och IP över fiber (alternativ 2). Tillägg för aktivt nät Den ökade nätredundansen i alternativ 2 resulterar i att vissa delar av nätet blir dyrare än i alternativ 1 men totalt har alternativ 2 ändå inte lett till längre kabellängder genom att landsbygdsnätet kunnat utnyttja stomnätet direkt för vissa mindre orter. Totalt kostar alternativ 2 vä- sentligt mindre än alternativ 1, eftersom utrustningskostnaden är mycket mindre. Slutsumman för ledningsdragningen, det passiva nätet, tycks alltså ligga . Inkluderar man utrustningen för nätet ligger kostnaden beroende på val av utrustning. Årskostnaden för abonnenten ligger i stadsnätet på för det passiva nätet och för ett aktivt nät. Landsbygds- nätet blir betydligt dyrare för abonnenten, strax för det passiva nätet och till för ett aktivt nät. 256 För att få ett riksgenomsnitt av abonnemangskostnaden för ett passivt nät antar vi att av abonnenterna betalar och betalar , vilket i genomsnitt ger . 256Relationen mellan stads- och landsbygdsnätens abonnentkostnad (för ett passivt nät) är omkring 1:11. Ser man enbart på investeringskostnaderna, per abonnent, dvs. för av befolkningen och för 35 av befolkningen är relationen omkring 1:7 per invånare. Avvikelsen beror på att respektive konsulter utgått från olika förutsättningar när det gäller abonnemangskostnaderna, som bygger på delvis hypotetiska antaganden. Utredningen har inte tagit ställning till alla dessa antaganden, varför de inte heller blivit exakt lika. 306 Kostnader för utbyggnadsalternativ har i en rapport257 gjort en kalkyl bl.a. på nivån och beräknat vad den årliga kostnaden skulle bli, ut- slagen . Man kommer fram till ett intervall på 360–, dvs. väsentligt lägre än våra kalkyler. Skillnaden tycks framförallt bero på att våra kalkyler bygger på en hälften så lång avskrivningstid, för det passiva nätet, medan kalkyl utgår från och därmed ger en mycket lägre årlig kostnad. Vårt val av avskrivningstid har motiverats av försiktighet – det är svårt att garantera den ekono- miska varaktigheten över en så som av något så rela- tivt nytt som fiberledningar, i en bransch som i övrigt kännetecknas av exempellöst hög utvecklingstakt. 13.5Kabel-TV och UMTS kombinerat med nytt landsbygdsnät Som framgått av kartläggningen ger kabel-TV möjlighet att ansluta av befolkningen. Det motsvarar ungefär den be- folkningsandel, , som täcks av de ovan beskrivna stadsnäten. Vidare kommer UMTS, det mobila telenätet med högre kapacitet än det nuvarande, att börja etableras i . Med stor san- nolikhet kommer detta inte att täcka den glesare delen av . Ett särskilt landsbygdsnät kommer därför att behövas även som komple- mentering såväl till kabel-TV som till UMTS. Man kan därför använda kalkylen för stomnät och landsbygdsnät för att bedöma kostnaderna för kompletterande investeringar. Ovan framgår att investeringskostnaden för ett landsbygdsnät (med fiber, utan utrustning på nätet) ligger . För att göra de tre utbyggnadsalternativ som presenterats ovan jämför- bara måste fiberalternativet inkludera inte bara ledningsdragningen utan även utrustningen, eftersom denna är den viktigaste kostnadskom- ponenten i ISDN- och ADSL-alternativen. Kostnader för utbyggnadsalternativ 307 Tabell Jämförelse mellan utbyggnadsalternativ med olika kostnader och ambitionsnivåer Passivt fibernät på landsbygden (exklusive utrustning på nätet, exklusive stomnät mellan kom- (inklusive utrustning på nätet och stomnät mellan kommunerna) Tabellen illustrerar tydligt att ökning av kapacitet, flexibilitet i använd- ningen och nationell täckningsgrad har en tydlig prislapp. Kalkylarbetet har vidare lärt oss något väsentligt om de geografiska förutsättningarna för lönsamhet: Ett nät som går till fastighetsgränsen i kommunernas huvudorter når av befolkningen till en kostnad (alternativ 2) av . Utanför kommunernas huvudorter, där av be- folkningen bor, kostar motsvarande nät . Som man ser får nästan dubbelt så många människor i kommunernas huvudorter tillgång till ledning till en kostnad som bara är drygt en fjärdedel av vad det kostar att förse befolkningen utanför huvudorterna med ledning. Kostnadsrelationen mellan stad och land blir omkring 1:7. Detta är ett viktigt underlag för den gräns som utredningen satt mellan täta och glesare delar av , varvid de tätare delarna kan förväntas ha störst förutsättningar (om några) att bära marknadsmässigt styrda investeringar. Utanför kommunernas huvudorter beräknas, som nämnts ovan, om- kring av befolkningen bo. I kapitel 9 konstaterades att av befolkningen bor utanför orter med mer än 3 000 invånare, en i vanlig definition av landsbygd. Utredningens bedömning att det statliga stödet bör koncentreras till infrastruktur för de av befolkningen, som bor i de glesaste delarna, innebär därför att inte bara huvudorterna utan också ytterligare någon del av kommunernas befolkning beräknas ingå i den tätare delen. Om denna gräns är exakt rätt, kan bara avgöras i samband med konkreta bedömningar av projekt. 14.1Förslaget till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) 3 a § Ledningsrätt, som avser utrymme för ledning som avses i 2 § första stycket 2, innefattar rätt att inom utrymmet anlägga ledningar som avses i 2 § första stycket 1. Paragrafen är ny och har behandlats i den allmänna motiveringen, i ka- pitel 4. Den som har erhållit ledningsrätt för elektrisk starkströmsledning för vilken koncession fordras eller som behövs för sådana ledningar som avses i 2 § första stycket 1 p. LL föreslås genom bestämmelsen få rätt att utnyttja utrymmet för att dra fram och begagna teleledningar som ingår i telekommunikationssystem för allmänt ändamål samt allmän svagströmsledning för signalering, fjärrmanövrering, dataöverföring eller liknande ändamål. Beträffande starkströmsledningar för vilka koncession erfordras följer att ledningsrätten är begränsad av att koncession gäller. Upphör denna upphör även ledningsrätten och därmed också ledningsrätten för ledningar som har dragits fram med stöd av den föreslagna paragrafen. En begränsning ligger också i detta fall i att anläggningens utförande inte får strida mot villkoren för nätkoncession. För elektriska starkströmsledningar som behövs för sådana ledningar som avses i 2 § första stycket 1 p. LL, och som i vissa fall inte fordrar koncession, gäller inte nämnda begränsningar. Enligt 2 kap. 4 § ellagen får regeringen föreskriva undantag från kravet på nätkoncession enligt lagen. I 2 kap. 1 § förordningen om elektriska starkströmsledningar stadgas om undantag från koncessionsplikten. I c) avses starkströms- ledningar som ingår i ett telekommunikationssystem. Det avser stark- strömsledningar för drift av vissa förstärkarstationer intill kabellinjen.