sou · GNB383 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta skedde huvudsakligen ge- nom att minska den privata avkastningen på prestation och kompe- tenshöjande utbildning och genom att frånta arbetsgivare det styr- medel som möjligheten att göra lönemässig karriär innebär. Perioden efter de centrala förhandlingarnas sammanbrott 1983 har varit dominerad av förhandlingar på branschnivå, även om det också finns en växande lokal dimension. Om den U-formade olsonska hypotesen, som diskuterats i Lönebildning i tredje av- snittet, stämmer så kan vänta sig fortsatta svårig- heter eftersom fackföreningar på branschnivå inte har incitament att internalisera makroekonomiska effekter, men har stor makt över lönebildningen i den egna branschen. Arbetarrörelsen har genom sina två grenar, LO och SAP, haft möj- lighet att både verka som opinionsbildare och att genomföra sina politiska idéer i praktiken. De socialistiska idéerna bygger på att upplösa klasstrukturerna, bland annat genom att fördela inkomster från produktionen mer jämlikt mellan kapitalägare och arbetare. Mycket av detta tänkande ligger till grund för det samhälle vi ser . I en jämförande studie belyser (1997) välfärdsfördelningen i och de övriga EU-länderna. Tillsammans med de andra nordiska länderna har de jämnast fördelade disponibla in- komsterna inom EU, den lägsta klassojämlikheten, samt den lägsta fattigdomskvoten. Enligt författaren beror detta på välfärdsstatens omfattande sociala transfereringar, höga skatter, hög sysselsättning, samt förhållandevis låga löner i de övre samhällsskikten. är dock mindre materiellt jämlikt mellan generationerna än de syd- europeiska länderna och , vilket kan förklaras av familje- strukturen. I bidrar den traditionella storfamiljen till en omfördelning av resurser från den aktiva generationen till unga och gamla. Således är jämlikhetstänkandet i inte bara en informell in- stitution eller en norm, utan har även formaliserats genom arbets- marknadens funktionssätt och, , genom de generella skattefinansierade välfärdsprogrammen. Ordet jämlikhet används ofta synonymt med rättvisa, vilket indikerar att jämlikhets- tänkandet är en förhärskande norm. På liknande sätt används orden stat och samhälle ofta utan urskillning, ett tecken på hur integrerade de båda institutionerna är. och (1995) diskuterar vägen till den svenska jämlikheten och fattigdomsavskaffandet. Enligt författarna beror den jämna inkomstfördelningen och utrotandet av fattigdom främst på systemet för löne- och inkomstbildning, och inte på den homo- gena befolkningen eller en homogen utbildningsnivå. De jämna ar- betsinkomsterna beror delvis på liten lönespridning per arbetad timme, delvis på en jämn fördelning av antalet arbetstimmar. kombinerades detta dessutom med en låg arbetslöshet. Skatter och transfereringar bidrar också till än mer jämnt fördelade disponibla inkomster. Det tidigare anförda positiva sambandet mellan jämlikhet och tillväxt kan tolkas som att höga grad av jämlikhet har bi- dragit till vår ekonomiska tillväxt. Den höga inkomstnivån har i sin tur främjat den demokratiska utvecklingen. Detta är dock ett or- sakssamband som måste granskas noggrannare. Det positiva sam- bandet mellan ekonomisk tillväxt och jämlik inkomstfördelning har, enligt forskningen som diskuterats ovan, sitt ursprung i att stora , . , JR inkomstskillnader ökar trycket för högre skatter och omfördelning. De högre skatterna, i sin tur, är skadliga för den ekonomiska tillväx- ten. Vidare banar ett ojämlikt samhälle vägen för social instabilitet, vilket hämmar investeringar och därmed tillväxt. Bidrar då dessa teorier till att belysa situation? Vad gäller krav på höga skatter och stora omfördelningar så har dessa krav inte minskat efter hand som jämlikheten har ökat, utan tvärtom har den svenska ekonomin präglats av ett ökande skattetryck över tiden. har dock debatten kommit att handla om skatte- sänkningar, men då främst för låg- och medelinkomsttagare. Även argumentet om ökad social instabilitet vid mer ojämlik fördelning är tveksamt i fallet . Det är föga troligt att en modest men ändå märkbar minskning av jämlikheten skulle leda till den grad av social instabilitet att investeringar hämmas. Således är den svenska jämlik- heten inte ett hållbart argument ur ett framtida tillväxtperspektiv. Den svenska välfärdsstaten är omdiskuterad och ofta kritiserad. Ideologiskt färgade argument är inte ovanliga. Korpi (1996) hävdar att diagnosen institutionell skleros som ställts på den svenska eko- nomin är baserad på icke-objektiva argument utan stöd av empirisk forskning. Agell (1996) visar att tvärsnittsstudier över förhållandet mellan ekonomisk tillväxt och storlek på den offentliga sektorn är känsliga för antaganden och har ofta endast svag anknytning till ekonomisk teori. För att kunna förstå några av välfärdsstatens pro- blem krävs således mikroekonomisk analys. Välfärdsprogram med inkomstutjämnande mål ger upphov till incitamentproblem och ineffektiviteter eftersom kopplingen mellan individens produktivitet och hennes privata välfärdsnivå blir otydlig. Problemet är, som (1997b) påpekar, att kvantifiera effek- terna av ineffektivitet. Ekonomisk teori visar dock att alla praktiskt genomförbara skatte- och transfereringssystem stör marknadens effektivitet. Kombinationen av höga marginalskatter och inkomst- baserade transfereringar skapar marginalkilar som påverkar indivi- dens val beträffande fritid, oavlönat och avlönat arbete, investeringar i utbildning och val av yrkesbana (, 1997b). Det mikroekonomiska resonemanget ovan indikerar att det finns en trade-off mellan ekonomisk jämlikhet och ekonomisk tillväxt och att den svenska ekonomin kan befinna sig i en situation där ökad ekonomisk jämlikhet leder till lägre ekonomisk tillväxt. Är detta då ett tecken på att jämlikhetstänkandet har gått för långt i ? Detta är i allra högsta grad en normativ fråga. Till- växt är i sig inte viktigare för människors välbefinnande än vad eko- nomisk jämlikhet är. Avvägningen beror på hur mycket människor värderar jämlikhet i förhållande till ekonomisk tillväxt; det beror på preferenser. Även om en viss individ inte själv gynnas ekonomiskt av en mer jämlik inkomstfördelning kan hennes välbefinnande ändå vara avhängigt graden av jämlikhet i samhället (se , 1971). En höginkomsttagare kan då vara positiv till stor omfördelning eftersom hon värderar den inkomstjämlikhet beskattningen och transfereringarna ger upphov till minst lika mycket som hon ogillar beskattningen i sig.29 I en jämförande studie mellan , och visar Ver- ba m.fl. (1987) att bland de inflytelserika grupperna i det svenska samhället är inställningen till ekonomisk jämlikhet och välfärds- staten mer positiv än vad fallet är i och USA.30 Svenskarna tycker dessutom genomgående att inkomstfördelningen innan skatter och transfereringar är på tok för ojämlik. Den slutliga för- delningen, efter skatter och transfereringar, ligger betydligt närmare de olika gruppernas preferenser om hur inkomstfördelningen bör se ut, även om grupperna är oense huruvida jämlikheten har gått för långt eller inte. Svallfors (1996) analyserar och jämför attityddata mellan åtta länder, däribland Sverige.31 Även här ger Sve- rige (och ) uttryck för mer egalitära åsikter vad gäller in- komstfördelning än vad övriga länder gör. Den avvägning mellan ekonomisk jämlikhet och tillväxt som gjorts i behöver således inte betyda att svensken i gemen inte förstår den kostnad i ekonomisk tillväxt som den stora jämlikheten för med sig. I stället kan valet ses som ett fullkomligt rationellt och logiskt uttryck för de starka preferenser som finns för ekonomisk jämlikhet. Den klaraste och minst kontroversiella slutsatsen från denna uppsats är förmodligen att institutionerna har stor betydelse för länders ekonomiska utveckling. Att mera exakt försöka fastställa hur de olika institutionerna har påverkat och kommer att påverka ekono- mierna i och annorstädes, är en mycket komplicerad uppgift. Även om denna uppsats har använt sig av en stor del av den existerande ekonomiska litteraturen på området, gör vi naturligtvis inga anspråk på att ha hittat några absoluta sanningar. En av de viktigaste slutsatserna är emellertid att det empiriskt sett inte verkar finnas varken något positivt eller negativt direkt samband mellan graden demokrati och ekonomisk tillväxt. , . , JR finns det ett tydligt positivt samband mellan demokrati och ekono- misk utvecklingsnivå. Även om demokratin i de statistiska under- sökningarna inte har någon direkt inverkan på tillväxten, finns det skäl att förmoda att demokratin i har haft ett viktigt indirekt inflytande. Den demokratiska utvecklingen bidrog sannolikt till att behålla den sociala stabiliteten och kontinuiteten i då andra länder gick mot revolutioner, inbördeskrig, diktatur, och förtryck. Detta hade i sin tur stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Demokratin bör också ha varit viktig för utvecklandet av den jämlika inkomstfördelningen, vilken förmodligen minskat den sociala instabiliteten och dämpat den bittra konflikten mellan arbete och kapital. Korporatismen som institution, förkroppsligad genom intresse- grupperna och deras inflytande över svensk politik och ekonomi, är ett oundvikligt inslag i en analys av . Att intressegruppernas inflytande internationellt sett har varit relativt stort, torde vara en uppenbar slutsats. Huruvida intressegrupperna har sysslat med eko- nomiskt skadlig rent seeking, är mera oklart. Eftersom många av intressegrupperna varit allomfattande har de också tagit ansvar för samhället i sin helhet. Vad gäller arbetsmarknaden tyder emellertid mycket på att detta samhällsansvar har ersatts av en ökad benägenhet att se till den egna gruppens intressen. En tredje slutsats gäller jämlikheten och välfärdsstaten. Välfärds- statens bärande idé är för ekonomisk trygghet och jämlik- het mellan människor. Denna jämlikhet uppnås genom inkomst- överföringar mellan hushåll. Sådana transfereringsmekanismer har naturligtvis i stor utsträckning ekonomiskt och moraliskt sunda ar- gument. Lika klart är det emellertid att utjämnande inkomstöver- föringar innebär ett incitamentsproblem för individen. När en stor del av arbetsinkomsten eller vinsten försvinner i skatter minskar viljan till att arbeta och ta nya initiativ. Det finns därför sannolikt en trade-off mellan jämlikhet och tillväxt. Vilka avvägningar som görs i ett samhälle beror i slutändan på preferenser. Den ena preferensen är inte mera riktig än den andra. Vad kan man då säga om de svenska institutionernas framtid och deras betydelse för landets ekonomi? Till att börja med finns det inget som tyder på att inte även fortsättningsvis skulle vara ett demokratiskt, socialt stabilt, icke-korrumperat land där pri- vat äganderätt och laglydnad råder och där medborgarna lever i fred med grannländernas folk. Förmodligen är det snarare andra institu- tioner som kommer att vara kritiska för vår ekonomiska utveckling. Vi nöjer oss här med att peka på tre. För det första, när vi stiger in i nästa årtusendes IT-ålder kommer idéerna sannolikt att vara den viktigaste produktionsfaktorn. Användningen av den nya informationsteknologin kommer i allt högre utsträckning att vara en självklarhet i alla former av produk- tion och handel. De vinster i form av sänkta transaktionskostnader och de möjligheter till nya marknader som detta innebär på alla om- råden, är svåra att överskåda. För frambringandet av nya idéer kommer immaterialrätten att spela en central roll. För att kunna tillgodogöra sig och utveckla idéerna kommer även kunskapsbild- ningen att vara av avgörande betydelse. För det andra, de nuvarande institutionerna för lönesättning, med förhandlingar på branschnivå med starka fackföreningar som inte internaliserar de makroekonomiska konsekvenserna av sitt handlande, i kombination med den rådande strikta hållningen vad gäller penning- och valutapolitik, kan innebära problem inför fram- tiden. Arbetslöshetsbekämpningen kommer inte att underlättas av att lönesättningen sker utan hänsyn till arbetslöshetsnivån. Detta insider-outsider-dilemma, mellan de som har arbete och de som står utanför arbetsmarknaden, kan komma att leda till en ny aspekt av ojämlikhet, som i förlängningen också kan få konse- kvenser för den sociala stabiliteten. För det tredje, en stor del av människornas handlande i samhället styrs i slutändan av deras normer. En erfarenhet från den medicinska forskningen är att det i huvudsak är i utvecklade länder med strikt hygien som allergier är ett stort folkhälsoproblem. I fattigare, mindre hygieniska länder är allergier ovanliga. På samma sätt riske- rar de rika länderna att drabbas av välfärdssjukdomar på det eko- nomiska området. I talas det ofta om trygghet, jämlikhet och välfärd. Trygghet är naturligtvis motsatsen till osäkerhet, men strävan efter trygghet står också i viss mån i motsatsförhållande till entreprenörskap. Jämlikhet innebär ofta en mera ekonomiskt och moraliskt försvarbar fördelning av resurserna, men kan också för- vanskas till en jantelag där ingen får försöka vara förmer än någon annan. I längden kan inget land upprätthålla en samhällelig välfärd utan normer för kreativitet och initiativförmåga. , . , JR 1NIE:s definition av institutionsbegreppet är hämtat från och (1995) och North (1990). Avsnitten 2.1–2.3 nedan bygger på (1999). För en introduktionstext på svenska om NIE, se (1994, kap 2). 2Sammanblandningar av de bägge begreppen är emellertid vanliga och leder inte sällan till förvirring, såsom påpekats av bl.a. (1995). 3Begreppet brukar sägas härstamma från Coase (1937) som använde transak- tionskostnadsparadigmet som en förklaring till uppkomsten av företag. 4Den stora litteratur som Olsons verk har givit upphov till finns sammanfattad i och (1995). 5Przeworski och Limongi hänvisar här särskilt till North och Weingast (1989) som fann att en förstärkning av Parlamentets makt ledde till starkare privat äganderätt. Enligt Przeworski och Limongi var denna ut- veckling inte särskilt överraskande eftersom enbart de som ägde mycket land hade politiska rättigheter. 6Vad gäller det sistnämnda, se nedan. 7Detta resultat kan i viss mån förklaras av att demokrativariabeln sannolikt i själva verket är beroende av de andra oberoende variablerna såsom utbildnings- nivå och lag och ordning. I en litteraturöversikt om demokrati och tillväxt visar Benabou (1996) att av sju empiriska studier hade inte en enda funnit vare sig ett positivt eller negativt signifikant samband. 8Bigsten och Moenes (1996) modell över korruptionen i ger en god bild över hur detta fenomen kan yttra sig i ett utvecklingsland. 9Business International (BI) säljer information till internationella investerare om förekomsten av 56 riskfaktorer i 68 länder. BI:s information har, förutom av (1995), även använts av exempelvis och (1999). 10Etno-lingvistisk heterogenitet är också en viktig förklaring till förekomsten av politiskt våld (Deutch (1966); (1973)). 11Patentlagar instiftades i , 1790 i och 1791 i (Britannica, 1999). 12Se Krueger (1974) för en klassiskt referens om rent seeking. 13Det måste emellertid anses vara långt ifrån självklart att detta upphinnar- fenomen, som man ofta kan observera i tillväxtdata, enbart kan förklaras av avsaknaden av intressegrupper. 14För en översikt av denna litteratur, se Mueller (1989). 15Den relativa kostnaden per arbetskraftenhet defineras som de nominella arbetskraftskostnaden justerad för produktivitet och produktpriser. 16Fullständig konkurrens på varumarknaden innebär bl.a. att höga löne- kostnader inte kan vältras över på konsumenterna genom ökade priser. 17För en längre översikt, se Teulings och Hartog (1998) och Flanagan (1999). 18Särskilt det s.k. misery index – summan av arbetslöshet och inflation. 19För empiriska jämförelser mellan och som stöder detta argu- ment, se och (1992), och (1999). För teoretiska demonstrationer, se Agell och Lommerud (1993) och Moene, och (1993). 20Avsnittet nedan bygger på och (1993). Se även et al. (1993) och (1994). 21Här kan nämnas Aktiebolagslagen , tullsänkningrna på 1850 och 1860-talen, och räntenivåernas frisläppande 1863 (, 1994). 22Neutraliteten kan i sin tur förklaras med läget i den maktpolitiska geografin; ett stort och relativt otillgängligt land med omgivande hav långt ifrån naturliga härvagar, mitt emellan det anglosaxiska väst och det ryskdominerade öst. 23Mauro (1995) presenterar indexerade data över graden av etno-lingvistisk fraktionalisering för omkring 100 länder. På en skala från 0 till 100, där 0 är ett fullständigt kulturellt homogent land, får 8. Detta kan jämföras med de mest homogena länderna (0) och (0) samt med de minst homogena länderna (93) och (90). 24Mauro (1995), som använder sig av BI:s index, ger 10 på en skala från 1till 10 över rättsväsendets effektivitet, att jämföra med exempelvis (2) och (2). 25Studien har genomförts av och Statistics . Baskompetensen mäts i test genom förmågan att läsa löpande text, att tolka dokument och att utföra beräkningar. Länderna som är inklude- rade i studien är , , , , , Stor- , , , , , och . 26De sju länderna är , , , , , och . 27För detaljer om kontraktstrukturer, se , 1990; och , 1996 och , 1993. 28Se (1998). 29Problemet med inkomstjämlikhet som en kollektiv nyttighet är dock att det finns motiv för den enskilde skattebetalaren att undvika beskattning trots att den ökade jämlikheten ökar hennes välbefinnande. Eftersom inkomstför- delningen inte står och faller med den enskilde skattebetalaren finns det ett fripassagerarproblem. 30De grupper vars åsikter jämförs är etablerade ekonomiska grupper, såsom företagare, fackföreningar och jordbruksorganisationer, grupper som utmanar etablissemanget, som minoritetsgrupper och feministgrupper, samt övriga institutioner, såsom politiska partier, media och universitet. 31Datan är från International Social Survey Program som genomför årliga attitydundersökningar i mer än 20 länder. Länderna inkluderade i Svallfors analys är , , , , , , och . , . , JR Agell, (1996) Why 's Welfare State Needed Reform, 106 (): 1760–1771 Agell, och (1993) Egalitarianism and Growth, 95:559–579 Alchian, A.A. (1965) Some Economics of Property, Il Politico 30:816–829 Alesina, och (1996) Income Distribution, Political Instability, and Investment, European Economic Re- view 40:1203–1228 Alesina, och (1994) Distributive Politics and Econonomic Growth, 109(2): 465–490 Axelrod, (1986) An Evolutionary Approach to Norms, 80(4): 1095–1111 (1996) Democracy and Growth, nomic Growth 1:1–27 (1997) Determinants of Economic Growth, , . (1998) Human Capital and Growth in Cross- Country Regressions, uppsats presenterad vid konferensen ? arrangerad av Ekonomiska Rådet, , Benabou, (1996) Inequality and Growth, NBER Working Paper 5658, , . Bigsten, och (1996) Growth and Rent Dissipation: The Case of , 5(2): 177–198 , och . (1995) Att utjämna inkomster och avskaffa fattigdom – den svenska modellen, ur , och (1995)(red) : Välfärdsstat i omvandling – Amerikanskt perspektiv på den svenska modellen, : Britannica, (1999) patent Britannica Online. [Accessed 29 January 1999] , och (1985) Economics of Worldwide Stagflation, Calmfors, och (1988) Centralization of Wage Bargaining and Economic Performance, Economic Policy, s. (1978) The Expansion of the Public Economy: A Comparative Analysis, (1983) A Statistical Test of 's Model, i Mueller, . (1983)(red. ), The Political Economy of Growth, : , s. (1937) The Nature of the Firm, Economica 4:386–405 Deutch, (1966) Nationalism and (2nd edition), . , och (1997) Wage Policy Restructuring – The Swedish Labor Market Since 1960 ur R. , R. Topel och B. , (red. ), The in Transition, Univ. , P-A och J. (1992) Inter-industry Wage Differen- tials: Evidence from and a Comparison to the , 82:1341–49 , Thrainn (1990) Economic Behaviour and Institutions. (1993) SOU 1993:16, : Finans- departementet Elster, (1989) Social Norms and Economic Theory, 3(4):99–117 Flanagan, (1999) Macroeconomic Performance and Collec- tive Bargaining: Perspective, mic Perspectives, kommande , (1988) Labor Market Institutions and Economic Performance, Economic Policy, 65–80 Gastil, et al. (1982, och andra år) Freedom in the World, Westport: Greenwood Press de , Hans (1992) The and Fall of the Swedish Model, Chichester: , . , JR , , och (1993) efter 1900: En modern politisk historia, : , och . (1999) Why Do Some Coun- tries Produce So Much Others?, , kommande , (1968) The Tragedy of the Commons, Science 162:1243–1248 Jr (1973) : A Causal Analysis, : Sons Jr (1990) Market Forces, Trade Union Ideology and Trends in Swedish Wage Dispersion ur , (1990)(red. ), Generating Equality in the , : Press Jr och (1995) Den solidariska lönepolitiken och produktiviteten inom industrin, Ekonomisk Debatt, s. Jr och (1996) Wage Compre- ssion, Wage Drift and Wage Inflation in , Labour Eco- nomics 3:109–141 Jr och (1999) Wage Dispersion and Productive Efficiency: Evidence for , , kommande , och (1993) Vår Författning, : Juridik (1995) Organizations Versus Institutions, Economics 151(3): 445–466 Korpi, (1996) Eurosclerosis and the Sclerosis of Objecti- vity: On the Role of Values among Economic Policy Experts, 106 (), s. Krueger, (1974) The Political Economy of the , 64:291–303 Kuznets, (1966) Modern Economic Growth, , and . Nugent (1995) Institutions and Economic Development, Handbook of Development Economics, Vol III:2303–2370. , (1995) Welfare State Disincentives with Endo- genous Habits and Norms, 97(4): 477–494 , (1997a) Incentives and Social Norms in House- hold Behaviour, 87(2): 370–377 , (1997b) The Swedish Experiment, : Lipset, (1959) Some Social Requisites of Demo- cracy: Economic Development and Political Legitimacy, Ameri- can 53: 69–105 (1990) SOU 1990:44, : Statsrådsbe- redningen , och (1993) Civilrätt (14 Uppl. ), : Liber Mankiw, , and (1992) A Contri- bution to the Empirics of Economic Growth, 107(2): 407–437 , (1995) Corruption and Growth, 110(3): 681–713 Moene, , och M. (1993) Bar- gaining Structure and Economic Performance ur R. Flannagan et. (1993)(red. ), Trade Union Behavior, Pay Bargaining and Economic Performance, : Claredon (1989) Public Choice II, Murrell, J.E. (1983) The Comparative Structure of the Growth of the West German and , i Mueller, . (1983)(red.) The Political Economy of Growth, : , p. Murrell, J.E. (1984) An Examination of the Factors Affecting the Formation of in Countries, Public Choice 43(2): 151–171 , (1994) Hur blev rikt, : Nickell, och (1999) Labour Market Institutions and Economic Performance, kommer att utges i Orley Ashenfelter and (red.) , . , JR Economics, Volume 3, North . , och (1993) Utbildning, ekonomisk utveckling och till- växt, ur , , (1993)(red.) En ekonomisk och social historia, Utbildningsradion och Bra Böcker , (1993) The Swedish Model: Labour Market Institutions and Contracts, ur och , (1993)(red. ), tutions: A Cross-National Comparison, North (1990) Institutions, Institutional Change and Economic Performance, North, . och (1989) Constitutions and Commitment: The Evolution of Institutions Governing Public Choice in Seventeenth-Century , 49(4): 803–32 (1999) Svenskt näringsliv på rätt väg? Bilaga 3 till LU99, : (1998) Online. Education, Employment, Labour and Social Affairs /els/edu/EAG98/list.htm [Accessed 26 February 1999] , Mancur (1965) The Logic of Collective Action: Public Goods and the Theory of Groups, : , Mancur (1982) The and Decline of Nations: The Political Economy of Economic Growth, Stagflation and Social Rigidities, : , Mancur (1990) How are the Northern Lights? Some Questions about , : , (1999) A Microeconomic Analysis of Institutions, avhandlingsuppsats, kommande , och (1994) Is Inequality Harmful for Growth?, 84(3): 600–621 , och (1996) Labor Markets, Production Strategies and Wage-Bargaining Institutions: The Swedish Employer Offensive in Comparative Perspective, Comparative Political Studies 29:223–250 Przeworski, och (1993) Political Regimes and Economic Growth, 7(3): 51–69 , (1993) Making Democracy Work: Civic Traditions in Modern ,