sou · GNB393 · 2000-01-01 00:00:00 — Det krävs en välfungerande administration för att arbetet skall löpa friktionsfritt; val av ca 150 ledamöter skall hanteras, mötestider (60 sammanträden/termin) bokas, protokoll från samtliga möten skrivas och anslås, hemsida hållas aktuell, förberedelser ske under klassråd (/klass ), de vuxna deltagarna informeras, utlån av filmen om AMOR organiseras (10 ex som ständigt är utlånade till andra skolor), studiebesök tas emot (ca tre/termin), besök ske på andra skolor etc, etc. Hur har det fungerat? Framställningen inriktas på att visa hur det elevdemokratiska arbetet uppfattas på Nyvångskolan samt att jämföra med andra lärare och elevers inställning till elevinflytande i skolan.3 Personalgruppen på Nyvångskolan är stabil. Nästan en tredjedel av de anställda har arbe- tat där eller mera. Nästan hälften är eller äldre, majorite- ten, tre fjärdedelar är kvinnor. Det sker en begränsad nyrekrytering, även om rektor framhäver att de anställt några nya och unga lärare . Överlag är de yngre lärarna mest positiva till det arbete med elevinflytande som pågår. Skolan har cirka 800 elever varav 400 på högstadiet. Det elevdemokratiska arbetet förknippas med de elevdemokratiska grupperna, de så kallade råden. Åsikter om råden, elever årskurs 9 Markera de åsikter som stämmer med dina! Skolan får bra rykte = God PR Får veta för lite vad som händer Mindre risk för mobbing Råden ökar trivseln på skolan Bra att vuxna deltar Gör det lugnare, mindre bråk Skolan blir mer demokratisk Större inflytande till elever Man kommer undan undervisningen ett tag Eleverna lär sig demokrati Personalen bestämmer i alla fall Problem på skolan har minskat För mycket PR och studiebesök Vuxna borde inte delta 1 saknat svar; 113 elever har besvarat frågan Åsikter om råden, lärare de åsikter som stämmer med dina! Bra att vuxna deltar Större inflytande till elever Eleverna lär sig demokrati Råden ökar trivseln på skolan Mindre risk för mobbing Skolan blir mer demokratisk Skolan får bra rykte = God PR Gör det lugnare, mindre bråk Problem på skolan har minskat Man kommer undan undervisningen ett tag För mycket PR och studiebesök Personalen bestämmer i alla fall Får veta för lite vad som händer Vuxna borde inte delta Inga saknade svar, 59 personer har besvarat frågan Som synes existerar det ett omfattande stöd för råden. Ingen av lärarna och enbart några få elever anser att de inte behövs. Däremot är inte eleverna lika övertygade om att de vuxna är viktiga deltagare i rådens arbete, vilket däremot de vuxna anser. Nästan samtliga vuxna betonar att eleverna lär sig demokrati, medan knappt varannan elev anser det. De anser i stället att den största förtjänsten är att skolan får god uppmärksamhet samt att det minskar risken för mobbing. Å andra sidan anser drygt 2 av 3 att de får för lite information om vad som sker inom rådsverksamheten. Både lärare och elever anser att arbetet främjar trivseln på skolan. AMOR och trivselråden uppfattas som de viktigaste råden. Men många åsikter finns företrädda. Kritiska elever pekar på att det är för många onödiga råd och att man missar för mycket av lektionerna om man deltar. Vidare kan de vara kritiska till hierarkin inom råden, att eleverna som sitter i råden har för mycket makt på skolan alternativt att råden inte har särskilt mycket makt. En elev som varit med i undervisningsrådet påpekar att de inte åstadkom särskilt mycket tyvärr. Framför allt höjs de kritiska rösterna kring informationen, särskilt från de som inte del- tagit. Å andra sidan påpekar elever som i huvudsak är positiva att de tycker det är viktigt, roligt, intressant och att man vill vara med och göra en insats. Så här resonerade elever i sjuan: Det verkar kul att kunna ta ansvar och känna att man gör nytta. Att vara del i någon- ting. Jag vill vara med för att jag skulle gärna vara med och be- stämma och lära ta mer ansvar. Lärarna är i huvudsak positivt inställda. Lärarperspektivet på elevernas rådsdeltagande betonar å ena sidan vikten av att det är elever som kan föra klassens talan och å den andra att deltagandet kan gagna enskilda elever: Det har nog betytt väldigt mycket för honom för det är en pojke som har det lite svårt teoretiskt, men är väldigt duktig praktiskt och det har ju gjort att han känner sig lite viktig och han, ja man hade ju farhågor när han skulle börja på högstadiet. Det skulle bli stora problem och så, vilket det inte alls har blivit. (Kvinnlig lärare, klassföreståndare) Men det förekommer också elever som enligt lärarna är olämpliga; de deltar för att komma bort från lektioner. Om det då är svag- presterande elever som engagerar sig i detta kan man ibland se ten- denser till att studieresultatet blir lidande. (intervju med manlig lärare). Åsikten om att en del vill vara med för att få bullar och fika har nämnts vid ett flertal intervjuer med personalen, såväl som bland elever: har jag en känsla av att de bara sitter och dricker kaffe och äter tårta och kakor och myser på de här mötena. Och att de är onödigt länge borta från lektioner. (lärare). Men det före- kommer även åsikter om att några av de busiga har fångats upp genom att de deltar i råden. Förväntningarna från delar av skolans personal på de elever som deltar i rådsarbetet är klart uttalade. Dessa har ett stort ansvar som de måste leva upp till. Detta kan då innebära att de skall fungera som föredöme inför sina kamrater, framför allt själva aktivt befrämja och stödja regler av olika slag. Exempelvis inte själva klottra på skåp, hoppa i soffor eller bete sig illa mot vuxen- personal på skolan. Vad vill och vad kan elever vara med och bestämma om? Skiljer det sig mellan elever på och elever i övriga ? Vad som ska tas upp i undervisningen i olika ämnen Vilka läroböcker och läromedel ni ska ha i skolan Hur ni ska arbeta på lektionerna, t.ex. i grupp, göra egna undersökningar eller lyssna på läraren Hur skolmiljön, t.ex. lokalerna och skolgården ska vara Hur skolan använder sina pengar, t.ex. inköp av material, vikarier och studiebesök Vilka lärare du har Hur mycket läxor ni ska ha Andel elever som vill vara med och bestämma i hög utsträckning i skolan (i hög utsträckning = mycket eller ganska mycket) Underlaget tolkas som att eleverna i allmänhet är mera klara över att de vill påverka sina förhållanden i skolan än sina kamrater runt om i . På samtliga aspekter – innehållet i undervisningen, läromedel, arbetssätt, miljö, regler, resurser, lärare, skolmat och förekomst av läxor – skiljer de sig. De vill kunna utöva inflytande. Möjligen kan denna skillnad uppfattas så att demokrati- arbetet sätter sina spår; med- och självbestämmande blir något viktigt och självklart. Enligt attitydundersökning Vem tror på skolan (1997) svarade även där en majoritet av elever däremot att de har jämförelsevis små möjligheter att kunna påverka förhållandena i skolan. Den vill men kan inte; på så sätt kan situationen samman- fattas. Hur står sig då denna uppfattning i jämförelse med eleverna på Nyvångskolan? Andel elever som kan vara med och bestämma i hög utsträckning i skolan (i hög utsträckning = mycket eller ganska mycket) Lite märkligare kan det då tyckas att elever på Nyvångskolan inte upplever att de kan vara med och bestämma i hög utsträckning. Trots den omfattande satsningen på elevdemokrati vilken saknar motstycke inom den svenska skolan. Det är i princip endast inom två områden, skolmiljön och skolmaten, där eleverna på Nyvång- skolan upplever att de har inflytande i högre utsträckning än kam- rater från övriga . Hur förstå detta? Skolans tolkning är att om elever har stora ambitioner finns också risken att de blir miss- nöjda, när de upptäcker att det kan vara tungrott. För att säkert veta krävs andra typer av komparativa undersökningar. Det förekommer ett starkt stöd för verksamheten på skolan, både bland elever och personal. Elever har genom råden både insyn i och visst ansvar för delar av den komplexa verksamhet som bedrivs på skolan. Nio av tio elever tycker det är bra att råden finns. Anti- mobbingarbetet och arbetet med trivselfrågor framhålls som särskilt viktigt av både personal och elever. Men arbetet med de elevdemo- kratiska råden har förändrats från att i början enbart betona triv- selfrågor till att nu fokusera inflytandeformer. De allra flesta som kan jämföra situationen på skolan med hur det var för tio år sedan upplever att skolan är trivsammare. Mindre nedskräpning, vandalisering och stök. Relationerna mellan elever och vuxna be- skrivs som bättre i flera avseenden. I så måtto tycks en utveckling ha skett som uppskattas på skolan. Men hur är det med inflytandet för eleverna? Och på vilket sätt anknyter arbetet till demokratins klas- siska problem rörande räckvidd och begränsningar, hur deltagande skall främjas och organiseras liksom kring reglering och eventuella sanktioner? Det är därför naturligt att intressera sig för vilken räckvidd som elevernas inflytande har och identifiera gränserna för vad som får diskuteras och inte. Att elever får vara med och bestämma över ut- formningen av undervisningen (lärares traditionella inflytandeom- råden) brukar framhävas som viktigt. På Nyvångskolan finns tradi- tion och intresse för att släppa in eleverna i sådant som rör miljö, drift och trivsel. Undervisningsfrågorna skiljer ut sig. Så här resone- rar en flicka i åk 9, tillika ordförande i ett råd: Jag tycker att det vi har inflytande över miljö och så men inte så mycket som vi tror att vi har på lärare och undervisning och så och det är där den stora biten ligger. Det som är det absolut viktigaste. Allt hänger på lärarna. Det är verkligen lärarna som styr skolan och det är det som är det viktiga. Inte vilka buskar vi ska plantera. Det vi måste satsa på och försöka förändra. Allt är viktigt men lärarna är det viktigaste. Enskilda lärare får inte diskuteras i undervisningsrådet. Denna regel har upprättats efter önskemål från lärargruppen. Det kan vara ett problem för elever att skilja allmänna frågor gällande undervisning från enskilda lärares undervisning. Som medlem i undervisningsrådet märker jag hur känsligt det är att diskutera lärare. En dålig lärare raserar all annan verksamhet som byggts upp för att förbättra undervisningen ... Varför får dåliga lärare stanna? (Kille åk 9, enkät) Men det är klart om det är så att en lärare missköter sig, så menar jag ju att det måste man ju på ett eller annat sätt kunna ta upp i den här grup- pen, för att sen då kanalisera det till skolledningen. Därför att vitsen med det är ju demokratins styrka, dvs det är inte lille och som kommer och klagar, därför då går det inte, de har inte en chans att vinna, men om man får det till ett ärende. (Lärare, intervju) Ovanstående reflektioner illustrerar en kärnfråga: de enskilda lärar- nas ställning. Att förändra en skola är enligt rektor som att söka vända en atlantångare med virknål. det gäller för skolled- ningen att vara fast och bestämd, men ändå lyckas få lärarna med sig. Annars kommer man inte att lyckas med något. Hur elevinflytandet kring undervisningen reellt ska bedrivas, det vill säga form och innehåll, är skolledningen osäker om. Lärarna är enskilda professio- nella med behov av att arbeta självständigt utifrån sin kompetens som insyn och påverkan krävs. Såväl från skolledning som från elever och föräldrar. Sak samma gäller lärare som har varit an- ställda och där elever och lärare gång på gång uttalat att det inte fungerar. Det enda vi kan göra är att stötta personen med råd och samtal, göra andra, mindre grupper. Det kan vi bara göra till en viss gräns. De nya är det ju inget problem med. (rektor ur intervju). Som också framhäver hur viktigt det är för skolans ut- eckling med ett aktivt elevinflytande och vilket stöd det innebär i utvecklingsarbetet på skolan. För henne är elevdemokrati både ett mål i sig och ett medel för att kunna administrera och utveckla skolan. Konsekvenser för elever, lärare och skola Eleverna framhåller som positivt att råden ger dem visst inflytande och att de bidrar till trivseln på skolan. Skolan uppfattas som trygg att vistas i. Elever som inte är med, framför allt i årskurs sju, kan tänka sig att delta. Å andra sidan märks de kritiska rösterna mera ju äldre eleverna är. Dessa elever tar upp att de ändå bestämmer för lite och att lärare kan klaga då elever ej är närvarande på lektioner. Elever som står utanför råden pekar på bristande insyn och att de är osäkra på vad som egentligen sker. Informationsproblem tas även upp av elever från de elevdemokratiska grupperna. De klagar dels på ointresserade kamrater men tycker också att det är svårt att få över- blick över vad andra råd än det egna sysslar med. Cirka hälften av eleverna deltar ej i något råd under sin skoltid. Åtskilliga av dessa är intresserade av att delta men väljs inte av sina kamrater. Här finns också en sned könsfördelning. Exempelvis genom att flertalet ordförande är killar. Råden reproducerar tydligt den hierarki som råder på skolan: vuxna – ordförande (killar) – nior – åttor – sjuor – mellanstadium – lågstadium. Vissa lärare anser att elever väljer den lättare utvägen med råds- möten framför en krävande undervisning. Några elever är misstänk- samma över att deltagarna sitter av tiden, har det mysigt och fikar. Elever som deltar i rådsarbetet hamnar i en mellanställning. De för- väntas uppträda som föredömen och visa rätt inställning till allmän- na regler. De elevdemokratiska grupperna innebär inte bara ökat elevinflytande. De är även ett sätt att upprätthålla respekt för regler och en god ordning och ett gott uppförande bland eleverna. Enskilda elever pekas ut och kallas till olika rådsmöten. Till exempel om de bråkat i matkön eller på skolbussen. Lärare får där- emot inte tas upp under exempelvis undervisningsrådets möten. Här finns en tydlig gräns för hur långt denna skola är be- redd att släppa in eleverna. Närvaron av vuxenrepresentanter riske- rar att ha dämpande inverkan på diskussionerna i råden bland annat genom att möten formaliseras liksom att de vuxna tar stort utrym- me. Å andra sidan påpekar en del elever att ett bra engagerat vuxen- stöd kan ha en avgörande betydelse för rådets arbete. Eleverna deltar inte i val av vuxenstöd utan det är ett frivilligt åtagande från lärarnas sida. Personalen pekar på att trivseln ökat på skolan sedan råden startade. De tycker det är bra att elever lär sig att arbeta demokratiskt men det uppfattas också bland en majoritet av lärarna som positivt att eleverna får större inflytande över skolan. Som kritik tar de upp att elever missar undervisning, att man vet för lite vad som sker på mötena och att det kan vara oklart vad vissa råd har för syften. En del lärare uppfattar sig inte riktigt företrädda i arbetet med de elev- demokratiska grupperna. De kritiska rösterna hörs framför allt från de äldre lärarna. Deras intressen åsidosätts till viss del vilket är ett medvetet ställningstagande från skolledningen. Det är relevant att tala om en maktförskjutningsprocess, vilket inneburit reella in- tressekonflikter men även klagomål om bristande information, delaktighet och insyn. Skolan av är en organisation med en mångfald nivåer. Här finns flera källor till förvirring. Olika formella grupper skall samsas om arbetet, men det finns inte alltid tydliga distinktioner mellan respektive ansvarsområden. En och samma fråga kan behandlas både här och där: 14 elevdemokratiska grupper, klassråd, elevrådsstyrelse, föräldraråd, skolkonferens, kommundelsnämnd, fackliga organ, kommunstyrelse och kommunfullmäktige. Dessutom finns ett fler- tal mer eller mindre informella grupper bland föräldrar och personal. Sammantaget representerar detta ett brokigt och levande system som ger skolans skilda intressenter möjlighet till både insyn och inflytande i vad som pågår. Det finns inte en part som besitter en total och enväldig makt. Å andra sidan omöjliggör en sådan mängd skilda enheter överblick – utom möjligen för rektor. De olika ni- våerna existerar till viss del avskurna från varandra. Medan man i vissa frågor är starkt beroende av vad som sker på en annan nivå, kan man i andra agera självständigt. Här finns tillfälle för många oklar- heter och konflikter. Bland annat i vilken mån som elever faktiskt kan ha ett reellt inflytande genom engagemang i skolans råd jämfört med spontan egenorganisering. En anledning till att arbetet kunnat fortgå är ett välfungerande stödsystem med hög kontinuitet, tre engagerade an- svariga bland personalen liksom goda administrativa rutiner för bland annat val av elever och protokollspridning. En viktig förut- sättning för att en nystartad verksamhet skall lyckas är att det finns eldsjälar som är tillräckligt engagerade och envisa för att göra det lilla extra. Eldsjälar riskerar att isoleras men har erhållit ett uttalat stöd från skolledningen på Nyvångskolan. Även om arbetet har ett relativt brett stöd saknas ett helhjärtat engagemang från delar av lärarkåren. Arbetet med råden är slutligen ett led i såväl drift som förändring av skolan. Skolledning och elever förenas kring intresset för utveck- ling av undervisningsformer. Men elever riskerar att bli brickor i vuxnas interna intresseuppgörelser på skolan. Exempelvis vid kon- flikter inom kollegiet gällande hur undervisning skall bedrivas, regler av olika slag etc. Vi vet ännu inte i vilken utsträckning som arbetet i längden gagnar ett reellt inflytande från elever över skolan och dess undervisning. På de områden där eleverna har stor egen erfarenhet och stort egenintresse, det vill säga inom skolans undervisning, finns en lägre beredskap för att släppa in dem. Träning i demokrati eller reell demokrati? Är då detta ett exempel på träning i elevdemokrati eller på faktiskt inflytande? Först några ord om själva demokratibegreppet. I alla samhällen måste relationen mellan styrda och styrande organiseras på något sätt. Med demokrati avser vi då ett system varigenom folket direkt eller indirekt genom representanter deltar i maktut- I en parlamentarisk demokrati finns allmän rösträtt, fria val och ett flerpartisystem. Medborgarna förväntas sedan få möjlighet till inflytande och att deras åsikter beaktas i förhållande till styrkan i de mandat som ligger till grunden för hur inflytandet organiseras inom de olika institutioner som byggts upp av staten; kommuner, landsting, riksdag. Elevinflytande inom en skola aktualiserar tidlösa frågor kring demokrati. De har att göra med demokratins räckvidd och begräns- ningar; hur långt skall inflytandet sträcka sig, på vilka områden skall ett demokratiskt arbete tillämpas? Vidare anknyter de till deltagande: vilka skall vara med och vilka skall ställas utanför? Hur skall deltagande befrämjas: under vilka förutsättningar är man beredd att delta och när vill man stå utanför? På vilket sätt regleras det som bestäms under ett demokratiskt arbete: dvs. vad gör man med de som ställer sig utanför och inte vill rätta sig i demokratiskt fattade beslut. Skall det då tillgripas sanktioner? Demokratiskt arbete på vuxnas villkor Inflytande och demokrati behöver naturligtvis inte vara förenliga. Man kan tänka sig att en institution som skolan organiserar elev- inflytande på så sätt att enbart de äldsta och bäst skickade eleverna (betyg, social status) utses till att utöva inflytande inom ramen för skolans arbete. Ett system som skulle anses som främmande för den svenska skolan men helt normalt i andra sammanhang (t.ex. engelska internatskolor). I stället väljer skolan elevrådsmodellen där elever väljer representanter som utövar ett reglerat inflytande inom skolan. Hur långt detta sedan sträcker sig och vilka frågor som elevråden utövar inflytande över bestäms bland annat av relationen mellan elevråd och skolledning. Om elevråden som form är att betrakta som demokratiska avgörs av åtminstone tre skilda faktorer. Elevernas val av representanter, huruvida detta sker fritt och utan påtryckning och extern kontroll Nyvångskolan anstränger sig för att arbetet skall ske rättvist och utan styrning från skolan. Man försöker också tillmötesgå enskilda elevers intresse av att tillhöra vissa speciella råd. Enbart några få råd bygger på lämplighet och förtroende. Där väljs man som elev in och avgör själv när man vill avgå. En nackdel med det representativa systemet är annars att valen inte bygger på elevers in- tresse för sakfrågor. Eleverna anger vilket område de är intresserade av, skolan pusslar därefter samman lediga platser med möjliga elever. Det finns alltså en stor potential bland elever som inte utnyttjas till fullo. Här finns också en sned könsfördelning. Ojämlika könsmöns- ter reproduceras. Flertalet ordförande är killar. Elevernas möjlighet att kontrollera sina representanters arbete och utkräva någon form av ansvar Även här anstränger sig skolan genom att tillhandahålla samman- trädesprotokoll för samtliga elever och personal på skolan. Formellt tillgodoses detta önskemål, trots det förekommer kritik från såväl personal som elever om bristande insyn. Något som bland annat be- ror på att klassråden fungerar olika, vare sig skolledning eller elever kan styra dess utformning till fullo. Såväl elever som personal kan klaga över bristande lämplighet hos en del utsedda. Lärare pekar på att vissa elever väljer den lättare utvägen med rådsmöten framför en krävande undervisning; somliga uppges försöka smita undan. Även elever tror att kamrater hellre försöker komma undan och misstänk- samheten över att deltagarna sitter av tiden, har det mysigt och fikar (bullätandet). Men även om att systemet uppmuntrar till hyckleri. Mobbande elever har uppgivits förekomma i antimobbingrådet. Vuxenrepresentanterna utser sig själva utan insyn. Elever som är aktiva i rådsarbetet hamnar i representantskapets klassiska mellanposition. Arbetet med råden handlar inte bara om utökat elevinflytande utan är också (vilket det talas tyst om) ett sätt för skolan att stärka kontroll över elever och upprätthålla en god ordning och ett gott uppförande. Elever som är med i råden för- väntas uppträda som föredömen. Möjlighet till fria diskussioner i gemensamma frågor, exempelvis mötes- och yttrandefrihet De elevdemokratiska grupperna kan uppfattas som skolans försök att stödja så att elevernas rättigheter tillgodoses och som en väg att hjälpa eleverna på traven. Genom att förbereda formerna för deras möten har eleverna integrerats i skolans arbete. Denna aspekt har en fram- och en baksida. Å ena sidan garanteras eleverna mötesfrihet och skolan har förberett deras organisering genom att understödja denna och bidra med lektionstid. Å andra sidan är formerna relativt fixerade. Skolan har ett fast system för hur mötena skall ske, vuxna sätter agendan för mötesfriheten. Detta märks tydligast genom för- budet att diskutera enskilda lärares undervisning i undervisnings- rådet. Att jämföra med hur frekvent som enskilda elevers uppfö- rande tas upp under t.ex. matsals- och bussrådets möten. I detta avseende finns en markerad gräns för hur långt skolan är beredd att släppa in eleverna. Det har utvecklats en praxis inom ramen för de olika gruppernas respektive arbete. Vad gäller undervisningsrådet baserat på lärares önskemål att slippa schavottera offentligt. Oklarheter och osämjor bör ut mellan respektive lärare och elev är en spridd åsikt. Ur ett elevperspektiv kan däremot det faktum att elever går samman och söker stöd hos varandra medföra ökade möjligheter att gå emot impopulära beslut och lyckas påverka skolledning eller enskilda lärares arbete. Det vill säga utgöra en väg till reellt inflytande. Utifrån det arbete som faktiskt bedrivs i de elevdemokratiska grupperna är det svårt att ge ett entydigt svar. Mycket av det som avhandlades på råden kan karakteriseras som löpande verksamhet. tog upp snöbollskastning och vilka elever som skulle åka med vilka bussar. diskuterade disciplinen i matsalen samt förslag på praktiska förändringar. Amorgruppen diskuterade vissa fall av mobbing samt hur man når ut med information.