sou · GNB363d2 · 2000-01-01 00:00:00 — En attitydundersökning som gjorts på up p- drag av (Ungdomsbarometern 1994) visar att elever både i årskurs 9 och gymnasieskolans årskurs 3 hade en grundläggande pos i- tiv attityd till naturvetenskap och teknik men man uppfattade undervis- ningen, främst i kemi och fysik, som till stora delar föråldrad och med svag verklighetsanknytning. Man såg en förnyelse av NO-undervis - ningen som ett villkor för att kunna intressera fler ungdomar för dessa ämnen. Det tycks vara så att det finns en målkonflikt i ungdomsskolan mellan å ena sidan målet att skapa och bibehålla ett intresse för matematik och de naturvetenskapliga ämnena och å andra sidan att leva upp till de för- kunskapskrav som riktas från högskolan mot gymnasieskolan och från gymnasieskolan mot . Det finns ett intresse hos eleverna för NO-ämnena men en tveksam inställning till att söka till NV-programmet, dels därför att det anses svårt och arbetskrävande, dels för att undervis- ningen i NO-ämnena inte lever upp till ungdomarnas förväntningar. I skolan försök er man skapa intresse för och förståelse av naturvete n- skapliga skeenden hos eleverna genom att i undervisningen visa på sam- manhang, bl.a. genom blockämnen av typen NO i och na- turkunskap i gymnasieskolan. Högskolan har inte annat än undantagsvis haft möjlighet att utveckla ett sådant blocktänkande, t.ex. genom att ska- pa institutioner som bedriver utvecklingsarbete eller forskning med en ämnessamverkan inom NO-området som mål. Några undantag finns, t.ex. , TEMA-institutionen och den nya lärarinstitu- tionen i vid . En ökning av antalet lärare med goda och relevanta kunskaper i m a- tematik, naturvetenskapliga och tekniska ämnen är nödvändig för att få till stånd ett större intresse hos eleverna i och för att få dem att välja sådana studieinriktningar i gymnasieskolan. D ärvid be- höver man söka sig fram på olika vägar. En åtgärd som visat sig vara mycket framgångsrik är det s.k. b as- året.211 Det tekniskt-naturvetenskapliga basåret, som funnits vid Hög- skolan i , inrättades i stor skala . Det är en ettårig utbildning, riktad främst till personer med avgångsbetyg från en ekonomisk eller samhällsvetenskaplig utbildning i gymnasiesko- 211 Idén som fick fäste. Nothäfte Nr 16/1998. Rekrytering till lärarutbildning 349 lan, och som skall ge förberedelse för naturvetenskapliga och tekniska studier i högskolan. Fram t.o.m. /96 ålades genom bestä m- melser i regleringsbrevet alla högskolor med naturvetenskapliga och/eller tekniska utbildningar att erbjuda basår till ett visst angivet antal studen- ter. Högskolorna fick också särskilda medel för detta. har volymen på basåret blivit en fråga för lokala prioriteringar men högskolorna skall erbjuda s.k. basår. Basår finns också inom komvux, numera inom ramen för . /98 studerade 4 800 personer på basåret, varav var födda utomlands. Basåret i högskolan är knutet till en efterföljande utbildning inom naturvetenskap eller teknik, varför det krävs grundläggande behörighet för högskolestudier för att bli antagen. var ca 3 400 reg i- strerade på basåret, varav ca 550 med inriktning mot utbildning till grundskollärare /NO. Basåret har på flera högskolor utgjort en fö r- utsättning för att få utbildningsplatserna i NO-lärarutbildningen fyllda. /96 kom av studenterna på grundskollärarutbildning MA/NO från basåret. Enligt uppgift från lärarutbildningsansvariga kl a- rar dessa studenter sin lärarutbildning mycket bra. 9 000 personer har utbildats genom antagningarna höstterminerna 1995–1997. 212 på- började därefter utbildning till lärare i matematik eller naturvetenskapl i- ga ämnen. Andelen som påbörjade sådana studier var högre, ju äldre studenterna var. Bland dem i åldern 41–påbörjade st udier. Med hänsyn till att basåret visat sig fungera synnerligen väl som en åtgärd för att öka rekryteringen till lärarutbildning i matematik, natu r- vetenskap och teknik anser att det även i fortsättningen skall vara ett åliggande för högskolorna och komvux att anordna basår. anser det vara ytterst viktigt att ansträng- ningar görs på alla utbildningsnivåer för att intressera en ännu större andel av ungdomskullen att söka till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Man måste således ställa stora krav på lärares kunskaper och förm å- ga att organisera undervisningen så att barnens naturliga nyfikenhet bi- behålls och fördjupas. Det finns t.ex. förskollärarutbildning med naturvetenskaplig inriktning i , och . Kommittén förutser att sådana kan bli oftare förekommande i den nya lärarutbil d- ningen och därmed leda till att fler barn blir tidigt intresserade av naturvetenskap och teknik. Genom kommitténs förslag till struktur för lärarutbildning kan de som utbildar sig till lärare för förskolan och fr i- tidshem välja en inriktning mot eller specialisering i t.ex. naturvetenskap. 212 En utmärkt möjlighet att byta karriär. NT-VUX-satsningen – vad blev det av den? En uppföljning sstudie. rapportserie 1998:5 R. 350 Rekrytering till lärarutbildning Det går också att kombinera en sådan utbildning med en utbildning till lärare i inom något ämnesområde. En student, som anser det vara betungande med tre naturvetenskapliga ämnen, kan i stället välja att kombinera ett naturvetenskapligt ämne med andra ämnen. Den nya strukturen för lärarutbildning som kommittén föreslår ger utrymme för studenterna att välja i vart fall sin andra inriktning eller ytterligare inriktningar . Det gäller också valet av spe- cialisering. Detta ger högskolorna möjlighet att intressera fler studenter att välja matematik och naturvetenskapliga ämnen under utbildningens gång. Vidare föreslår kommittén att högskolorna organiserar både basåret och vissa delar av lärarutbildningen så att det går att bedriva studier på deltid och på distans. Genom ett flexiblare sätt att organisera utbildning- en särskilt i de ämnesområden där det råder lärarbrist kan högskolorna bidra till en ökad examination av lärare för dessa ämne sområden. 15.4.5Bristen på lärare i yrkesämnen Av kapitel 7 Utbildning av lärare i yrkesämnen framgår att det finns en stor risk för brist på sådana lärare framöver. Antagningen till läraru t- bildning har också minskat drastiskt för många yrkesinriktningar. Det skulle därför behövas extraordinära åtgärder . tillämpar någon högskola en ordning som innebär att sökande som saknar tillräckliga högskolemeriter antas till yrkesläraru t- bildningen och då de slutfört den får de ett intyg. Examensbevis på genomgången lärarutbildning får de först när de har inhämtat 60 hö g- skolepoäng i relevanta yrkesinriktade kurser. Lärarutbildningen anord- nas som fristående kurs men är identisk med det korta lärarutbildning s- programmet med 40-poängs praktisk-pedagogisk utbildning. kan inte stödja ett sådant förfaringssätt ens . Det innebär att examensbevis för lärarexamen skulle utfärdas efter t.ex. yrkesstudierna men inte efter lärarutbildningen. Visar det sig att bristen på utbildade yrkeslärare blir större än berä k- nat för en grupp av program kan det komma krav på en begränsad ped a- gogisk kurs som ger de tjänstgörande lärarna åtminstone en grund i sin pedagogiska verksamhet. Ett sådant krav skulle i realiteten leda till en återgång till YPI-modellen och skulle tveklöst peka ut yrkesläraruppgi f- ten som den, där en lägre utbildningsnivå räcker. Lärarutbildningsko m- mittén avvisar ett sådant förfarande. Ett område där extra åtgärder skulle kunna vidtas med anledning av bristsituationen är ekonomiska förmåner. Eftersom de flesta potentiella yrkeslärarkandidater startar ur ett anställningsläge så överväger de g i- Rekrytering till lärarutbildning 351 vetvis om det är ekonomiskt försvarbart att lägga ner tid, pengar och personligt engagemang för att bli yrkeslärare och sedan hamna på dessas nuvarande lönenivå. Ett höjt löneläge för yrkeslära r- gruppen, vilket är en fråga för parterna, skulle sannolikhet få en positiv effekt på rekryteringen. För att stödja dem, som önskar utbilda sig till yrkeslärare bör enligt uppfattning regerin g- en utnyttja bestämmelsen i Studiestödslagen 7 kap. 1§ om särskilt vu x- enstudiestöd, SVUX. Regeringen får meddela föreskrifter om rätt till särskilt vuxenstudiestöd för studerande vid sådana lärarutbildningar till vilka det finns behov av att förbättra rekryteringen. är det enbart studenter på speciallärarprogrammet som erhåller denna fö r- mån. Det är emellertid mycket tydligt att vi står inför en bristsituation när det gäller yrkeslärare och att rekryteringen behöver förbättras. L ä- rarutbildningskommittén förutsätter att frågan om förmånligare studi e- stöd för vissa grupper av lärarstudenter kommer att behandlas i samband med arbetet med den kommande studiesociala reformen. Ytterligare ett åtgärdsområde, nämligen möjligheter till deltidsstudier och distansundervisning, har redan föreslagits som permanenta företee l- ser i kapitlet om utbildning av lärare i yrkesämnen. Där har kommittén också pekat på möjligheterna att till lärarutbildning rekrytera personer som utnyttjas för kortare utbildningsinsatser eller vikarier i den gymna- siala yrkesutbildningen. I övrigt måste informations- och rekryteringsinsatserna intensifieras i linje med de satsningar som yrkeslärarutbildningarna gjort under de se- naste åren. Förutom samverkan med skolor, kommuner, företag och branschorganisationer har samarbete med länsarbetsnämnderna visat sig vara fruktbart för rekrytering av yrkesl ärarkandidater. 15.4.6Bristen på lärare med annan yrkeserfarenhet Dagens lärarkår för förskolan, och gymnasieskolans sam- hällsvetenskapliga och naturvetenskapliga program består till överv ä- gande del av personer som direkt efter ungdomsskolan studerat vid hög- skolan och sedan återkommit till ungdomsskolan som lärare. De flesta lärare blir kvar i skolan hela sitt arbetsföra liv. Lärarna i yrkesämnen skiljer sig dock från detta mönster i och med att de för sin kompetens måste ha haft omfattande yrkeserfarenhet innan de börjar lärarutbildningen. D e har också kontakter med den yrkesverk- samhet som deras lärargärning berör genom att deras elever har arbets- platsförlagd utbildning. Den snabba tekniska utvecklingen har lett till att även andra personer inom arbetslivet med specifika yrkeskunskaper av relevans för ett program med yrkesämnen, har fått undervisningsuppdrag 352 Rekrytering till lärarutbildning Detta har ibland resulterat i att personerna ifråga har funnit lärarjobbet så intressant att de har utbildat sig till yrkeslärare och bytt arbete. För de yrkesinriktade programmen finns alltså ett ömsesidigt och fruktbart utbyte av erfarenheter och personal mellan arbetslivet och skolan. Ett liknande utbyte mellan arbetslivet utanför skolan och ung- domsskolan i övrigt skulle kunna vara lika fruktbart. Det behövs fler lärare på alla stadier och ämnesområden med erfarenhet från arbetslivet utanför skolan. anser att det är viktigt att l äraryrket bätt- re kopplas till arbetslivet i övrigt . Det måste finnas möjligheter att gå från en lärartjänst till annat arbete och vice versa. Kunskaper om lärande och läroprocesser får ökad betydelse inom många yrkesområden. Detta skulle också öppna för en ökad rörlighet mellan lärar arbete i skolan och t.ex. utbildaruppgifter inom näringsliv och offentlig verksamhet. Kom- mittén anser att det är angeläget med en rekrytering till lärarutbildning och till skolan av personer med erfarenhet från arbetslivet utanför sk o- lan. Som framgått anser kommittén detta vara viktigt för att göra skolan mera öppen i förhållande till det omgivande samhället och arbetslivet. Det kan också vara ett sätt att komma till rätta med den brist på lärare som uppstår genom stora elevkullar och genom att många lärare uppnår pensionsåldern. Det finns många yrkeskategorier som har grundutbildning och ar- betslivserfarenheter av stort intresse för skolan. Inom flera sådana y r- keskategorier råder också viss arbetslöshet. Här skall nämnas nå g- ra grupper. Socionomer, psykologer, journalister, ekonomer, officerare, kulturarbetare, arkitekter m.fl. har en utbildning som till stora delar tor- de utgöra en god grund för att som medlem i ett lärarlag verka som lär a- re i ungdomsskolan. Personer med naturvetenskaplig/teknisk grund- utbildning, t.ex. gröna biologer, högskoleutbildade från ett antal korta- re utbildningar inriktade mot natur och miljö, geologer, geografer, natur- vetare med smala specialområden (radiofysiker, m.m.), biomedicinska analytiker etc. har också en bakgrund som är lämplig för en lär are. Den struktur för ny lärarutbildning som Lärarutbildningskommitttén förslår ger stora möjlighet för personer att komplettera tidigare utbil d- ning och erfarenhet för att uppnå de kunskaper som krävs för att tjäns t- göra i skolan. Som kommittén ovan påpekat är det nödvändigt att hö g- skolorna blir mera generösa vid sin prövning av ansökningar om tillg o- doräknande av tidigare utbildning. För att lärarutbildningen skall bli mer anpassad till behovet hos dem som vill komplettera en tidigare utbildning eller erfarenhet skall den kunna erbjudas både på hel- och halvfart och på distans. Rekrytering till lärarutbildning 353 15.5Åtgärder inom lärarutbildningen för att stärka barns och ungdomars skydd mot övergrepp lämnade sitt betänkande (SOU 1998:69) Lämplighetsprövning av personal inom förskolever k- samhet, skola och skolbarnsomsorg. Utredningen hade i uppdrag att analysera om arbetsgivare bör ges ökad möjlighet eller skyldighet att kontrollera och pröva lämpligheten hos personer som skall anställas eller redan är anställda inom dessa verksamheter. Syftet med lämplighet s- prövningen skulle vara att stärka barns och ungdomars skydd mot främst sexuella övergrepp. De brott som hade anledning b e- akta var åtgärder för att stärka barns och ungdomars skydd mot sexuella övergrepp. Utredningen har bedömt att det utöver sexualbrott också bör övervägas om inte mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott skall beaktas i detta sammanhang. föreslår att det införs en kontroll i belastningsregistret och misstankeregistret av dem som söker arbete inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. I belastningsre- gistret, som kommer att ersätta det nuvarande person- och belastningsre- gistret, skall alla påföljder för brott antecknas, dvs. alla personer som genom dom, strafföreläggande, beslut eller ordningsbot har ålagts en påföljd men också de som fått åtalsunderlåtelse. skall innehålla uppgifter om dem som är skäligen misstänkta för brott mot eller för annat brott med svårare påföljd än böter. Utre d- ningen framhåller att en registerkontroll inte är detsamma som en läm p- lighetskontroll men dock utgör en del av en prövning av lämpligheten. Registerkontrollen skall enligt förslaget gälla endast dem som erbjuds anställning och kontrollen är således det sista ledet i anställningsförf a- randet. En arbetssökande erbjuds anställning under förutsättning att v e- derbörande själv beställer registerutdrag från polisens belastningsregister och misstankeregister och överlämnar dessa till arbetsg ivaren. Uppgifter i registren gallras ut . Det bör därför p o- ängteras att registerutdragen inte ger besked om alla brott inom de an- givna kategorierna som begåtts. framhåller att det också kan finnas skäl att överväga att införa någon form av lämplighetsprövning för att stärka skyddet mot övergrepp också vid antagning till utbildning som leder fram till yrke inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsom- sorg. Utredningen framhåller också vikten av att lämpligheten hos dem som antagits följs upp under utbildningens gång. Av särskild vikt är det 354 Rekrytering till lärarutbildning att uppmärksamma studenters relationer till barn och ungdomar . finner också för sin del att personer som dömts för eller står under åtal för sexualbrott och andra våldsbrott skall hindras från att antas till en lärarutbildning. har gjort en omfattande geno m- gång av både de juridiska och de tekniskt lämpliga möjligheter som kan och bör väljas för att kontrollera om personer dömts eller står under åtal för sådant brott att de inte bör anställas för arbete med barn och un g- dom. vill hänvisa till Lämplighetsprövning s- utredningens genomgång i dessa avseenden. Det är angeläget att minim e- ra antalet registerkontroller dels på grund av den kränkning av den per- sonliga integriteten som kontrollen kan anses utgöra, dels för att begrä n- sa arbetet med registerutdragen. Kommittén föreslår därför, som en p a- rallell till det förfarande som förordar, att sökande antas till lärarutbildning med förbehållet att de skall förete ett registerutdrag, av vilket framgår att vederbörande inte dömts eller står under åtal för något av de angivna brotten. Liksom Lämplighet s- prövningskommittén föreslår att utdragen ur belastnings- och misstankeregistren begränsas till sexualbrott, mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott samt försök till sådana brott i den mån försök är straf fbart. Det bör av informationen om lärarutbildning och bestämmelserna för antagning framgå att de som antas skall förete ett utdrag ur belastnings- och misstankeregistren och vilka brott som föranleder att en sökande inte antas. Kommittén räknar med att denna information kommer att leda till att personer, som vet att det finns sådana noteringar i belastnings- och misstankeregistren, avstår från att söka till läraru tbildning. vill också framhålla den skyldighet som lärarna i lärarutbildningen, dvs. både lärarna i högskolan och lärarna i den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, har att fortlöpande b e- döma huruvida en lärarstudent är lämplig för det kommande yrket eller inte. Om en person under lärarutbildningen visar sig vara olämplig i nå- got allvarligt avseende bör åtgärder omgående vidtas. Enligt högskolelagen (4 kap. 5 och 6 §§) finns möjlighet att til l- fälligt avstänga en student eller att avskilja en student tills vidare från utbildningen. Reglerna härför är dessa. Tillfällig avstängning (11 kap. högskoleförordningen) är en discipli- när åtgärd som får vidtas då en student använder otillåtna hjälpmedel vid prov, stör eller hindrar undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för undervisningen eller stör verksamheten vid högskolans bibli o- tek eller annan särskild inrättning vid högskolan. Rekrytering till lärarutbildning 355 åtgärd handläggs av disciplinnämnden vid lärosätet. Den tillfälliga a v- stängningen får gälla sammantaget högst 6 månader. Avskiljande är likaså en åtgärd som avser förhållanden under studie r- na. En student skall avskiljas från utbildningen då han/hon lider av psy- kisk störning, missbrukar alkohol eller narkotika eller har gjort sig sky l- dig till allvarlig brottslighet. Som ytterligare förutsättning för ett avski l- jande gäller att det skall bedömas föreligga en påtaglig risk för att st u- denten på grund av de angivna förhållandena kan skada en annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Det finns således enligt nu gällande bestämmelser inte någon laglig grund för att vid beslutet om avskiljande ta hänsyn till en bedömning av om det föreligger en risk för att vederbörande kan skada någon under den kommande yrkesverksa m- heten. Frågor om avskiljande prövas av . 213 Beslutet innebär att studenten inte får fortsätta den pågående utbildnin g- en. inte förordnar annat innebär ett beslut att studenten inte får antas till annan utbildning av samma slag. Nämnden kan också besluta att studenten inte får antas till någon annan högskol e- utbildning. I genomsnitt är det ca 5–6 av de sammanlagt ca 300 000 högskolestudenterna som avskiljs. Det har förekommit att en student dömts för en pedofil handling men inte kunnat avskiljas från utbildningen eftersom det inte återstod någon praktik. Det fanns således inte någon risk för att studenten skulle skada någon under den resterande delen av utbildningen. föreslår att 4 kap. 6 § högskolelagen än d- ras så att det blir möjligt att vid bedömningen också väga in påtaglig risk för att vederbörande kan komma att skada någon under en kommande yrkesutö vning som gäller arbete med barn och ungdom. Kommittén är medveten om att bestämmelserna i högskolelagen nu avser all högskoleutbildning. Den ändring kommittén föreslår bör i första hand gälla studenter på utbildning som leder till en yrkesexamen som lärare. Kommittén menar dock att regeringen bör överväga om inte än d- ringen också bör omfatta andra yrkesexamina, t.ex. dem som leder till vårdyrken. 213 Förordning (1987:915) om avskiljande av studenter från högskoleutbil d- ning. 356 Rekrytering till lärarutbildning 15.6Sammanfattning av bedömning och förslag ·Korrekta uppgifter är av avgörande betydelse för möjligheterna att på ett vederhäftigt sätt analysera sökandeintresset och examinationsfö r- hållandena inom olika lärarutbildningar och för att man skall kunna komma till rätta med de brister och tillkortakommanden som faktiskt finns. ·Högskolorna borde vara noggrannare med att följa upp studenternas rester och skapa förutsättningar för dem att slutföra studierna . Det är naturligt att högskolorna följer upp examensfrekvensen inom olika utbildningar som ett led i sitt kvalitetsarbete. ·Kommunerna, som anställt lärare utan examen, borde i sin egenskap av arbetsgivare uppmuntra dessa att slutföra sina studier och genom olika åtgärder underlätta detta. ·I stället för att vid dimensioneringen av lärarutbildning strikt följa det prognosticerade behovet av lärare, vilket varierar kraftigt på grund av växlingarna i årskullarnas storlek, bör det finnas en större kapacitet i lärarutbildningen, än nyrekryteringsbehovet av lärare, eftersom pe r- soner med lärarutbildning är värdefulla och efter frågade också för många andra sektorer av arbetsmarknaden. ·Frågor om introduktionen av nyanställda lärare kan vara ett lämpligt område för samverkan mellan högskola och skola inom ramen för r e- gionala utvecklingscentra. ·Den struktur för ny lärarutbildning som föreslår innebär möjlighet för alla lärare att genom kompletterande studier vidga sin kompetens, vilket öppnar nya vägar inom yrket. F ler lärare kan följa de stora årskullarna en bit genom stadierna och s e- nare återvända då en ny våg börjar rulla genom utbildnings syste- met. Rekrytering till lärarutbildning 357 ·Det måste anses ingå i uppdraget som lärare i lärarutbildningen – både i de högskoleförlagda och de verksamhetsförlagda delarna – att främja en lärarstudents utveckling och, där det är nödvändigt, råda en lärarstudent att byta studiebana. ·Erfarenheterna från kompletterande lärarutbildning för invandrare bör tas till vara för att anordna sådan utbildning på flera högskolor . Den nya lärarutbildningsstrukturen kommer att underlätta också för personer med utländsk utbildning att vid behov komplettera den. ·Bestämmelsen behärska svenska språket i skollagen bör ändras till tillräckliga kunskaper i svenska språket med hä nsyn till tjänsten. ·Vid beslut om tillgodoräknande av tidigare utbildning bör bedö m- ningen utgå från personers kunskaper i stället för en snäv jämförelse av de kurser som ingår i personens utbildning med de kurser som in- går i en svensk utbildning. Godkänd prövning av att en person har yrkeskunskaper jämförbara med vad en svensk yrkesutbildning ger skall jämställas med grundutbildning inom yrket vid ansökan till u t- bildning av lärare i yrkesämnen. ·Rekryteringstjänster bör inrättas för arbetslösa invandrare med u t- ländsk lärarutbildning samt för män som vill arbeta i förskola, skola eller fritidsverksamhet. ·Högskolor, kommuner och arbetsförmedlingar bör göra ytterligare gemensamma ansträngningar för att intressera personer med utländsk bakgrund för läraryrket, t.ex. i samarbete med invandrarför eningar. ·Högskolor, kommuner och arbetsförmedlingar bör tillsammans vidta åtgärder för att öka mäns intresse för lärarutbildning. R ekry- teringskampanjer bör riktas till föreningar och organisationer som verkar inom fritidsområdet och till manliga fritidsledare.