sou · GNB375d5 · 2000-01-01 00:00:00 — och klosteranläggningarna dominerar stadens siluett mot det omgi- vande slättlandskapet. med rikt fågelliv som attraherar friluftslivet (vetenskapl värde, upplevelsevärde) Utspridd bebyggelse, vägsystem och arronderingar bildar karaktäristiskt mönster för tiden efter skiftets genomförande (pedagogiskt värde). Väl synliga kyrkor med tydliga funktionella samband med bygden (pedagogiskt värde). Alléer med äldre lövträd (pedagogiskt värde). Äldre enhetlig bebyggelse, talrika och stora ekonomibyggnader (pedagogiskt värde, upp- levelsevärde). karaktäristiska siluett (upplevelsevärde). rika flora med rika naturupplevelser (pedagogiskt värde, upplevelsevärde). Rikt kulturhistoriskt innehåll med ikoner för äldre historia som Dags mosse, Rökstenen, klostren i Alvastra och och tidig kungamakt ger landskapet en histo- risk prägel (pedagogiskt värde, upplevelsevärde) siluett och möte med slätten (upplevelsevärde, pedagogiskt värde). Vindkraftens relation till värdena Vindkraftverk vid kan skada fågellivet och påverka naturupplevelsen vid sjön negativt. Karaktären av kulturlandskapets struktur (Kyrkor, gårdar, vägar, alléer, åkrar) kan bli svår att uppfatta med ett större antal vindkraftverk. Uppförandet av verk bör ansluta till struk- turen (vilket bland annat innebär att avståndet mellan enskilda verk ej bör understiga ). Det finns en övre gräns för hur många vindkraftverk landskapets karaktär kan tåla. Det medeltida siluett mot slättbygden bör bevaras ostörd. Landmärken , som kyrkor, kan konkureras ut genom okänslig placering av vindkraftverk. karaktäristiska siluett och rika naturinnehåll kan störas av vindkraft. siluett, flora, frilufts- liv Landskapets läsbarhet - exemplet (, SLU) Arkitekten diskuterade i sin bok visuella kvaliteter i amerikanska städer. Studien koncentrerade sig speciellt på en visuell aspekt - tydlighet eller läsbarhet , dvs hur lätt det är att känna igen stadens olika delar och organisera dem i ett sam- manhängande mönster. Varje individ har en egen generaliserad mental bild av den yttre fysis- ka världen, som är både en produkt av de direkta sinnesintrycken och av minnen från tidigare upplevelser. Behovet av att känna igen och organisera sin omgivning är så grundläggande, och har så djupa historiska rötter, att denna bild har stor praktisk och känslomässig betydelse för individen, enligt . Det kan finnas viss grundläggande överensstämmelse i de mentala bilderna hos olika individer i en grupp. Dessa gruppbilder är intressanta för stadsplanerare i deras arbete att forma miljöer som ska användas av många människor. menar att den mentala bilden av miljön kan analyseras i tre komponenter: identi- tet, struktur och mening. Dessa kan analyseras var för sig, men i verkligheten verkar de alltid tillsammans. Med identitet avses igenkännande av objekt, med struktur den rumsliga relatio- nen eller mönstret och slutligen måste objektet ha en mening, praktisk eller känslomässig, för observatören. Mening är svårare att influera genom fysiska förändringar, och därför, menar , är det bättre att koncentrera sig på den fysiska tydligheten och tillåta mening att utvecklas utan vår direkta vägledning. Hans metod, som beskrivs nedan, koncentrerar sig där- för på identitet och struktur. Det är form, färg eller arrangemang som gör det möjligt att iden- tifiera och strukturera och därmed skapa en användbar mental bild. som det är viktigt att kunna läsa omgivningen finns det även ett värde i mystik eller överraskningar i miljön. Detta är dock positivt bara under två förutsättningar, enligt . Först och främst får det inte finnas en fara av att förlora grundläggande orientering, av att aldrig hitta ut ur labyrinten. Det mystiska måste utgöra små enheter i det stora hela. Dessutom måste labyrinten eller det mystiska i sig själv ha en form som kan upptäckas och förstås. Fullständig kaos utan en antydan om samband är aldrig njutbar. Metoden och dess begrepp - med resonemang kring vindkraftens förhållande till dessa Metoden har alltså främst utformats för stadslandskap, men har även visat sig användbar i rurala landskap. Den gör inte anspråk på att behandla alla upplevelsevärden, utan endast läs- barheten, tydligheten. Nedan förklaras de begrepp som används vid analysen av de olika land- skapsobjektens betydelse för läsbarheten, orienteringen, i landskapet. Endast kortare resone- mang sker kring andra värdeaspekter som vindkraftsetableringar kan tänkas påverka. Det finns fem huvudbegrepp att analysera enligt Lynch´s metod: stråk, kant, distrikt, knut- punkt och landmärke. Stråk - De leder utmed vilka människor färdas, t.ex. gator, vägar, kanaler, järnvägar. Utmed stråken upplever vi vår omgivning och orienterar oss. Andra element relateras och arrangeras i förhållande till stråken. Med hjälp av lan- dmärken och knutpunkter vet den resande var på stråket han befinner sig. Beroende på vilket stråk som avses i den mentala bilden framstår olika element olika viktiga. det längs motorvägen vi färdas minns vi andra element än då vi promenerar längs den lilla markvägen. Kanter - Linjära element, som inte används eller tolkas som stråk av observatören. De kan ibland fungera som barriärer , mer eller mindre ogenomträngliga. De kan utgöra en söm som sammanbinder två olika regioner, t.ex. kustlinjen mellan land och hav. Barriär kan ibland ur annan betraktelsenivå fungera som stråk; en motor- väg kan vara både en barriär och stråk. Kantelement är viktiga strukturerande element för många människor, speciellt genom rollen att hålla samman områden, t.ex. en stadsmur. Kanske bör inte vindkraftverk sträcka sig över och bryta sådana kantlinjer, utan snarare relatera sig till dem? Ett begrepp som ofta används i landskapsbilds-analy- ser är landskapsrum, dvs avgränsade öppna partier i landskapet, t.ex. en skogsglänta eller en å-dal. Dess rumsgränser kan liknas vid en kant eller barriär, även om de sällan är utgörs av linjära, utan snarare 2- eller 3- dimensionella element. I rapporten i harmoni5 drogs slutsatsen att vindkraftsetableringar inte bör sträcka sig över olika landskapsrum, vilket stärker hypotesen ovan om att undvika att bryta kantlinjer. 5.Vindkraft i harmoni. Distrikt - Avgränsade områden, som man kan gå in i, med en enhetlig, identifierbar karaktär. Distrikt kan definieras genom t.ex. speciell textur, rum, form, sym- boler, användning, aktivitet och topografi. Exempel är industriområden, backlandskap, äppelodlingsdistrikt. Kanske kan ett stort antal spridda vindkraftverk i ett landskap ge landskapet en ny karaktär, så att ett nytt distrikt uppstår i människors mentala bild av landska- pet, ett vindkraftslandskap. på är ett exempel på ett område, där vindkraften sannolikt under- lättar orienteringen i landskapet, genom att fungera som vindkraftsdistrikt. Knutpunkt - Platser dit man färdas och kan uppehålla sig. Exempel är föreningspunkter eller verksamhets- koncentrationer, vägkorsning, övergångar mellan olika strukturer, uppbrott i transportsystem etc. En del knut- punkter kräver beslut av den som färdas, vilket leder till att man skärper sin koncentration och uppfattar närlig- gande element med ovanlig klarhet. Knutpunkter hänger starkt samman med stråk, eftersom knutpunkter utgör händelser längs stråken. Landmärke - Punktreferenser som observatören inte går in i, till skillnad från knutpunkter. De är lätta att identifiera genom en klar form, kontrasten mot bak- grunden och/eller en utmärkande placering i landskaps- rummet. Upplevelsen av ett landmärke förstärks vid placering vid en korsning, där man ska välja väg. Landmärken kan vara synliga på långt håll från flera riktningar, de kan inneha en starkt symbolisk betydelse, som isolerade torn, domkyrkor, stora berg. De kan även vara lokala och endast synas från speciella siktlinjer. Det kan vara ett speciellt träd utmed ett stråk, en speci- ell dörr på en byggnad etc. Dessa lokala landmärken ökar oftast i betydelse ju mer familjär man är med omgivningen. Vindkraftverk är med sin tydliga, vertikala form, sin ofta starkt kontrasterande vita färg och sin rörelse med de roterande turbinbladen ett utmärkt exempel på land- märke. Dessutom är de belysta med en röd lampa, vilket gör dem till landmärken även då. Vindkraftverken är synliga på stora avstånd; ett enstaka verk kan synas . Detta är ett land- märke som man alltså inte behöver vara speciellt famil- jär med landskapet för att lägga märka och minnas nästa gång man färdas i det aktuella landskapet. Längs ett stråk med svaga landmärken kan vindkraftverk stärka Men vindkraftverk kan även, på grund av sin dominans, komma att utkonkurrera andra landmärken i landskapet, vilket är olyckligt om dessa har höga affektions- eller symbolvärden. Om antalet vindkraftverk i ett område är stort, kan de enskilda verkens orienterande funktion försvinna. Avviker ett vindkraftverk dock tydligt, vad gäller färg, form eller placering, i förhållande till de andra verken, kan det bibehålla sin landmärkefunktion. Det är viktigt att bestämma vilken nivå man betraktar landskapet. En motorväg kan uppfattas som stråk för bilisten, medan vägen för en cyklist kan uppfattas som en kant eller barriär. Orienteringen mellan två byar sker med hjälp av andra element, än orienteringen i en större region. Kategorierna, som beskrivits ovan, är dock stabila på en nivå, enligt . I verklig- heten är inte heller de olika elementen isolerade från varandra; distrikten struktureras med knutpunkter, definieras av kanter och innehåller landmärken, element överlappar varandra. Analysen måste därför sammanställas till en hel bild. För att visa hur analysen kan se ut, resonerar jag nedan kring min mentala bild av landskapet vid - . Hade jag gjort analysen på plats, skulle analysen troligen se annorlun- da ut. Dessutom har jag inte samma närkontakt med landskapet som dess innevånare, vilka troligen även orienterar sig instinktivt efter mindre element, som en vägkrök, ett träd vid väg- kanten eller en busshållplats. De övergripande orienterande elementen som människors som rör sig mindre ofta i området utnyttjar för att orientera sig, bör dock vara ungefär de som redovisas nedan. Utgångspunkten är , turistvägen, som huvudstråk, och analysen sträcker sig från kommungräns i sydväst till stad i norr. stad har betraktats som ett sammanhängande distrikt, som avviker från det rurala landskapet, och där- för har inte några element längs med stråket genom staden analyserats. Inga speciella knut- punkter har identifierats i landskapet utmed huvudstråket. karakteristiska siluett i det annars flacka landskapet utgör ett viktigt orienterande element på östgöta-slätten. Genom att relatera sig till berget, kan man avgöra var på slätten man befinner sig. Det avviker från slätten genom dels topografin, dels genom att vara skogsklädd. Berget blir till ett eget avvikande distrikt i detta jordbrukslandskap. Sjön är inte lika framhävd, utan de flacka åkrarna övergår nästan obemärkt i vatten. På en del håll, framförallt i väst, kan man skymta vattenspegeln, och sjön (som även kan ha ett stort symboliskt värde för många personer) blir ändå till ett viktigt orienterande element. längre på färden norrut skymtar man sedan stads siluett med klosterkyrka och slott. Denna karakteristiska siluett visar oss var vi är, att vi närmar oss staden. I detta landskap finns många mindre kantelement. Många av dem utgörs av ås-formationer. Då vägar ofta har placerats på sådana höjdryggar, sammanfaller vägarna (dvs potentiella stråk beroende på i vilken skala man analyserar landskapet) ofta med kantelementen. Därmed löper vägarna mellan landskapsrum, istället för genom, då kanterna avskiljer landskaps- Andra exempel på kantelement i landskapet kring - är vegetationsskär- följs åt av en skogsridå, som avgränsar sjön mot omgivande jord- brukslandskap. Landskapsrummen är relativt stora, dvs man kan ofta överblicka stora partier av landskapet, och orientera sig i ett större sammanhang, speciellt vid de stora flacka land- skapsrummen ner mot . Landskapet är relativt fattigt på vertikala element. De vanligaste landmärkena är troligen kyrktornen som sticker upp här och var. Många av de stora gårdarna har silobyggnader, som kan fungera som landmärke. Vid Häckenäs står två vindkraftverk som fungerar som landmär- ken, inte från , men då man rör sig väster om denna väg. Då observatören är mer familjär med landskapet kan gårdsmiljöer och mindre topografiska fenomen tänkas vara vär- defulla i den mentala bilden av landskapet. Diskussion kring vindkraftsetableringar vid Utifrån ovan gjorda analys kan man sedan spekulera om vindkraftens eventuella påverkan på landskapets läsbarhet. Observera att det som kan vara positivt för läsbarheten i ett landskap, kan vara negativt ur en annan aspekt (t.ex. påverkan på ett symboliskt värde) och tvärtom. Landskapets tre distrikt; , och stad; har alla, förutom ett stort värde ur orienteringssynpunkt, ett stort symboliskt värde för regionen i helhet. Dessa är därför troli- gen viktiga att ta hänsyn till ur flera aspekter vid en vindkraftsetablering. I detta sammanhang är det framförallt dominans, de öppna utblickarna mot vattenspegel och stads siluett som kan påverkas negativt av vindkraftsetablering ur läsbarhetssyn- punkt. Många större vindkraftverk vid eller på skulle hypotetiskt kunna minska det dominerande intrycket av berget - man skulle få en skalstock att jämföra bergets höjd med. Vad gäller kan ett stort antal vindkraftverk norr om medföra att dessa dominerar upplevelsen, och att vattenspegel i söder därmed inte uppfattas. kan man dock med en vindkraftsetablering leda blicken till vissa element och förstärka ori- enteringen, eftersom vindkraftverk just är så tydliga landmärken. Ett exempel skulle kunna vara att placera vindkraftverk i anslutning till siktlinjen mot . Vad gäller placering av vindkraftverk i anslutning till stadssiluett behöver detta inte försämra landskapets läsbarhet (men troligen det symboliska värdet). Orienteringen i ett större perspektiv (där regi- onens identitetsskapande element är mycket viktiga), skulle kunna påverkas negativt om typiska siluett med klosterbyggnaden störs med moderna element. Som nämndes redan tidigare i samband med definitionen av begreppen, innebär kantelement ofta en viktig strukturerande faktor genom att avgränsa områden, t.ex. landskapsrum, och att dessa därför inte bör brytas. Detta skulle i Vadstena-fallet innebära att grupper av vindkraft- verk bör placeras inom de markerade landskapsrummen, snarare än tvärs flera landskapsrum, vilket också nämndes i Vindkraft i harmoni, 1998. Placering av vindkraftverk mellan vägen och någon av kyrkorna skulle kunna utkonkurrera kyrkornas funktion som landmärken. De har dessutom ett annat upplevelsevärde i form av karaktärgivande element; som ett band kring ligger flera kyrkor och visar på hur rik bygden måste varit , och hur viktig var som resursgivande faktor. Om värden i ett område är tydligt beskrivna kan vi förstå och ta till oss dessa värden. Ett stör- re problem innebär nästa fas när relevansen av dessa värden i förhållande till det man planerar för ska förstås. Förhållandet antyder att det behövs olika typer av planeringsunderlag i olika planeringssituationer. För vindkraften betyder det att de bästa beskrivningarna och värdering- arna med relevans för vindkraft som företeelse i landskapet görs i ett uttalat syfte att vara just känslighetsanalyser för vindkraft. Känslighetsanalysen förtydligar miljövärden och ger svar på om det aktuella området över huvud taget tål vindkraft och var i så fall. Analysen kan också bidra med underlag till frågan om vilken form för etablering som bör sökas. Likväl som vid vindkarteringar ger olika detaljeringsgrad vid datasammanställning bilder med olika hög upplösning. Tydligheten och detaljeringsgraden kan öka när mer begränsade geogra- fiska arealer behandlas. Känslighetsanalyser av landskap med avseende på värden och värde- nas relation till vindkraft ger mer information i begränsade områden. Regionala planeringsdo- kument bör därför följas upp med kommunvisa fördjupade översiktsplaner för vindkraft. De värdeomdömen jag funnit mest användbara i denna studie relaterar sig till två nivåer. En, mer översiktlig, nivå kan kallas karaktär. Den andra nivån utgörs av innehåll och är mer kon- kret. Det senare innebär inte en värdering mellan nivåerna. Som uttryck för värden kan vissa värdeord användas. Det kan vara ålderdomligt, orört, konti- nuitet, naturupplevelse, skönhet, karaktärslandskap, representativ, unik, identitet, symbolvärde eller tillgänglighet. Samtliga värden kan hänföras till någon eller några av de tre grupperna vetenskapligt värde, pedagogiskt värde och upplevelsevärde. Vid bedömning av en tilltänkt vindkraftsetablering eller annan etablering kan förändringens effekt och eventuella skada bedömas mot de tre huvudvärdena. En beskrivning och värdering av ett landskap kan struktureras i tre delar: Beskrivning, 2. Värden och 3. Vindkraftens relation till värden. Vad gäller punkt 2 finns behov av att använda en mycket bättre viualiseringsteknik än vad jag förmått inom ramen för denna begränsade uppgift. Även för att bedöma effekterna behövs visualiseringar som visar vindkraftens relation till de värden som identifierats i landskapet. Visualiseringar kan ske fotografiskt. Förfaringssättet ger vissa begränsningar och valet av vyer kan påverkas av en önskan om ett visst resultat. I fram- tiden kan digitala terrängmodeller som ger möjlighet till åkningar i landskapet bli en bättre metod att skaffa en allsidig bedömningsgrund. Tekniken finns, men är ännu inte tillräckligt spridd. Det finns förstås områden/miljöer som inte tål vindkraft med hänsyn till innehållet i naturmil- jön eller kulturmiljön eller i kombinationen av dessa – landskapets karaktär. Eftersom värden för friluftslivet ofta vilar på natur- / kulturmiljövärden är friluftslivets aspekter inte alltid de primära, utan följer snarare som en funktion av landskapets kultur- och naturvärden. finns också tillfällen då värden för friluftslivet, utan påtaglig grund i natur- eller kulturvärden av vetenskaplig, pedagogisk eller upplevelsemässig art, i sig kan vara tillräckligt för att påver- ka en vindkraftsetablering. Sedan finns det också mycket stora områden där vindkraften ställd i relation till landskapets värdemässiga innehåll avseende kulturmiljö, natur eller friluftsliv aldrig behöver bedömas som en komplikation. Kulturmiljöer av riksintresse i . Meddelande nr 2:1991. – inte bara vatten . En beskrivning av natur- och kulturvärden enligt 3 kap NRL. Rapport nr 50 från . Kulturlandskapet och bebyggelsen. Odlingslandskap och landskapsbild. Studier till kulturmiljöprogram för . Kustens byggande Landskapets identitet. Värdebeskrivning av kustområdet i , , i . Att kartlägga en bygds karaktär . Ex.arbete, inst för infrastruktur och sam- hällsplanering, KTH 1997. Värdebeskrivning av kustområdet i . Meddelande nr 1998:9. Landskapstyper och vindkraft. Inst för landskapsplanering, , SLU. På uppdrag av vindkraftsutredningen . Vindkraft vid kusten, dess visuella påverkan på landskapet . Ex.arbete vid inst. för landskapsplanering, , SLU. Kulturmiljö och vindkraft . Vindkraft i harmoni. The Image of the city, 1960. Anvisningar för översyn av områden av riksintresse för naturvård enligt 2 kap 6 § NRL. Områden av riksintresse för naturvård & friluftsliv . Områden av riksintresse för naturvård & friluftsliv – beskrivningar . rap- port 4037. Registerblanketter över riksintressen, kulturmiljövård Registerblanketter över riksintressen, naturvård