sou · GNB388d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Med tanke på gärningsmannens hantering av vapnet synes det ha särskilt värde för honom. Det avspeglar möjligen ett större vapenintresse, som i så fall torde vara känt för delar av hans omgivning. Gärningsmannens fysiska karakteristika framgår av vittnesuppgifter, men kan även härledas från analysen av materialet. Det framgår därvid att han är och är relativt kraftigt byggd. Han är högerhänt. Han förefaller inte vara vältränad. Brott av detta slag begås oftast av män men med tanke på det motiv som ligger närmast tillhands, ett utpräglat palmehat, är det sannolikt att gm är . För att ett hat mot en person skall bli så utpräglat torde de kräva att man levt under Palmes era och gradvis byggt upp en aversion mot personen . De vittnen, som sett gärningsmannen synes till övervägande del ha uppfattat honom vara kring . Det förefaller vara rimligt men man bör tänka på möjlig- heten att en ensamvarg kan se betydligt äldre ut än sin kronologiska ålder. Det innebär att gärningsmannen är född och men mest sannolikt . Utdrag ur GMP (forts.) Kaotiska brottslingar har ofta en kaotisk bakgrund där f f a fadern och relationen till honom präglat det fortsatta livet. De svårigheter som funnits kring fadern behöver dock inte ha visat sig i att han, i sin tur, är eller varit känd för myndigheter. Men han kan ha haft alkohol- problem och äktenskapet mellan föräldrarna kan ha haft andra påfrestningar som t ex misshandel. Gärningsmannens kontakt med föräldrarna, om de över huvud finns i livet, är troligen minimal. Av väsentligen okänd anledning är kaotiska brottslingar ofta födda sent i en syskonskara. Gärningsmannen umgås sannolikt endast sporadiskt med kvinnor och bor och lever ensam. Han har troligen inga barn. Det mest sannolika är att gärningsmannen är lågutbildad, i varje fall har han inte genomgått högskolestudier. Det är vidare troligt att han inte har någon avancerad yrkesutbildning. Till följd av utbildningsnivån har gärningsmannen, om han inte är långtidsarbetslös, ett okvalificerat arbete i vilket arbetsuppgifterna inte innebär vidlyftigare kontakter med andra människor. Sannolikt har han bytt arbeten . Med tanke på arten av hans per- sonlighetsstörning är det inte sannolikt att han arbetat i arbete som innebär djupare kontakter med andra människor, f f a inte vårdarbete. Av ovan angivna förhållanden följer att gärningsmannen lever på en låg ekonomisk nivå där utrymme för t ex egen bil torde vara begrän- sat. Troligen bör han i en hyresrätt med relativt låg hyra med därav följande bostadsstandard. Utdrag ur GMP (forts.) Den typ av störning gärningsmannen troligen har brukar vanligen inte leda till kontakter med den psykiatriska vården, i varje fall inte under frivilliga former. Tillståndet påverkas inte i väsentlig mån av medici- nering och psykoterapi brukar endast kunna åstadkomma marginella förändringar. Således är det inte troligt att gärningsmannen har eller har haft psykiatriska vårdkontakter. I beskrivningarna av gärningsmannen anges att han rört sig klumpigt och möjligen haltat något. Det finns således en möjlighet att han haft eller har en rygg-, höft-, knä- eller fotledsåkomma som kan ha för- anlett vård såväl akut vid ett skadetillfälle som i öppenvård för uppföljning eller eventuell sjukgymnastisk behandling. Viss konsum- tion av smärtstillande läkemedel kan därför ha förekommit. I detta sammanhang kan det även kommenteras att gärningsmannen troligen har ett synfel. När han syns vid biografen, kommer ut, har gm glasögon. Under förföljandet på , mordet och flykten har han inte glasögonen på sig. I profilen anges orsaken härtill vara att gm skulle ha ett ålderssynfel, men grundligare analys visar att han lika gärna, eller hellre, skulle kunna vara närsynt, vilket möjligen skulle kunna förklara varför han följer efter paret så nära, att han tar tag i och varför han tvekar innan han bestämmer sig för att springa från mordplatsen. Kanske för att han utan glasögon inte får den totala överblicken över situationen. Det är naturligtvis inte ovanligt att personer av den halt som här be- skrivs är missbrukare - och då vanligen av alkohol eller amfetamin. Således kan även gärningsmannen vara missbrukare men totaliteten i bedömningen av detta talar inte för att han skulle kunna vara gravt eller ens måttligt nedgången av missbruk och att ett eventuellt amfeta- minmissbruk vid tiden för mordet inte kan ha varit nämnvärt intensivt. Detsamma torde gälla för alkoholmissbruk. Skälen härtill är att amfetaminmissbrukare har en betydligt starkare traktan efter drogen än möjligheten att få utföra denna typ av brott. I ett påverkat tillstånd torde omdömet grumlas så kraftigt att det torde ha gett mer pregnanta utslag i beteendet än vad man faktiskt kan konstatera. Utdrag ur GMP (forts.) påverkan kan tänkas vid mordtillfället men det finns intet som stöder tanken att gärningsmannen varit rejält påverkad. Inte heller alkohol- abstinens vid tillfället är sannolik eftersom det medför en rad fysiska symtom som förhindrar genomförandet av ett brott på detta sätt. Men även om nu gärningsmannen vid tiden för brottet inte kan ha varit avancerad missbrukare kan han ha varit det tidigare och som gått . Den påfrestning som det inneburit att vara osäker om polisen varit honom på spåren eller inte kan ha orsakat oro som han kan ha dämpat främst med alkohol eller lugnande tabletter. Sådant missbruk kan ha lett till vårdkontakter vid alkohol- eller narkomanvårdsmottagningar. Missbruk av heroin är osannolikt. Gärningsmannens personlighet kan ha lett till svårare relations- störningar, varvid olaga hot eller misshandel kan ha blivit följden av hans oförmåga att hantera frustrationer och kränkningar. Eftersom sådana problem i första hand kan tänkas ha uppstått med främmande personer är det sannolikt att alla eller de allra flesta av sådana till- fällen polisanmälts och att han åtalats för flertalet av dem. Eventuella fängelsestraff för sådan brottslighet kan ha gett honom kontakter med kriminella som kan ha vidareutvecklats efter avtjänat straff. Det är därför tänktbart att han kan ha varit inblandad i annan brottslighet, främst då egendomsbrottslighet. Det mest troliga är att gärningsmannen har aversion mot myndigheter och auktoriteter varav följer att han sannolikt undviker att upprätthålla kontakter med myndighetspersoner. Till följd av personlighets- störningen och förmodade besvärliga ekonomiska omständigheter är det dock tänkbart att han tvingats ta kontakter med i olika livets skiften. Det är även tänkbart att han är förtidspensionerad. En iakttagelse rörande kaotiska brottslingar är att de inte transporterar sig långa sträckor i samband med sina brott. De bor, arbetar eller tillbringar en myckenhet av sin fritid i närheten av brottsplatsen. De tar tillfällen i flykten och utför sina brott i områden där de känner sig Utdrag ur GMP (forts.) Med tanke på tidpunkten för brottet och gärningsmannens karakteristika i övrigt är det därför sannolikt att han bor eller arbetar i området kring biografen , eller vistas ofta där av andra skäl. Med tanke på områdets struktur är det inte sannolikt att en eventuell bostad finns särskilt långt söder om området utan fastmer åt norr, öster och väster. Kaotiska brottslingar har ofta sin bostad mycket nära brottsplatsen, kanske endast , men upp till 1 à är tänkbart. Det mest troliga är att det rör sig om ett personligt motiv, men inte med privat inslag. Palmehatet med alla sina olika facetter påverkade säkert ett stort antal människor med bristande urskillningsförmåga, benägenhet för primitivt tänkande och för aggressiva, projektiva försvarsmekanismer. Ett resultat av detta, för flera av dem, kan ha varit att kom att representera något ont i deras liv och att han fått kreera rollen av syndabock i förklaringen av deras tillkorta- kommanden. kan, för några få av dem, ha blivit så förhatlig att de kan tänkas ha umgåtts med planer att döda honom. För en av dem blev dessa fantasier möjliga att realisera. I samband med mord är det relativt vanligt att man finner utlösande orsaker, som inte är relaterade till offret. Det kan röra relations- problem med mer eller mindre närstående personer, ofta flickvänner. Det kan även röra motgångar vad gäller ekonomi och arbete. I ut- värderingen av potentiellt misstänkta kan det därför vara av värde att söka efter sådana händelser. Initialt förelåg sannolikt en rädsla för att bli gripen till följd av den enorma uppmärksamhet som brottet fick. Eventuellt kan denna rädsla ha lett till ånger och eventuellt självmord, men det är mindre sanno- likt. har gärningsmannen uppnått allt större säkerhet i takt med att utredningen tidigt kantrade och massmedias rapportering endast rörde konspirationer. I samband med den enorma uppståndel- sen och problemen efter brottet torde gärningsmannen ha haft rent triumfatoriska upplevelser när den ena ministern efter den andra tvingades avgå, liksom den ena polischefen efter den andra. Utan att han direkt behövt ange det egna gärningsmannaskapet bör de här händelserna ha kommenterats av gärningsmannen. Här har han nämligen haft chans att lätta litet på det inre trycket utan att behöva avslöja sig. Utdrag ur GMP (forts.) kan en känsla av ensamhet ha uppstått till följd av en önskan att inte avslöja sig, parad med en bubblande oro inför att vara den som gjort det som han trott att många människor kanske önskat. kan en känsla av besvikelse och tomhet ha uppstått, efter den definitiva förlusten av hatobjektet. Det innebär ju att det inte längre finns ett objekt att rikta hatkänslorna mot. Under förutsättning att gärningsmannen inte är identisk med torde han vid tiden för rättegången mot denne ha upplevt en på- fallande grad av säkerhet och triumf. Den varierande emotionella temperaturen hos gärningsmannen torde ha medfört svårigheter att hålla inne med kunskaper om hur mordet genomfördes. Det krävs en påtaglig styrka för att hålla inne med detta. Således är gärnings- mannen en mycket störd person, ja, rent av kallhamrad. Det rör sig sannolikt om en utpräglad psykopat. Även om omständigheterna från tid till annan kan ha gett honom en känsla av osårbarhet, att han inte skulle kunna gripas kan det ändå ha funnits en känsla av osäkerhet, som kan ha lett gärningsmannen till att infiltrera utredningen. Det kan ha skett på olika sätt: ·Han kan ha kommit med eget vittnesmål eller allmän information och i samband med det försökt skaffa information om utred- ningens läge. ·Han kan ha lämnat direkt vilseledande information i ett försök att rikta utredningens fokus åt annat håll. ·Han kan under täckmantel av journalist eller särskilt intresserad medborgare ha försökt få ut information från utredningen på helt legal väg. ·Han kan ha förlett eller förmått andra att lämna vilseledande information. Kaotiska brottslingar brukar vanligen inte följa den massmediala redovisningen av sina brott. Detta fall är dock speciellt eftersom det under långa perioder varit så osedvanligt mycket skriverier. Det ter sig därför rimligt att denne gärningsman samlat på sig mer tidnings- klipp än vad folk i gemen gjort. Därutöver kan det bland hans till- hörigheter finnas artiklar om och bilder från tiden före hans död. Utdrag ur GMP (forts.) I första hand rör det vapnet, ammunitionen och de kläder han bar vid mordtillfället. Om han inte visste det förut torde han tidigt ha fått klart för sig det intresse man visat den s k 33-åringens kläder, varför man kan anta att han senast då gjort sig av med kläderna eller i varje fall rengjort dem noggrant med upprepade tvättar. Ammunitionen kan han lätt ha gjort sig av med. Vapnet däremot torde representera ett så stort affektions- eller fetischistiskt värde att han svårligen kan ha gjort sig av med det definitivt. Däremot är det väl sannolikt att han gömt det på en plats som han skulle kunna återvända till. Det mest sannolika därvidlag är att han gömt det på en plats som har särskild betydelse i hans liv, exempelvis bostadens biutrymmen, undanskymd plats på arbetet, någonstans i området kring ett landställe eller på en plats, som har någon symbolisk betydelse för honom, t ex vid barn- domshemmet. Det förefaller inte troligt att han skrivit dagbok, i varje fall har han inte i den skrivit ned vad han varit med om som berör mordet. Den typ av person som gm representerar råkar naturligtvis även fortsättningsvis ut för situationer som han inte klarar med mindre än att han tillgriper våld. Detta behöver dock inte alls drabba lika blint och oförutsägbart som vid mordet av utan fastmer drabba anhöriga eller bekanta. Detta innebär att gm efter mordet av kan ha lagförts för andra våldsbrott, inklusive mord. Efter denna genomgång av materialet och redovisningen av hur vi analyserat det anser vi att man kan dra följande slutsatser: ·Mordet genomfördes inte av en konspiration av gärningsmän ·Mordet genomfördes av en ensamagerande gärningsman, som träffade på vid biografen . ·Det finns inte något uppenbart motiv till mordet. ·Efter analys av brottet och de olika aktörernas beteende är det möjligt att beskriva en gärningsmannaprofil, som kan användas för att snäva in det omfattande materialet rörande potentiellt misstänkta. Profilen beskriver en personlighetsstörd man, motive- rad att begå brottet till följd av palmehatet. RRV-experternas genomgång och bedömning av GMPI RRV-experternas genomgång av utredningsmaterialet ingick som ett senare led en granskning av GMP.I rapporten konstaterades allmänt att GMP intar en central ställning i mordutredningen. Den utgör den enda heltäckande sammanställningen av utredningsmaterialet. Den skulle enligt uppgift vara avstämd med såväl åklagare, och säkerhetspolisen, varvid en betydande enighet nåtts om våra (GMP-författarnas) slutsatser. I sammanhanget noterade RRV-experterna även att GMP hade utvärderats i samarbete med FBI.RRV:s utredare bedömde det som värdefullt att PU låtit genomföra en GMP-undersökning trots de begränsningar som förelåg. GMP kunde komma att visa sig ha ett värde vid försöken att klara upp mordet, framför allt genom att fokusera utredningen på hypotesen om en ensam gärningsman som handlat utan föregående planering. I det hänseendet bedömdes GMP även kunna ge råg i ryggen åt utredarna. RRV- experterna hade i och för sig invändningar mot flera av de bedömningar som låg till grund för GMP:s slutsatser, men ansåg att GMP egentligen borde betraktas som ett strukturerat sätt att hålla samman det som varit PU:s huvudscenario. Innebörden av detta är att analysen av hypotesen·Massmediala strategier kan behöva utvecklas, i syfte att få gär- ningsmannen att infiltrera utredningen.Ur effektivitetssynpunkt kan en grundlig utvärdering av potenti- ellt misstänkta, inklusive psykiatrisk värdering, vara av värde. Reevaluering av tidigare misstänkta, med tillägg av psykiatrisk värdering kan vara nödvändig i ett senare skede.Bevakning, spaning mot Palmes grav och mordplatsen vid till- fällen, när det kan antas ha intresse för gärningsmannen att vistas där, kan vara av värde.Noggrann utvärdering av alla personer som närmat sig på ett irreguljärt sätt, särskilt efter mordet, kan leda fram till gärningsmannen.· Det kan vara nödvändigt att utveckla strategier att söka gärnings- mannen med tanke på möjligheten att han inte skulle finnas nämnd i utredningsmaterialet.····Utdrag ur GMP (forts.)RekommendationerVi vill avslutningsvis anföra några synpunkter på framtida arbetsupp- gifter, som har samband med vår analys och den profil som genere- rats. om den ensamme gärningsmannen bedömdes vara väl utförd, men att resonemangen angående övriga hypotesers jämförelsevis lägre halt för den skull inte alltid övertygade. I sin kritiska analys inriktade sig RRV-experterna på det stöd som i GMP anfördes för att utesluta andra scenarier, framför allt möjligheten av en konspiration. De huvudreflektioner som redovisades hade dock en vidare syftning. Enligt RRV-experterna verkade GMP ha påverkats mycket av möjligheten av som gärningsman. Det framstod som om GMP på flera punkter hade garderat sig för att täcka in just denne som förövare. Till stöd anfördes följande citat ur , vilka alla föreföll som klippta ur personakt: Det är även tänkbart att han är förtidspensionerad. varvid olaga hot eller misshandel kan ha blivit följden av hans oförmåga att hantera frustrationer och kränkningar vanligen inte leda till kontakter med den psykiatriska vården, i varje fall inte under frivilliga former att ett eventuellt amfetaminmissbruk vid tiden för mordet inte kan ha varit nämnvärt intensivt. Detsamma torde gälla för alkoholmissbruk. RRV-experterna hade i sammanhanget påpekat att en konstruktör av en gärningsmannaprofil omöjligen kan frigöra sig från särdrag hos kända misstänkta. De pekade på risken för att konstruktörerna kunde frestas att gardera sig för att inte behöva stå med lång näsa om gärnings- mannen skulle vara identisk med en sådan känd misstänkt gärnings- man. En andra övergripande synpunkt var att en gärningsmannaprofil inte bör konstrueras utifrån en enstaka händelse med så magert under- lag som i detta fall. Det behövdes mer specifika särdrag i det enskilda brottet eller flera händelser med likartat mönster. Dessa två brister i förhållande till det ideala utgångsläget inför ett GMP-arbete, som ju var väl kända och diskuterade även i den ut- arbetade GMP, utgjorde dock inte ett sådant hinder mot metodens an- vändande att man hade bort avstå helt, enligt RRV-experterna. Det alternativet hade varit sämre. I enskildheter och med sikte på det som i GMP anfördes för att ute- sluta en konspiration noterade RRV-experterna bl.a. följande. GMP:s slutsatser att en konspiration måste engagera mycket folk (från tre till fyra upp till ett dussin) och ta mycket tid i anspråk var överdrivna och grundade på förhållanden i andra länder. RRV-exper- terna pekade på att ofta rörde sig ute utan livvakter och att hans personskydd i största allmänhet var dåligt, varför planeringsbe- hoven inte hade behövt vara så stora. Beträffande jämförelsen med andra attentat restes två invändningar. Den första gällde GMP:s slutsats att det skulle vara ovanligt att det inte finns ett lätt identifierbart motiv till brottet. Detta grundade sig sannolikt på det tankefelet att vi i nästan samtliga av de redovisade fallen i efterhand vet av vem attentatet utfördes och varför. Det fanns på samma sätt skäl att tro att vi skulle få veta motivet till mordet på om det upp. Den andra invändningen var att den enligt RRV-experterna viktigaste skillnaden mellan detta attentat och andra – om man godtar hypotesen att det rört sig om en ensam gär- ningsman – utgjordes av att gärningsman och offer möttes av en slump, dvs. att gärningsmannen innan skotten föll inte hade några planer på att utföra mordet på den plats och vid den tid det kom att begås. Detta uppseendeväckande förhållande borde ha tagits upp och analyserats i GMP, enligt RRV-experternas mening. RRV-experterna var kritiska till GMP:s sätt att bedöma frågor kring huruvida mordet utförts på ett professionellt sätt och av en professionell gärningsman. Det fanns skäl att beakta att attentatet, om det utförts av en professionell gärningsman, resultatmässigt närmast är perfekt genomfört; vederbörande är ännu icke avslöjad. GMP arbetade i detta hänseende väl mycket med stereotyper och försökte bagatellisera tecken som kunde tyda på professionalism, t.ex. när skottets – från gär- ningssynpunkt perfekta – placering förklaras med att gärningsmannen skulle ha siktat på rockens ryggsöm. Exemplet – mördare – anfördes av RRV- utredarna. Denne är den ende kände lejde politiske mördaren av toppolitiker i moderna historia. Men som hit man betedde han sig inte alls pro- fessionellt. Det var således en felsyn att tro, att den som är lejd i en konspiration måste bete sig på ett kompetent sätt. RRV-experterna lyfte i detta sammanhang fram några exempel ur GMP och kommenterade dem: GMP: Det är en märkvärdig brist på professionalism att gärnings- mannen stoppar på sig vapnet så tidigt när han kan komma att behöva det som allra mest – nämligen för att skydda sig själv under flykten. RRV-experternas kommentar: Vi tolkar inte detta på samma sätt. Gär- ningsmannen kan snabbt få fram vapnet vid behov oavsett om han haft hölster eller ej. Att däremot komma rusande med en revolver i högsta hugg fram till trappan och uppför denna skulle vara oprofessionellt. Det behövs inte och ökar bara komplikationerna. Den erforderliga tiden för att frigöra vapnet vid eventuellt behov torde röra sig om någon sekund. GMP: (om gärningsmannens beteende under flykten) Även i denna fas visar gärningsmannen att han inte är tränad för uppgiften. Han tycks stoppa undan sitt vapen så att det blir oåtkomligt. Hans klädsel verkar opraktisk, vilket tyder på brist på förutseende. Hans kondition tycks inte räcka för en rejäl språngmarsch och fortfarande efter mordet väcker han uppmärksamhet genom att försöka dölja sitt utseende. Gärningsmannens val av flyktväg antyder lokalkännedom. RRV-experterna invände att det saknades grund för påståendena att gärningsmannen var olämpligt klädd och otillräckligt tränad, att inget tydde på att vapnet skulle varit oåtkomligt, att det förhållandet att han inte sprang för fullt skall jämföras med den uppmärksamhet detta hade väckt och att lokalkännedomen kunde förklaras av att gärningsmannen läst av området under biobesöket. Beträffande gärningsmannens eventuella försök att dölja sitt ansikte, ansåg RRV-experterna att detta i så fall borde vägas mot alternativet, dvs. att visa sig. RRV-experterna sammanfattade sin syn i denna del så här: Vi har svårt att i sekvensen från Grand till mordplatsen, flykten och seder- mera undanhållandet finna klara och entydiga tecken på bristande professionalism. Fakta i målet talar närmast i motsatt riktning. Vidare har gärningsmannaprofilen själv givit högsta betyg åt professionalismen i eventuella sekvenser som föregick Grand. Har det rört sig om en plan- läggning och övervakning före mordet så har detta skett mycket professio- nellt, förutsatt att det inte är PKK – då finns det vissa mindre brister. Slutsatsen i GMP att mordet inte haft några effekter (som skulle kunna förklara en konspiration) ifrågasattes av RRV-experterna, som menade att det skett en markant förändring av både svensk inrikes- och utrikes- politik efter död. Detta kunde bl.a. avläsas i den offentliga debatten kring tioårsdagen efter mordet. De ställde sig även tvekande inför hur effekten av ett mord med politisk motivbild skulle kunna avläsas, gjorde jämförelsen med mordet på och ställde frågan vad blev effekten av mordet på honom?. I en avslutande diskussion tog RRV-experterna upp GMP:s upp- delning i organiserade och kaotiska brott, en uppdelning som de upp- fattade som en hörnpelare i GMP-analysen. Klassifikationen används enligt GMP vid sexualmord men även vid andra brott. I GMP bedöms mordet på som i huvudsak kaotiskt, som tecken på detta framhölls bl.a. att ingen konversation förekommit före beskjutningen. Vi ställer oss lite frågande inför denna analogidragning mellan ett stats- ministermord och ett sexualbrott framför allt med tanke på hur fakta i målet sedan tolkas. Vad avser att det inte förekom någon konversation mellan gärningsmannen och och före beskjutningen och att detta skulle tolkas som ett tecken på att kaotiskt brott så visar det vanskligheten i denna analogi. Skulle gärningsmannen i stället ha tilltalat före avlossandet av kulan så skulle väl ändå detta vara ett tydligare tecken på ett kaotiskt brott. Det fyller ingen som helst vettig funktion i sammanhanget att tala ut först. Det kan inte rimligen jäm- ställas med en sexualbrottsling som ger sig på sitt offer utan närmare presentation? Vi ser tvärtom detta som ett tecken på ett organiserat och rationellt brott. GMP-metoden har utvecklats i . Den ingår i en utredningstradition som förvaltas av FBI. Det var dit PU vände sig under arbetet med GMP för en avstämning av de preliminära resultat och kommit till.