sou · GNB3140 · 2000-01-01 00:00:00 — Från denna utgångspunkt skulle en gemen- samt uppbyggd säkerhet i form av en fond eller liknande vara till fördel för resenärerna genom att den innebär en mer betryggande säkerhet. Förslaget om en sådan fondlösning har emellertid kritiserats från andra aspekter. Det har bl.a. hävdats att det tar alltför att bygga upp en betryggande fond. Det har också framhållits som en nackdel att avgifter till säkerheten skall betalas in i efterskott i stället för att säkerheten beräknas på förhand. Det modifierade garantisystem som utarbetats under ärendets beredning sägs visserligen innebära en del förbättringar jämfört med fondlösningen men en del av kritiken kvarstår. Vid en avvägning av de synpunkter som framkommit i detta lagstift- ningsärende har regeringen stannat för att inte nu föreslå någon ändring av garantisystemet. Inom resebranschen sker emellertid en ständig utveckling och förändring och skiftningarna kan komma mycket snabbt. Det är t.ex. inte otänkbart att en försäkringslösning kan komma fram på Vi avser att följa utvecklingen och är beredda att på nytt överväga garantisystemet om det behövs. 1995/96:182 s. 11 f.). Vissa andra ändringar gjordes dock i resegarantilagen. Bl.a. utvidga- des lagens tillämpningsområde så att, förutom paketresor, även andra resor som sker tillsammans med en paketresa omfattas. I detta sammanhang kan avslutningsvis nämnas att Riksrevisionsver- ket i sin årliga rapport till regeringen föreslagit att regeringen över- väger att införa avgiftsfinansiering av de administrativa kostnaderna för resegarantisystemet. Problemställningar och utgångspunkter för u ppdraget har ett par större konkurser inträffat inom resebran- schen, vilket har aktualiserat frågan om en förnyad översyn av rese- garantisystemet. försattes researra ngören () i konkurs. Detta är den hittills största arrangör som tvingats avbryta sin verksamhet och ett mycket stort antal resenärer drabbades. Med anledning av konkurs fick ombesörja hemtransporten av ca 5 400 resenärer från olika res- mål i utlandet, vilket förutsatte extraordinära insatser av nämndens leda- möter och kansli. Det kan ifrågasättas om i sin nuvarande form är lämpad att sköta en sådan uppgift. Omfattningen och följderna av konkursen aktualiserar frågan om nämndens roll, uppgifter och resursbehov. Vidare kvarstår den tidigare kritiken av systemets konstruktion och det omfattande ekonomiska åtagande som systemet kräver av företagen. har det från branschhåll gjorts gällande att detta hindrar, eller i vart fall försvårar, nyetablering på marknaden. Mot den bakgrun- den bör systemet utvärderas och andra lösningar utredas. Förutom dessa frågor har det uppkommit vissa speciella frågor som rör tillämpningen av resegarantilagen. Det gäller lagens territoriella tillämpning, problem med anledning av den ökade gränsöverskridande handeln, vilka kostnader som skall anses vara ersättningsgilla, gräns- dragningen mellan återförsäljare och arrangör av paketresor och frågan om rätten att överklaga beslut. hade filialer i bl.a. , vilkas verksamhet också avbröts. Den danska Rejsegarantifonden bekostade med anledning av konkursen hemtransport för bl.a. resenärer som hade köpt sina resor genom filial i . Rejsegarantifonden har hos ansökt om regressvis ersättning ur den svenska rese- garantin för dessa utlägg. Lagstiftningen i är inte harmoniserad. Detta aktualiserar resegarantilagens territoriella avgränsning och därmed även beräkningen av garantins storlek. Det bör bl.a. analyseras om garantin skall omfatta endast resor sålda i eller om skyddet skall vara vidare än så. (Det kan ju t.ex. vara svårt att avgöra var en resa är arrangerad.) Den ökande gränsöverskridande handeln, som bl.a. sker via Internet, aktualiserar bl.a. frågan var ett köpeavtal skall anses slutet och därmed frågan om tillämplig lag. Denna problemställning övervägs dock i andra sammanhang och skall därför inte närmare behandlas av utredaren. Möjlighet att överklaga beslut m.m. I det nämnda ärendet med anledning av konkurs avslog den danska Rejsegarantifondens krav. Rejsegarantifonden har överklagat beslutet. Länsrätten i har beslutat att ta upp överklagandet till prövning i sak, trots att Rese- garantinämndens beslut enligt lagen inte får överklagas (beslut , målnr Ö 7567-98 E). Länsrätten har till grund för sitt beslut anfört att förbudet mot att överklaga inte är förenligt med EG-rätten och Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Även om denna tolkning skulle visa sig inte vara riktig bör det utredas om nämndens beslut bör kunna överklagas och vilka konsekvenser en sådan rätt får för garantisystemet. Det förekommer att det är osäkert huruvida en ställd säkerhet är tillräcklig. Ett problem som uppkommer om nämndens beslut blir möjliga att överklaga är därför att utbetalning av medel till de ersättningsberättigade i sådana fall kan ske först då nämndens beslut har vunnit laga kraft. Kammarkollegiets beslut enligt resegarantilagen kan med vissa undantag överklagas till regeringen. Det bör utredas om detta är en lämplig ordning eller om kollegiets beslut är av sådan art att de bör kunna bli föremål för domstolsprövning. SOU 1999:140 Bilaga 1 229 När det gäller frågan om vilka kostnader som skall anses vara ersätt- ningsgilla kan som exempel på ofta förekommande krav som inte anses omfattas av resegarantiskyddet nämnas presentkort som inte har utnytt- jats vid bokning av resa samt kostnader för en resa som avbokats frivil- ligt. Det har dock varit problem med tolkningen av vad som skall anses som frivilligt och när resan skall anses vara avbruten. En annan fråga vad gäller ersättningsgilla kostnader är hur den sven- ska lagstiftningen förhåller sig till den av med- delade domen i mål C-364/96 angående tolkningen av rådets direktiv /314/EEG av om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang. I domen slår domstolen bl.a. fast att artikel 7 i direktivet skall tolkas så att rekvisitet återbetalning av erlagda belopp täcker fall där arrangörens obestånd medför att en hotellägare hindrar en köpare av en paketresa från att lämna hotellet och resa hem, såvida denne inte betalar hotellägaren för inkvarteringen, trots att köparen redan före avresan har erlagt motsvarande betalning till arrangören. I 6 § resegarantilagen anges att säkerheten får tas i anspråk bl.a. för resenä- rers uppehälle under resan och deras återresa. Mot denna bakgrund bör det närmare analyseras och klargöras vilka kostnader som skall omfattas av garantisystemet samt om lagen behöver förtydligas i detta avseende. Gränsdragningen mellan återförsäljare och arrangör Vid tillämpningen av resegarantilagen kan det ibland vara svårt att dra gränsen för när en återförsäljare blir arrangör för en resa. Det förekom- mer samarbete mellan arrangörer och återförsäljare där återförsäljaren exempelvis lägger till en mindre tjänst, t.ex. en busstransfer, och skickar ut en egen bekräftelse på resan i vilken busstransfern finns med. Gör det honom till arrangör av resan? Ett antal sådana gränsdragningsfrågor aktualiserades i samband med konkurs. De har behandlats av och i några fall har omprövning begärts. Det kan närmare behöva klarläggas var gränsen går och vad en återförsäljare kan tillåtas göra utan att bli betraktad som arrangör. En särskild utredare skall utvärdera resegarantisystemet och analysera om systemet bör ändras och, om så är fallet, lämna förslag till ny lag- stiftning på området. Systemet bör vara enkelt att administrera, konkur- rensneutralt och ge konsumenterna en hög skyddsnivå som kostnaderna för reseföretagen inte blir alltför höga. Även försäkringslös- ningar bör övervägas. Resebranschens roll och ansvar bör härvid disku- teras. Vikt skall läggas vid att få ett system som inte försvårar för nyetableringar av små och medelstora företag. I uppdraget ingår att analysera roll och uppgifter. Vid utvärderingen bör kontakter tas med såväl resebranschens företrädare som konsument- organisationer och de myndigheter som hanterar systemet. Vidare bör utredaren undersöka hur den svenska lagstiftningen på området förhåller sig till lagstiftningen i övriga medlemsstater inom EU och vid behov ta kontakter med dessa. Utöver vad som sagts ovan skall utredaren analysera följande frågor. Lagens territoriella tillämpning och bl.a. frågan om lagen omfattar endast resor köpta i eller om skyddet skall vara vidare än så. Vilka kostnader som skall anses ersättningsgilla. Gränsdragningen mellan återförsäljare och arrangör av paketresor. Frågan om beslut bör kunna överklagas och vilka konsekvenser en sådan rätt får för garantisystemet samt frågan om Kammarkollegiets beslut enligt resegarantilagen bör kunna bli föremål för domstolsprövning. För samtliga frågeställningar gäller att utredaren vid behov skall lägga fram förslag till lagstiftning, kostnadsberäkningar samt förslag till finan- siering. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . För utredarens arbete gäller regeringens direktiv till samtliga kommit- téer och särskilda utredare att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), re dovisa jäm- ställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt redovisa konse- kvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). A/B/C/D Nedanstående uppgifter avser senaste räkenskaps- år/verksamhetsår 1Företagets huvudsakliga verksamhet (sätt kryss vid tillämpligt alternativ) a)Att organisera paketresor (researrangör) b)Att förmedla paketresor (återförsäljare) c)Annan, nämligen d) Har ej haft någon verksamhet Vilket är det vanligaste transportsättet vid paketresor? 3Företaget har arrangerat eller förmedlat resor Totalt antal resor varav paketresor 6 Totalt antal resenärer varav med paketresor 7Utfärdare av säkerhet (sätt kryss vid tillämplig t/tillämpliga alter- nativ) Företaget har varit befriat från skyldighet att ställa säkerhet Företaget har ställt säkerhet (sätt kryss vid tillämplig t/tillämpliga Enligt motsvarande utländsk lagstiftning Ange nedan i vilket land och vilken form av säkerhet som har ställts c) Företaget har ej ställt någon säkerhet IV Företagets kostnader för ställd säkerhet, m.m. A.Säkerhet enligt den svenska resegarantilagen 9 Kostnader (sätt kryss vid tillämplig t/tillämpliga alternativ) Har ej haft några kostnader 10Säkerhet som banken/försäkringsbolaget krävt (sätt kryss vid tillämplig t/tillämpliga alternativ) Har ej krävt någon säkerhet B.Säkerhet enligt motsvarande utländsk lagstiftning 11 Kostnader (sätt kryss vid tillämplig t/tillämpliga alternativ) Har ej haft några kostnader 12Säkerhet som banken/försäkringsbolaget krävt (sätt kryss vid tillämplig t/tillämpliga alternativ) Har ej krävt någon säkerhet A - ställd säkerhet > Procentsats / beräknad garantiprovision B - ställd säkerhet > 1 < Procentsats / beräknad garantiprovision Totalt 36 enkäter (3 utan svar) C - ställd säkerhet > 0,2 < Procentsats / beräknad garantiprovision Totalt 77 enkäter (3 utan svar) D - ställd säkerhet < Procentsats / beräknad garantiprovision Totalt 186 enkäter (22 utan svar) Procentsats / beräknad garantiprovision Totalt 317 enkäter (28 utan svar) Sammanlagt antal resenärer... ...varav med paketresor (st) ...varav med paketresor (%) Total omsättning (tkr) Omsättning/företag (tkr) Enligt utländsk lagstiftning... Företaget har ej någon Spärrade medel, antal Annan säkerhet; såsom... Borgen+spärrade medel, antal Pantbrev i fastighet, antal ning+pantbrev i fastighet, antal Säkerhet har ej krävts Annan; såsom... Har ej haft någon verksamhet