sou · GNB3104 · 2000-01-01 00:00:00 — Undantag från denna bestämmelse görs när hyresgästen var make/partner till den som var hyresgäst vid förvärvstillfället och hyresgästen därefter övertagit hyresrätten (2 kap. 8 §). En bostadsrättsförening kan med annan ingå avtal om att upplåta en lägenhet med bostadsrätt, s.k. förhandsavtal. 290 Det sociala trygghetsområdet sådant avtal får inte sätta annan i sitt ställe. Undantag görs dock för make/partner (5 kap. 6 §). Om inte annat har bestämts i stadgarna kan en bostadsrättshavares make/partner vara styrelseledamot eller suppleant utan att vara medlem i föreningen (9 kap. 12 §). 8.3.1.4Övriga bestämmelser inom fastighetsrätten Även beträffande arrende och sammanläggning enligt fastig hetsbild- ningslagen tillkommer särskilda rättsverkningar för makar/partner. Exempelvis har en efterlevande make/partner rätt att i vissa fall inträda som arrendator i jordbruksarrende, bostadsarrende och lägenhetsarrende. Fastigheter som ägs av makar/partner var för sig får under vissa förutsättningar sammanläggas med varandra. Vad gäller för värvslagarna (jordförvärvslagen (1979:230), lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., förköpslagen (1967:868), lagen (1992:1368) om tillstånd till vissa förvärv av fast egendom och lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt) är gemensamt för dessa att de begränsningar som uppställs i fastighetsägarens rätt att förfoga över sin egendom inte gäller om för värvaren är gift eller registrerad partner med överlåtaren eller, när makar/partner förvärvar gemensamt, någon av förvärvarna är överlåtarens avkomling. Beträffande lagen om tillstånd till förvärv av fast egendom föreligger inte heller någon begränsning om förvärvaren är gift eller registrerad partner med en person som inte behöver tillstånd på grund av reglerna om hemvist i landet. 1998/99:126 föreslås, mot bakgrund av medlemskap i , att denna lag upphävs med verkan från utgången av . 8.3.2.1Lagfart, inskrivning och inteckning Enligt 17 § sambolagen föreligger samma inskränkningar för sambor som för makar i rätten att förfoga över bostad som utgör sambornas gemensamma hem. Sambor får enligt 2 § sambolagen i en av dem båda undertecknad handling anmäla till inskrivningsmyndigheten att en fastighet som är lagfaren för en av dem eller en tomträtt för vilken en av dem är inskriven som innehavare är gemensam bostad för dem båda. Har en sådan anmälan gjorts föreligger hinder mot överlåtelse och inteckning om inte samtycke från sambo lämnats. Det sociala trygghetsområdet 291 De regler som gäller för makar/partner i hyreslagen gäller även för sambor. Således har när sambo avlider en efterlevande sambo rätt att säga upp avtalet inom en månad (12 kap. 5 § JB). Har en lägenhet tillagts en sambo genom bodelning eller övertagits enligt reglerna i 16 § sambolagen får sambon enligt 12 kap. 33 § JB träda i hyresgästens eller dödsboets ställe. Enligt 12 kap 24 § JB har hyresgästen rätt att överlåta hyresrätten till en bostadslägenhet till en närstående som varaktigt sammanbor med honom under förutsättning att han inte själv avser att använda lägenheten längre. En förutsättning härför är att hyresvärden lämnar sitt medgivande eller att hyresnämnden ger tillstånd till över- låtelsen. Ett avstående av besittningsrätten gäller endast mot hyres- gästens sambo om denna godtagit överenskommelsen (12 kap. 45 § andra stycket JB). Vidare har sambo samma rätt som make/partner till förlängning av hyresavtalet om andra sambons hyresavtal upphör (12 kap. 47 § JB). Möjligheten att vägra en ny bostadsrättsinnehavare som har förvärvat bostadsrätten från sin sambo inträde i bostadsrättsföreningen är begränsad (2 kap. 5 § bostadsrättslagen). Om en bostadsrättsförening har förvärvat en hyresfastighet för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt får föreningen inte vägra en hyresgäst som övertagit hyresrätten från en närstående som var hyresgäst vid förvärvstillfället medlemskap i föreningen om hyresrätten övergått till denna enligt 12 kap. 33 §, 34 § eller 47 § andra stycket JB (2 kap. 8 §). Den som tecknat avtal om att upplåta en lägenhet med bostadsrätt s.k. förhandsavtal får sätta sambo i sitt ställe (5 kap. 6 §). Om inte annat har bestämts i stadgarna kan en bostadsrättshavares sambo vara styrelseledamot eller suppleant utan att vara medlem i föreningen (9 kap. 12 §). 292 Det sociala trygghetsområdet 8.3.2.4Övriga bestämmelser inom fastighetsrätten Inga av de bestämmelser som ovan angetts gälla för makar/partner gäller för sambor. 8.3.3Personer som bor tillsammans i annan hus- hållsgemenskap 8.3.3.1Lagfart, inskrivning och inteckning Inga av de ovan berörda bestämmelserna gäller för personer i annan hushållsgemenskap. Reglerna i 12 kap. 34 § JB om rätten för en hyresgäst att överlåta sin lägenhet till en närstående omfattar sammanboenden både inom och utanför sambolagen. Med begreppet närstående i bestämmelsen avses inte endast föräldrar, barn, syskon och andra närmare släktingar utan även samboende under äktenskapsliknande förhållanden eller samboende med annan som på grund av föreliggande omständigheter kan anses stå hyresgästen nära (prop. 1967:141 s. 220). Av rättspraxis på området framgår att parterna måste ha haft ett gemensamt hushåll men att de inte gemensamt behöver ha svarat för hushållsutgifterna (jfr rättsfallen RBD 41:77 och 20:79). Vidare måste sammanboendet ha haft en viss varaktighet. I regel krävs att samboendet varat inemot (jfr RBD 23:83, 6:85 och 23:88). Även sammanboende kan ibland anses som varaktigt. Härför krävs då dels att de sammanboende ursprungligen avsåg att bo ihop , dels att sammanboendet kom att avbrytas av en plötslig och oförutsedd händelse, t.ex. hyresgästens död. Som närstående sammanboende räknas inte inne- boende (jfr , a.a. s. 149 f.). En medhyresgäst har i vissa fall rätt att få avtalet förlängt för egen del enligt bestämmelserna i 12 kap. 47 § JB utan att det uppställs krav på äktenskap eller samboförhållande mellan hyresgästerna. Vad gäller möjligheten till inträde och medlemskap i bostads- rättsförening (2 kap. 5 § och 2 kap 8 §) gäller de utökade möjligheterna härtill makar och närstående. Begreppet närstående i bostadsrättslagen Det sociala trygghetsområdet 293 har samma innebörd som i hyreslagstiftningen (jfr Melz, , Bostadsrätt, 1996 s. 95). Uttrycket omfattar således sammanboenden både inom och utanför sambolagen. 8.3.3.4Övriga bestämmelser inom fastighetsrätten De bestämmelser som det redogjorts för ovan och som gäller för makar/partner och i vissa fall avkomling blir inte tillämpliga på grund av sammanboende i annan hushållsgemenskap. 8.4Den allmänna pensioneringen, m.m. 8.4.1Makar - registrerade partner beslutade om principer för ett reformerat allmänt pensionssystem för ålderspension och förtidspension och därefter om ytterligare riktlinjer för reformeringen av förtids pensions- systemet. Ett reformerat ålderspensionssystem har därefter genomförts genom införandet av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) och lagen (1998:702) om garanti- pension. Det reformerade ålderspensionssystemet bygger på att pensionen baseras på inkomster från första kronan under hela förvärvslivet, den s.k. livsinkomstprincipen. Pensionsrätt skall till viss del tillgodoräknas inom ett fördelningssystem och delvis i ett premiereservsystem. Det reformerade systemet skall införas successivt. Personer födda åren 1938 - 1953 skall få sin ålderspension beräknad med ett ökat antal tjugondelar enligt reformerade regler och resterande del enligt tidigare bestämmelser om tilläggspension i form av ålderspension. Dessa senare bestämmelser har dock förts över till lagen om inkomstgrundad ålderspension. Pensionsrätt grundas i huvudsak på den pensionsgrundande inkomsten, men kan i vissa situationer även grundas på s.k. pensions- grundande belopp. Bakgrunden är att det med ett livsinkomstbaserat system uppstår behov av kompensation i pensionshänseende för sådan frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Sådant belopp kan bl.a. tillgodoräknas en förälder som har små barn under barnets fyra första levnadsår. Äktenskap eller registrerat partnerskap påverkar som huvudregel inte den inkomstgrundade ålderspensionen. 294 Det sociala trygghetsområdet dock pensionsrätt för år överföras mellan makar förutsatt att de i förväg har anslutit sig till ordningen för överföring. Motsvarande möjlighet finns inte för sambor, vilket motiverats med bestämmelsernas samband med reglerna om likadelning av makars egendom vid äktenskapets upplösning. För personer med tilläggspension finns bestämmelser om tillgodo- räknande av s.k. vårdår. Enligt 4 kap. 1 § LIP skall en förälder som under större delen av ett kalenderår vårdat ett här bosatt barn som inte fyllt under vissa förutsättningar tillgodoräkna sig det året som vårdår, vilket innebär att året vid beräkning av pensionsrätt jämställs med år med pensionspoäng. Med förälder likställs enligt 4 kap. 12 § LIP den med vilken föräldern är eller har varit gift eller har eller har haft barn om de stadigvarande sammanbor. Äktenskapet/det registrerade partnerskapet eller det kvalificerade samboförhållandet har således den effekten att vårdår kan tillgodoräknas för vård av styvbarn. Bestämmelserna om garantipension ersätter tidigare regler om grund- skydd i form av folkpension, pensionstillägg och särskilt grundavdrag för personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemets intjänanderegler, dvs. personer födda eller . Garanti- pensionen är, till skillnad från ålderspension i form av folkpension, ingen grundpension som utges till alla pensionärer utan är avsedd att täcka grundtrygghetsbehovet för dem som har ingen eller en låg inkomst- grundad ålderspension. För personer födda eller tidigare gäller tills vidare reglerna om folkpension i form av ålderspension. har dock i sitt betänkande Garantipension och bosättningstillägg för personer födda eller tidigare (SOU 1999:17) lämnat ett förslag till ett grund- skydd för dessa personer enligt i stort samma principer som för garanti- pension. Förslaget har remissbehandlats och bereds i . Nivån på garantipensionen påverkas, på motsvarande sätt som den tidigare folkpensionen, av om pensionstagaren är gift eller registrerad partner under förutsättning att pensionstagaren varaktigt lever tillsammans med sin make/partner. Makereduktionen förklaras bl.a av att förmånen skall utgöra en ekonomisk grundtrygghet och att ett par som bor tillsammans normalt har mindre utgifter för hushållet än de hade haft om de bott var och en för sig. Folkpension i form av förtidspension kan utgå till försäkrade om deras arbetsförmåga på grund av sjukdom eller liknande är varaktigt nedsatt med minst en fjärdedel. Vid nedsättning som inte bedöms som varaktig men ändå som bestående kan sjukbidrag utgå. Sjukbidraget är begränsat till , men i övrigt följer det samma regler som förtidspension. Det sociala trygghetsområdet 295 såvitt avser folkpensionsdelen utges av prisbasbeloppet för ensamstående försäkrad och av det prisbasbeloppet för gift försäkrad. Äktenskap eller registrerat partnerskap påverkar inte i sig förtids- pension eller sjukbidrag inom tilläggspensioneringen på annat sätt än vad ovan redovisats om vårdår. 8.4.1.2Efterlevandeförmåner till vuxna efterlevande Till en person vars make eller partner har avlidit utges efterlevandepension i form av tilläggspension och folkpension som om- ställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevande- pension samt änkepension till kvinnor enligt övergångsregler. Efter- levandepensionen består såväl av folkpension som av tilläggs pension. Utredningen om efterlevandepension har lämnat ett förslag om anpass- ning av efterlevandeförmåenerna till det reformerade ålders pensions- systemet (Efterlevandepension - En anpassning till det reformerade ålderspensionssystemet, SOU 1998:120). Förslaget har remiss behandlats och bereds i . I premiereservsystemet finns möjlighet att teckna ett frivilligt efter- levandeskydd. En pensionssparare som har barn eller är gift/registrerad partner eller ogift och stadigvarande sammanbor med någon som är ogift och som spararen har varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med, kan teckna ett efterlevandeskydd om ett eller två inkomstbasbelopp som utges . En pensionssparare som är gift/registrerad partner eller lever i ett kvalificerat samboförhållande kan även teckna ett livsvarigt efter- levandeskydd i samband med att han eller hon börjar ta ut sin premiepension. I 9 kap. lagen om allmän försäkring (AFL) regleras två av de särskilda folkpensionsförmånerna, handikappersättning och vårdbidrag. Handikappersättning påverkas inte till sitt belopp eller på annat sätt av äktenskapet/det registrerade partnerskapet som sådant. En förälder som vårdar ett sjukt eller handikappat barn, kan i vissa fall få vårdbidrag. Med förälder likställs enligt 20 kap. 2 § andra stycket AFL den med vilken förälder är eller har varit gift eller har eller har haft barn om de stadigvarande sammanbor. I detta avseende kan ett äktenskap/partnerskap få betydelse vid vård av styvbarn. 296 Det sociala trygghetsområdet 8.4.1.4Särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn Genom lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension i form av ålderspension kompenseras förälder som under har vårdat sjukt eller handikappat barn och som därvid har avstått från förvärvsarbete. Med förälder likställs bl.a. den som varit gift med barnets förälder eller har haft barn med denne om de varaktigt bott till- sammans. Likställighetsregeln innebär ett krav på att äktenskapet/- partnerskapet eller samboförhållandet skall ha förelegat . Bostadstillägg till pensionärer () regleras genom lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Bostadstillägg till pensionärer syftar till att ge förutsättning för pensionärer med ingen eller låg inkomst- grundad ålderspension att ha tillgång till en bostad av god kvalitet utan att boendekostnaden minskar möjligheterna att också i övrigt ha en tillfredsställande standard. De gällande reglerna för bostadstillägg trädde i kraft . Storleken av tillägget har gjorts beroende av såväl den faktiska bostadskostnaden som av pensions- tagarens egna resurser i form av inkomster och tillgångar. Rätten till BTP är inte i grunden knuten till någon form av samlevnad men beträffande makar/partner som sammanlever skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda inkomst och värdet av förmögenheten skall beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet. BTP utges till den som är bosatt i och har ålderspension (fr.o.m. ), förtidspension/sjukbidrag, omställningspension eller särskild efterlevandepension från folk- eller tilläggs pensioneringen. BTP kan också utges till den som har änkepension enligt övergångsbestämmelser eller till den som uppbär pension enligt lagstiftning i stat som ingår i EU/EES och är bosatt i . Vissa av de pensionsförmåner som utgör en förutsättning för BTP upphör om den berättigade gifter sig eller ingår registrerat partnerskap. Omfattningen av den berörda personkretsen påverkas således av äktenskaplig samlevnad. Som ett komplement till BTP finns ett särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Detta bostadstillägg betalas ut till pensionärer vars inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå. En skälig levnadsnivå anses utgöra lägst 1,234 gånger Det sociala trygghetsområdet 297 prisbasbeloppet för den som är ogift och lägst 1,024 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Som skälig bostadskostnad anses en bostadskostnad som uppgår till högst . Lagen omfattar ersättning vid sjukdom och bestående nedsättning av arbetsförmågan samt ersättning vid dödsfall. En förutsättning för att ersättning skall utges är, oavsett vilken ersättningsform det gäller, att skadan eller dödsfallet inträffat till följd av arbetsskada. Ersättning till den arbetsskadade utgår främst i form av sjukpenning eller livränta. Varken dessa förmåner eller begravningshjälp som utgår i samband med dödsfall har anknytning till äktenskapet eller det registrerade partnerskapet. Äktenskapet/partnerskapet har däremot betydelse för de efterlevandelivräntor som kan utgå. Vid sidan av den allmänna pensioneringen finns olika tjänstepensions- system som grundar sig på kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter och som omfattar i stort sett alla löntagare i . Pension enligt dessa system utgör komplettering till det allmänna pensions- systemet. I huvudsak förekommer fyra sådana former av pensioner, nämligen a) pension till statsanställda (PA 91), b) pension till kommunal- och landstingsanställda (PFA 98), c) pension till privat- anställda tjänstemän och arbetsledare () och d) Avtalspension SAF- LO till privatanställda arbetare. Pensionsvillkoren för Avtalspension SAF-LO innefattar ålderspension och återbetalningsskydd och familjeskydd kan väljas. Övriga pensioner ges i form av ålderspension, sjukpension och efterlevandepension. Ålders pension och sjukpension är i huvudsak oberoende av pensionstagarens samlevnadsförhållanden. Statlig tjänstepension: Efterlevandeskyddet i PA-91 utgörs av efter- levandepension och kompletterande efterlevandepension. Efterlevande- pension kan utges efter en arbetstagare som vid dödsfallet omfattades av PA-91 eller hade ålders- eller sjukpension enligt planen. Rätten till efterlevandepension tillkommer efterlevande make/registrerad partner som stadigvarande sammanbodde med arbetstagaren vid dennes död samt arvsberättigade barn . Rätten till efterlevandepension upphör för make/partner när denne ingår nytt äktenskap/registrerat partnerskap. Efterlevandepension utbetalas av fr.o.m. månaden efter dödsfallet, dock längst till utgången av den månad 298 Det sociala trygghetsområdet då den avlidna skulle ha fyllt eller, när det gäller arbetstagare som avgått efter fyllda , längst räknat från avgången. Om den avlidnes pensionsunderlag överstiger 7,5 basbelopp kan också kompletterande efterlevandepension utges. Någon maximitid under vilken kompletterande efterlevandepension till make/partner längst kan utbetalas finns inte. Även denna pension upphör när den efterlevande maken/partnern ingår äktenskap eller registrerat partnerskap. PFA 98: Efterlevandepension inom den kommunala avtalspensione- ringen innebär att det vid dödsfall utbetalas efterlevandepension till efterlevande make/registrerad partner av efter döds- fallet. Någon begränsning till efterlevande som är finns dock inte. Rätten till efterlevandepension upphör om den förmånsberättigade ingår nytt äktenskap. Detsamma gäller om den förmånsberättigade stadigvarande sammanbor med någon som denna har varit gift med eller har eller har haft barn med. Industrins och handelns tilläggspension för tjänstemän (ITP): ITP- planen omfattar bl.a. familjepension. Planen omfattar även en kompletterande ålderspension, ITPK, i form av egenpension som baseras på en inbetald premie. Egenpensionen kan i sin tur kompletteras med ett familjeskydd. Familjepension enligt ITP-planen utges till efterlevande make/registrerad partner och barn. Rätten till ITP:s familjepension upphör att gälla om efterlevande make/partner gifter om sig eller registrerar partnerskap . Detsamma gäller om den efterlevande flyttar ihop med en person som denna tidigare varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med. Familjeskydd enligt ITPK utges till make/partner eller sambo och i andra hand till barn oavsett ålder. Detta kan ändras genom ett särskilt förordnande. Familjeskyddet börjar att utbetalas från och med månaden efter dödsfallet och betalas ut , dock längst till och med den månad då den avlidne skulle ha fyllt . Familjeskyddet påverkas inte av att efterlevande make/partner eller sambo ingår nytt äktenskap eller registrerat partnerskap. Avtalspension SAF-LO: Samma personer förmånstagare som angetts för ITPK. 8.4.1.8Tjänstegrupplivförsäkring (TGL) En annan efterlevandeförmån är tjänstegrupplivförsäkringen. På den privata sektorn regleras den mellan SAF, LO och PTK. Det finns dessutom en statlig grupplivförsäkring för alla statsanställda (TGL-S). För kommunalanställda finns ett motsvarande grupplivskydd (TGL-KL). Det sociala trygghetsområdet 299 Tjänstegrupplivförsäkringen avser i huvudsak att täcka de omedel- bara omställningskostnaderna vid vissa förtida dödsfall. Dödsfallet skall normalt ha inträffat . Inom den privata sektorn ingår i TGL för arbetare begravningshjälp, grundbelopp och barnbelopp. Enligt försäkringsvillkorens generella förmånstagarförordnande tillfaller grundbelopp bl.a. make och registrerad partner. Inom den privata sektorn ingår i TGL för tjänstemän grundbelopp och barntillägg. Make och registrerad partner ingår i det generella förmånstagarförordnandet. I TGL-S ingår grundbelopp, barnbelopp och begravningshjälp. Förmånstagare är bland annat make och registrerad partner. I TGL-KL ingår grundbelopp, barnbelopp och begravningshjälp. Förmånstagare är bl.a. make och registrerad partner. Vad gäller de ovan redovisade pensionsförmånerna likställs i samtliga fall kvalificerade samboförhållanden med äktenskap/partnerskap med undantag för överföring av pensionsrätt för premiepension. Har samborna tidigare varit gifta eller registrerade partner med varandra eller har de eller har de haft barn tillsammans likställs de således med makar/partner. Beträffande efterlevandeförmånerna likställs även sambo som väntade barn med den avlidna. Med makar/partner likställs enligt lagen om bostadstillägg till pensionärer de som varit gifta med varandra eller har eller har haft barn tillsammans och som stadigvarande bor tillsammans. likställs enligt samma paragraf dessutom en man och en kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsammans och är folkbokförda på samma adress om inte skäl visas för annat. 1997/98:1, volym 6, utgiftsområde 11, finns det situationer när en man och en kvinna sammanbor där det inte är motiverat att betrakta dem som makar. Exempel på detta är när mor och son, syskon eller andra som är nära släkt bor tillsammans. Likaså kan det finnas fall där en man och en kvinna sammanlever men ändå inte är att betrakta som gifta. Ett sådant fall kan vara när en man och en kvinna visserligen sammanlever men där det av omständigheterna visas att den ena personen också kan ses som inneboende. Det får då ankomma på pensionären att visa att det inte är fråga om ett samboförhållande. För att undvika att tillämpningen upp- 300 Det sociala trygghetsområdet levs som stötande bör det inte ställas allt för stora krav på pensionären för att visa detta. Lagen om homosexuella sambor hänvisar inte till lagen om bostadstillägg för pensionärer. Denna lag är således inte tillämplig på sambor av samma kön. Med make/partner likställs inom arbetsskadeförsäkringen den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en icke gift försäkrad vid dennes död och som har varit gift med eller har eller har haft eller då väntade barn med den försäkrade. Statlig tjänstepension: Med make/partner jämställs den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en ogift arbetstagare vid dennes död och som varit gift med eller som har eller har haft eller då väntade barn med denne. PFA 98: Med make/partner jämställs den som, utan att vara gift, stadigvarande sammanbodde med en icke gift man eller kvinna vid dennes död och som varit gift med eller har eller har haft eller då väntade barn med denne. Industrins och handelns tilläggspension för tjänstemän (ITP): Sambo omfattas inte av familjepension enligt ITP-planen. Familjeskydd enligt ITPK-planen utges även till sambo. Sambo till den försäkrade anses en person vara om de båda är ogifta och bor tillsammans under sådana förhållanden att antingen lagen om sambors gemensamma hem eller lagen om homosexuella sambor är tillämplig på dem. Avtalspension SAF-LO: Efterlevandeskyddet tillkommer sambo.