sou · GNB3137d1 · 2000-01-01 00:00:00 — områden där hushåll som tillhör den lägsta inkomstkvintilen räknat för landet som helhet är fyra gånger så vanliga som genomsnittligt för landet – bör minska till . Det angivna måttet refererar till förhållanden i där av barn och ungdomar i åldern 0–b odde i utsatta områden enligt definitionen . Källa för senaste mätvärde: Folkhälsorapport , Stoc kholms läns landsting.23 Resursfördelningen beträffande förskola, skola, primärvård inkl. barn- och mödrahälsovård, polis och fritidssektor bör överensstämma med indikatorer på behoven. En eller flera indikatorer behöver utvecklas. Alla barn bör ges rätt till utbildning t.o.m. gymnasienivån som anpassas efter deras behov. Indikatorer och mått: Inga barn skall lämna eller gymna- sieskolan med ofullständiga betyg. saknar av eleverna i fullständigt avgångsbetyg. blir inte behöriga till ett nationellt program i gymnasiet. I vissa kommuner gäller detta så mycket som av eleverna. 50 000–100 000 elever mår dåligt i skolan. De vantrivs, känner sig mobbade eller saknar studiemotivation. Källa för senaste mätvärde: 23 I de kommuner som kartlade bodde av bar- nen/ungdomarna i fattiga bostadsområden enligt den redovisade definitionen. undersökning omfattade dock inte kommuner i storstadslänen med mer välbärgade invånare, varför procent- satsen är hög i kommitténs undersökning. 122 Vision, övergripande strategier och hälsopolitiska mål 3.5.7Strategi 6 – Ge äldre och personer som är långvarigt sjuka eller funktionshindrade likvärdiga möjligheter att forma sina liv efter behov 11.Ökade möjligheter till social gemenskap och meningsfull sys- selsättning. 12.Alla äldre och långvarigt sjuka personer skall nås av ett aktivt uppsökande och hälsofrämjande arbete. En av de allra viktigaste slutsatserna av de etiska resonemangen i kapitel 2 var att det är jämlikhet i sjukdomars konsekvenser för människors frihet att styra sina livsvillkor som skall vara det avgörande kriteriet för vilka insatser som skall göras. Det betyder att rättvisa i hälsopolitiken inte bara handlar om risken att bli sjuk utan också om konsekvenserna för livsföringen av att man har blivit sjuk och fått sin funktionsförmåga nedsatt i olika avseenden. Hälsopolitikens ansvarsområde slutar inte då människor blivit sjuka i och med att många faktorer som är viktiga för att förebygga sjukdom också är viktiga för sjukdomars förlopp och deras konsekvenser för individen. I tabell 3.4 ovan såg vi att människors sociala position inte bara påverkar risken att bli sjuk utan även påverkar vilka sociala konsekvenser sjukdomar får för den enskilde, bl.a. på arbetsmarknaden. Sjukdomars sociala och ekonomiska konsekvenser i termer av sysselsättning, inkomster, utgifter, socialt nätverk etc. kan sedan spela en viktig roll för det fortsatta förloppet när det gäller sjukdom och ohälsa och därmed även förstärka de sociala mönstren i förekomsten av sjukligheten. De sociala konsekvenserna av sjukdom och ohälsa som vi nu ser öka i samhället gäller en bred krets av människor med måttliga psykiska och psykosomatiska symtom, som på grund av framför allt de ökande kraven i arbetslivet har svårt att få eller upprätthålla ett arbete. Denna breda krets av människor och orsakerna till problemen bör enligt vår mening uppmärksammas i högre grad inom ramen för bl.a. arbetsmarknads- politiken, utbildningspolitiken och inom socialförsäkringen. Konse- kvenserna av sjukdom och ohälsa för sysselsättning och annan social aktivitet bör också uppmärksammas på nivå. En annan grupp som är viktig att uppmärksamma när det gäller kon- sekvenser av sjukdom och ohälsa är äldre. Vi vet att äldres oberoende Vision, övergripande strategier och hälsopolitiska mål och välbefinnande är starkt kopplat till deras hälsosituation. Intresset har mot den bakgrunden ökat för att via hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser öka antalet friska och självständiga år med god livskvalitet hos äldre. Forskningen visar entydigt att detta är möjligt och att särskilt fysisk aktivitet, bra matvanor, social gemenskap och att ha en uppgift är hörnpelare för en god hälsa. Ett aktivt uppsökande arbete bland äldre som diskuteras i avsnitt 11.3 är ett exempel på hur man genom stöd till äldre personer i deras miljö, och i ett tidigt skede av kroniska sjukdomar som drabbar äldre, kan påverka de äldres livskvalitet och hälsa. I avsnittet diskuteras också andra åtgärder med inriktning på äldres egenkontroll över sin situation och med avseende på mat, fysisk aktivitet och sociala villkor i övrigt. Vi tänker oss ofta hälsopolitikens olika delar så att hälsofrämjande och primärpreventiva insatser i första hand ligger utanför hälso- och sjukvårdssektorns ram medan sekundär prevention samt behandlande och rehabiliterande åtgärder åligger hälso- och sjukvården. En sådan uppdelning missar emellertid det viktiga förhållandet att samma faktorer som har en primär preventiv effekt också spelar en stor roll för sjukdomsförlopp, funktionsförmåga och handikapp. Därmed får sjuk- vårdens utformning och finansiering liksom socialförsäkringen en viktig roll i folkhälsoarbetet inklusive möjligheterna att påverka de sociala ojämlikheterna i hälsa. Mål, indikatorer och mått Mål 11: Ökade möjligheter till social gemenskap och meningsfull sys- selsättning Indikatorer och mått: Bland personer i åldern 20–som har lång- varig sjukdom och nedsatt arbetsförmåga bör andelen sysselsatta öka från år . Denna nivå motsvarar den som rådde . Källa för senaste mätvärde: SCB:s Unders ökningar av levnadsförhållanden (). Andelen äldre () och långvarigt sjuka med funktionsned- sättning som saknar en regelbunden (högst en gång ) kontakt med släkt eller en nära vän var /97 för lå ngvarigt sjuka och för äldre. Dessa andelar bör minska. Källa för senaste mätvärde: SCB:s Undersökningar av levnadsförhållanden (). 124 Vision, övergripande strategier och hälsopolitiska mål Mål 12: Alla äldre och långvarigt sjuka personer skall nås av ett aktivt uppsökande och hälsofrämjande arbete Indikatorer och mått: Andelen äldre resp. långvarigt sjuka som har haft hembesök eller annan kontakt i hälsofrämjande syfte av eller hälso- och sjukvården bör öka. För denna indikator saknas mätvärden. 3.5.8Strategi 7 – Skapa miljöer för en hållbar hälsoutveckling 13.Ingen skall bli sjuk eller få symptom till följd av brister i inom- husmiljön Vår fysiska miljö är under ständig förändring. Många hälsorisker i bostäder, trafik och på våra arbetsplaster har undanröjts men nya till- kommer fortlöpande. Även om många av de kvantitativt sett viktigaste hälsoriskerna är relaterade till våra levnadsvanor och sociala villkor upplever människor att samhället har ett särskilt ansvar för att s kydda mot hälsorisker i den fysiska miljön i luft, vatten och födoämnen. Det beror främst på att dessa risker är särskilt svåra för den enskilda indivi- den att upptäcka och påverka. I och med att fysiska hälsorisker i m iljön uppstår och kan åtgärdas inom många olika samhällssektorer inkl. industri, boende, jordbruk, livsmedelsindustri etc. blir det viktigt att hälsoaspekter ges en ökad tyngd vid sidan av miljöaspekter inom alla dessa sektorer. Det innebär också att internationellt arbete i och globalt blir av stor betydelse för hälsoutvecklingen i . Om vi begränsar oss till de miljörisker som finns utanför arbetslivet visade den analys som gjordes av (SOU 1996:124) att riskfaktorer för astma och luftvägsbesvär, lungcancer och elakartat hudcancer samt olycksfallsskador är särskilt viktiga folk- hälsoproblem inom miljöområdet. I termer av sjukdomsbörda kan vi konstatera att utöver de tobaksrelaterade skadorna är allergier och annan överkänslighet samt olycksfallsskador särskilt tungt vägande. Bland skadorna har de som förorsakas av trafiken den tyngsta sjukdomsbördan. Medan kunskaper om orsaker och metoder för att förebygga skador är Vision, övergripande strategier och hälsopolitiska mål mycket goda är orsakerna till de snabbt ökande allergiska besvären i befolkningen mindre väl kända. Mål, indikatorer och mått Ingen skall bli sjuk eller få symptom till följd av brister i inomhusmiljön Indikator och mått: Enligt undersökningar från början av besväras av befolkningen av sin inomhusmiljö. ingen vara utsatt för miljötobaksrök i offentliga lokaler och inga bostäder skall ha radonhalter över 400Bq/m3. av ventila- tionssystemen i byggnader skall vara åtgärdade så att de ger en till- fredsställande luftkvalitet vad avser ventilationsflöde och luftkvalitet. Källa för mål: . God bebyggd Miljö (Regerings uppdrag om miljömål ). Indikatorer och mått: Sjukdomsbördan i trafikskador beräknat som förlorade funktionsjusterade levnadsår () skall minska . Källa: Se redovisning om skador i kapitel 10. 3.5.9Strategi 8 – Öka solidariteten med dem som är sårbara för livsstilsrisker – tobaksbruk, alkoholkonsumtion, fysisk inaktivitet och fet mat 17.Matens innehåll av fett bör minska i befolkningen och konsum- tionen av frukt och grönsaker öka 18.Motion och fysisk aktivitet bör öka 19.Andelen människor med övervikt bör minska 126 Vision, övergripande strategier och hälsopolitiska mål SOU 1999:137 Vår växande kunskap om sociala och ekonomiska faktorers betydelse för människors hälsa har inte inneburit någon omvärdering av den folkhälso- mässiga betydelsen av levnadsvanor som är relaterade till exempelvis tobak, alkohol, kost och motion. Snarare är det så att vi har en bättre kunskap än tidigare om hur sociala och genetiska faktorer samverkar med dessa livsstilsrisker i många olika sjukdomars etiologi och sociala fördelning. Det betyder att människors sociala situation och genetiska förutsättningar gör dem ibland mera och ibland mindre sårbara för hälsoeffekterna av flera av dessa riskfaktorer. Ur en hälsopolitisk synvinkel skapar detta en komplikation i den meningen att generella konsumtionspåverkande åtgärder kan upplevas av många som onödiga restriktioner, som de kan vara avgörande för att skydda de sårbara grupperna för ganska påtagliga hälsorisker. Situationen är egentligen inte så olik vad vi redovisade ovan om barnens situation, där en del barn under en sårbar fas av livet är särskilt beroende av samhällets kompensatoriska åtgärder för att de skall få en start i livet på lika goda villkor som andra barn. Inte minst på alkoholområdet har det länge rått enighet om att alko- holpolitiken bör utformas med särskild omsorg om den mindre grupp människor som har stor risk att utveckla ett beroende och som drabbas av särskilt kraftiga sociala och medicinska effekter till följd av detta. Vi börjar även på tobaksområdet att ta växande hänsyn till icke-rökarna, varav en del är särskilt överkänsliga för tobaksröken. Eftersom tobaksrökning utgör den enskilt största hälsorisken i samhället motiverar detta dessutom särskilda åtgärder för att minska andelen rökare. Fysisk aktivitet är viktigt inte minst för barn och äldre, och ett av skälen till att förbättra promenadvägar och stimulera föreningar att engagera äldre i sina verksamheter är att öka äldres motivation för rekreation och fysisk aktivitet. Även för barn och ungdom behöver stimulansen till idrott och annan fysisk aktivitet förbättras eftersom undersökningar visar på en minskande aktivitet. Idrottsorganisationernas möjligheter att ge denna stimulans bör därför uppmärksammas särskilt. En hög fetthalt i kosten, inkl. en för stor andel mättade fetter, är en viktig riskfaktor. Den pågående subventioneringen av fetthaltiga födoämnen – mjölk i och även andra produkter inom övriga EU – bör upphöra. När det gäller alkohol och tobak, har fört en mycket fram- gångsrik politik jämfört med många andra länder. sker för- ändringar i omvärlden som ställer nya krav på agerandet. Internationa- liseringen av konsumtionsmarknaden, , ökad smuggling etc. ändrar förutsättningarna när det gäller att upprätthålla en hög effektivitet och rättvisa med hjälp av de verktyg som denna politik har haft till förfogande . är det inget som talar för att män- niskors solidaritet med dem som är särskilt beroende av en effektiv Vision, övergripande strategier och hälsopolitiska mål politik på dessa områden har minskat. Det är därför en utmaning att politiken med avseende på livsstilsfaktorerna utformas som en sådan solidarisk åtgärd snarare än som en enbart upplysande verksamhet. Mål, indikatorer och mått Indikatorer och mått: Andelen i befolkningen som röker bör minska från en nivå på . Rökning bör minska kraftigare bland föräldrar till minderåriga och bland invandrargrupper där andelen rökare är särskilt hög. Rökning bör vidare minska till för gravida kvinnor och ungdom fram . Källa för senaste mätvärde: SCB:s Unders ökningar av levnadsförhållanden (). Indikatorer och mått: Den totala genomsnittliga alkoholkonsumtionen (inkl. icke registrerad konsumtion) bör minska från 8 till 100-procentig alkohol per person. Källa för senaste mätvärde: Se redovisning om alkohol i kapitel 10. Matens innehåll av fett bör minska i befolkningen och kon- sumtionen av frukt och grönsaker öka Indikatorer och mått: Kostens innehåll av fett bör reduceras till 30 pro- cent av kaloriintaget. Maximalt 1/3 av fettet bör vara mättat fett. Kol- hydratenergiprocenten bör öka till , varav mindre än 1/6 bör vara socker. Kostens innehåll av frukt och grönsaker bör öka till per person och dag i genomsnitt. Motion och fysisk aktivitet bör öka Indikatorer och mått: Andelen barn och vuxna inkl. äldre som motionerar bör öka. Andelen som motionerar (inkl. en rask promenad) en gång bör öka från år . Källa för senaste mätvärde: SCB:s Undersökningar av levnadsförhållanden (). 128 Vision, övergripande strategier och hälsopolitiska mål Andelen människor med övervikt bör minska Indikator och mått: Andelen vuxna med kraftig övervikt ( minska från till och andelen barn med måttlig övervikt () bör minska från till . Källa för senaste mätvärde: SCB:s Undersökningar av levnadsförhållanden ().