sou · GNB3137d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Ser man till vissa utsatta grupper, som patien- ter inom den psykiatriska vården, handlar det om , Om parkers betydelse. Hur de används och vad som tilltalar besökarna. Egen härd – Guld värd. SLU, Inst för landskapsplanering, 88:8. och för boende inom äldreomsorgen ligger siffran på fler besök. Enda avvikelsen från detta nyttjandemönster gäller boende i 1960- och -70-talens flerbostadshusområden. Invånarna där utnyttjar inte de egna gårdarna speciellt mycket, och de är inte nöjda med dem. Däremot används de grönområden som ligger alldeles invid gårdarna flitigt. Boende i dessa flerfamiljshusområden söker sig gärna till närliggande parker och naturområden, där dessa finns. De som saknar nära parker kompenserar inte detta med att vara mer ute på andra ställen. 12 Man kan säga att i dessa bostadsområden har de nu uppvuxna närliggande par- kerna i mångt och mycket tagit över gårdarnas roll eftersom parkerna och gårdarna ligger alldeles intill varandra, utan barriärer i form av vägar eller fysiskt avstånd. Ser man till etniska olikheter vad gäller nyttjande och preferenser för yttre miljöer finns det två tendenser, dock inte signifikanta: invandrare från är något oftare ute i natur- och grönområden än infödda svenskar, men skillnaderna är relativt små. Invandrare från och är däremot mindre ute i natur- och grönområden än infödda svenskar. Det rör sig om ca 20 procents skillnad sett över . Denna differens uppkommer . är dessa invandrargrupper ute lika mycket eller t.o.m. något mer än infödda svenskar. I är läget generellt sett bra när det gäller tillgången på allmänt tillgänglig natur nära bebyggelsen. Undersökningar visar att natur- områden utanför tätorten besöks , semestrar och under andra längre ledigheter. Däremot besöks de sällan under vardagar. Då är det istället parker och nära grönområden som besöks. & . Utemiljöns betydelse för äldre med stort vårdbehov . SLU, Stad 155. Hur de används och vad som Befolkning och areal i tätorter och glesbygd. Statistiska meddelanden Na 38 . Markanvändningen i tätorter 1990 och förändringar Den svenska allemansrätten är värdefull, inte minst ur ett jämlik- hetsperspektiv. Allemansrätten medverkar till att flertalet människor på ett relativt enkelt sätt kan komma ut i naturen utan allt för långa trans- porttider. I intensiva jordbruksområden och större urbaniserade områden kan dock tiden och avståndet till större skogar, sjöar, stränder och andra naturområden bli kännbara. Boende i tätorter i rena odlingsbygder har inte bara långt till allmänt tillgängliga naturområden, de har dessutom i allmänhet mindre areal parkmark per invånare jämfört med motsvarande tätorter i skogsbygder och mellanbygder. Till detta kommer att den parkmark som anlagts under de sista 30–40 åren ofta har dålig kvalitet och vanligtvis ligger på tidigare . Prognosen är att bristen på allmänt tillgängliga grönområden kommer att förvärras på grund av förtätning, genom bebyggelse på rekreationsmark som tidigare sparats. Dessa städer och tätorter ligger i de mest expansiva delarna av landet. Förskolornas gårdar är av mycket skiftande kvalitet och generellt sett har förskolorna och skolorna i innerstaden små ytor med mycket asfalt. Prognosen är att de egna gårdarna kommer att nyttjas allt mer , genom att personalminskningar och mindre pengar till transporter gjort utflykter till andra naturmiljöer allt svårare att genom- föra. Vissa förskolor har också helt ställt in utflykter av säkerhetsskäl. Barnen är således i än högre grad än tidigare hänvisade till den utemiljö som finns alldeles intill förskolan. För skolornas del är läget inom ett antal kommuner betydligt ljusare än det läge som råder för förskolorna. Skolornas bristfälliga utemiljö har uppmärksammats under genom bland andra organisationerna Skolans uterum och Barnens landskap, som visat på goda exempel 1980–1990. Statistiska meddelanden Na 14 . Hur de används och vad som tilltalar besökarna. & Sorte G.J. Hur används parken? Stad nr 39. & . Grönstruktur i städer och tätorter . Om parkers betydelse. Egen härd – Guld värd. Inst för landskapsplanering 88:8. , , ., . Ute på dagis . Om parkers betydelse. Men trots dessa insatser är skolgården på de flesta håll fortfarande en tom asfaltyta. Äldre och funktionshindrade med nedsatt rörlighet är mer beroende än andra av goda vistelseytor nära hemmet. Detsamma gäller de som vistas kortare eller på sjukhus eller sjukhem. När det gäller sjuk- och åldringsvård skiftar emellertid förhållandena kraftigt. Där finns de gamla institutionsmiljöerna och som ofta ligger i stora uppvuxna parker och trädgårdar. När det gäller dessa miljöer är det ofta tillgängligheten från byggnader till park som brister. Sjukhus, sjukhem, och ålderdomshem byggda har klart otillfredsställande utemiljöer. 18 håller ett nätverk av terapeutiska trädgårdar på att byggas upp över landet, dvs. trädgårdar som ger möjlighet till träning av exempelvis minnesfunktioner, armar och rygg eller som ger möjlighet till kontemplation. Effekter för individ och samhälle Studier har visat påtagliga samband mellan utevistelse och hälsotillstånd hos förskolebarn. De hälsotillstånd som avses gäller i första hand infektioner,19 stressåkommor, grovmotorisk förmåga och koncentra- tionsstyrka. Det finns även tyska studier som pekar på att utevistelse skulle kunna medföra att färre barn får allergi. 20 Flera studier har påvi- sat samband mellan förskolegårdens kvaliteter och den motoriska fär- digheten och utvecklingen hos barn som vistas på dessa gårdar. Skolgården – vuxnas bilder – barnets miljö . Äldres liv och nära omgivning . Egen härd – Guld värd. Inst för landskapsplanering 88:8. Barn på utedagis hade lägre sjukfrånvaro. 15, pp 1670–1672. 20von Mutius E. 350 Suppl 2:SII14–7. Von Mutius E, , Fritzsch C, Duhme H. & . Increasing prevalence of hay fever and atopy among children in , East . 351, 9106, pp 862–866. Fysisk oppvekstmiljö: hvilken betydning har det för barns ut- vikling? , , F, Lind- 244 Rekreation SOU 1999:137 t.ex. klarlagt att en god lekmiljö utomhus inspirerar barnen till fler typer av lekar och att därmed barnens motorik och koncentrationsförmåga påverkas positivt. Vidare visar barngrupper i goda lekmiljöer tecken på att kunna hantera konflikter bättre än eljest. Omvänt visar det sig att förskolegårdar som saknar naturavsnitt eller lummiga delar av trädgården har negativa effekter på barnens koncentrationsförmåga och motoriska utveckling.22 Nya data indikerar att det kan finnas ett samband mellan möjligheter till rekreerande utevistelser under arbetstid och lägre stressnivåer. Forskning visar att äldre i högre grad än yngre är beroende av dags- ljus för sin vitaminstatus och för att skelettet inte skall urkalkas. 24 Motion är också i högsta grad nödvändig för den äldre befolkningen, för bibehållande av muskelmassa och rörlighet. 25 Ändå är dessa äldre ofta hänvisade till att vara inomhus då trädgårdarna vid boendet inte är tillgängliga från byggnaden. 26 Ny forskning visar också att blodtrycket kan påverkas gynnsamt av utevistelse och att detta i synnerhet kan gälla personer . 27 Studien visar dessutom att äldre som har möjlighet att vistas ute förbättrar sin koncentrations- förmåga. Puls och blodtryck påverkas också gynnsamt, särskilt hos de äldre som ofta tvingas uppsöka läkare på grund av svåra sju kdomar. Daglig utevistelse gör att kroppen bättre kan klara såväl fysisk som psykisk påfrestning. 28 Det har visat sig att den nära grönskan leder till att människor över huvud taget kommer ut under vardagen. Studier visar att grönområden inom fem minuters promenadavstånd används flitigt. är ett tröskelvärde, då bara någon minuts längre promenad blad B, , P. Ute på dagis . structures – The importance for health of nature areas and parks. European regional planning. 56, pp 89–112. & Stigs- dotter . Arbete och återhämtning. Parkpromenadens effekter på stressrelate- rade åkommor. Manus till konferensen framtida miljö 16/3 . & Küller M. Stadens grönska, äldres utevistelse och hälsa. Äldres liv och nära omgivning . & . Utemiljöns betydelse för äldre med stort vårdbehov . & Küller M. Stadens grönska, äldres utevistelse och hälsa. sänker användningen dramatiskt. För barn och gamla betyder det att parken måste finnas inom 200 meters radie från bostaden. Daglig utevistelse året runt ger bättre hälsa av flera skäl: –Dagsljuset har effekter på vitaminstatus, skelettuppb yggnad, biolo- gisk klocka och hormonstatus. Detta i sin tur ger minskad frekvens av depression och ångest. Speciellt de årstidsrelaterade depressionerna minskar i omfattning och styrka. –Luften ute är i allmänhet mindre bemängd med damm, bakterier, virus, lösningsmedel, kvalster etc. Låga nivåer av damm och stoft i inandningsluften gör att lungorna är mindre irriterade och därmed bättre kan tåla exempelvis giftiga gaser. –Grönskan och naturen i sig har betydelse för stressnivåer, koncent- rationsstyrka och återhämtning efter informationsbelastning. Stresstolerans och koncentrationsstyrka höjs. –Aktiviteter utomhus tränar balans och muskelmassa samt höjer kon- ditionen. Koordination, vighet och muskelstyrka ökar. Fysisk aktivitet är en viktig friskfaktor. –Grönområdet som social arena . Socialt liv främjas och ensamhet motverkas.33 structures – The importance for health of nature areas and parks. European regional planning. 56, pp 89–112. & . Health and behavior of children in classrooms with and without windows. 12, pp 305–317. The subterranean work environment: impact on wellbeing and health. 22, pp 33–52. & Küller M. Stadens grönska, äldres utevistelse och hälsa. Stadens lungor – om luftkvaliteten och växtlig- heten i våra tätorter . 32Ulrich R.S, , Losito B.D, Fiorito E, . & Zelson M. Stress recovery during exposure to natural and urban environments. 11, pp 201–230. Herzog T.R, , Fountaine K.A, & Knotts D.J. Reflection and attentional recovery as distinctive benefits of restorative environments. 17, pp 165–170. & Jergeby U. Stadsrum människorum . SLU, Stad 153. Simovici, S. Grannansvar. 7.2.2Kunskap om orsaker och möjlighet att påverka Under industrialismen gjorde behovet av arbetskraft till de nya indust- rierna att det blev lönsamt att bebygga tidigare odlingar inne i kvarteren. Det blev trångt, folkrikt och stora infektionssjukdomar började härja. Teorin om ljus, luft och grönska som skydd mot invånarnas ohälsa presenterades. Denna teori – the pythogenic theory – vann insteg i den brittiska hälsolagstiftningen , vilket bland annat tog sig uttryck i en målsättning om parker och rekreationsmark för stadsinnevånarna. Parker hade redan börjat anläggas som allmänna s.k. promenadområden. Särskilt framhölls möjligheten för barn att kunna finna lekparker. I , , , , och vann dessa tankar insteg, vilket bl.a. kom att visa sig i en ny syn på stadsbyggande , där boende, industri och rekreationsområden separerades så att människor därmed skulle må bättre. Omkring började också lekplatser och idrottsplatser att byggas. var det heller inte ovanligt att patriarkaliska industriidkare visade sin goda vilja genom att bygga parker och träd- gårdar åt sina anställda. Teorin om hälsa och parker slog även igenom i arkitekturteorin. Först kom trädgårdsstaden, följd av den funktionalistiska staden med de bärande begreppen ljus, luft och grönska. Kvartersstrukturen bröts nu sönder för att man därigenom skulle kunna bygga hus i park. Emellertid kom kulmen för den allmänna ideologiska rörelsen, anammad av såväl läkare som arkitekter och socialpolitiskt engagerade, . Därefter dog den ut, kanhända beroende på nya landvinningar inom medicinen, med vaccin och penicillin, och med sociologins framväxt, som betonar relationer mellan människor och deras ekonomi medan den fysiska miljön tonades ner. har man allt mer bortsett från människans behov av ljus, luft och grönska som friskfaktorer. 35 I lagstiftningen och i byggnormerna har stadens grönområden därför en svag ställning. Inte förrän larmrapporter visade på faran med luftföroreningar kom kombinationen av miljö- och hälsofrågor tillbaka på dagordningen. kommer allt fler rapporter om faran med för lite dagsljus och grönska. 34Grahn, P. & , C. Hur de används och vad som tilltalar besökarna. 35Urban parks and open spaces. Tourism and Unit. Welch, D. The management of urban parks. , , UK. SOU 1999:137 Rekreation 247 Fastän kopplingen park – hälsa minskade i betydelse behöll de funktionalistiska slagorden ljus – luft och grönska sin kraft och sin ton- givande roll ännu . Det hantverksmässiga byggandet innebar dessutom att tanken om hus i park och hus i natur kunde förverkligas. kom Bostads- styrelsen med de första råden och anvisningarna för utemiljö: God Bostad, 1954. Inriktningen mot en normering av såväl inne- som ute- miljö kom att prägla de närmast följande 20 åren. byggande kom att skilja sig markant från tidigare decenniers. Stadsdelar byggdes i rekordfart med högt uppdriven maskinell teknik. Områdena förlades som regel till städernas randzoner, på jungfrulig mark. Tekniken innebar att naturmark inte som tidigare skonades. För att byggena skulle kunna avancera snabbt och rationellt kom naturen att tas bort genom att sprängas, schaktas och avverkas. Ny växtlighet anlades, men utan större omsorg om mark, växtval eller växtmaterialhantering. Resultatet blev parker med stora gräsytor innehållande enstaka träd och buskar. De stora grönområdena berodde på en ny trafikideologi, där den farliga trafiken skulle matas in till bostadskvarteren utifrån. Trafiksystemens normerade krav på avstånd, vägslänter, rondeller, och skyddsytor till trafikleder m.m. skapade stora grönområden som inte hade någon social funktion. kom två betydelsefulla skrifter: Bostadens Grannskap och Svensk Byggnorm. Svensk Byggnorm innehöll bindande normer om barns lek: hur långt det skulle få lov att vara till en lekplats, storleken på lekplatsen och dess dimensionering med hänsyn till antalet lägenheter den skulle försörja etc. byggande har skett på andra villkor. Byggandet har inte som under närmast föregående decennier skett i städernas utkanter. I stor utsträckning har det tvärtom handlat om att bygga på mark som tidigare reserverats för bl.a. rekreation. Det har också gällt att bygga om och bygga till gamla hus. Det har varit frågan om många små byggprojekt i gamla kvarter. Normerna blev svåra att tillämpa inne i gamla stadskroppar. Denna förtätning skedde som arkitek- turidéerna skiftade till att hylla den täta stenstaden. Kunskapen om dagsljusets och grönområdenas betydelse för hälsan var dålig. kom en allt starkare kritik mot normer och detaljlagar. De kom också att upphävas till stor del i och med att den nya (PBL) trädde 1987. Detta fick störst inverkan på regleringen av stadens grönområden, då alla normer som reglerade ytor och utrymmen för lek försvann. Förtätningarna började nu också 36 Bucht E. & . Grönstruktur i städer och tätorter . accelerera och mellan och b yggdes en sjättedel av alla kommunala grönytor i tätorter bort. Räknar man dessutom in förtätningar i grönytor på kvartersmark torde det handla om det dubbla.37 Byggen i grönområden har fortsatt , men det saknas siffror för hur stor omfattningen har varit . Den kraftigaste förtätningsvågen har skett i de tätorter som vuxit snabbast under 1980-och 90-talen, såsom Stoc kholm och univer- sitetsstäderna. kom man fram till att behövde revideras för att kunna ge stadens grönområden ett starkare skydd. I arbetet med den nya (MB) kom också stadens grönområden att uppmärksammas. har två lagar stärkt gr önområdenas ställning i tätorterna: 38 och 39. Dessa två lagar ger tillsammans ett utrymme för kommuner och andra myndigheter att skydda och utveckla grönområden i städer och tätorter. PBL anvisar fyra olika typer av planer: regionplan, översiktsplan, områdes- bestämmelser och detaljplan. Av dessa har områdesbestämmelser och detaljplan rättslig status med bindande villkor. I samband med revideringen av PBL utreddes stadens grönområden särskilt. Förslaget finns presenterat som bilaga i SOU 1994:36, och där talas om behovet av grönstrukturprogram och grönplaner. Den nya PBL ger nu också kommunerna en möjlighet att upprätta en grönstrukturplan. Något krav på kommunerna att göra sådana planer finns inte, även om PBL anger att behovet av parker och andra grönområden skall tillgodoses. anger att alla skall ha tillgång till natur, till en hälsosam miljö samt att behovet av grönområden i tätorten och i närheten av tätorten särskilt skall beaktas. En rad lagar och förordningar finns som pekar på behovet av grönstrukturplaner, såväl på lokal nivå som på regional nivå, även om det inte någonstans står uttryckt att sådana måste göras. saknas normer för det gröna. Särskilt tydligt märks det när det gäller behoven Miljö och fysisk planering. Delbetänkande av Plan- och byggutredningen. hos barn, funktionshindrade och gamla. I proposition 1998/99:107 om motion och idrott för 2000-talet gör regeringen också den bedömningen att det är angeläget att samhällsplaneringen, inte minst i storstadsregio- nerna, beaktar människors behov av grönområden och andra fria ytor som gör det möjligt för människor i alla åldrar att motionera utomhus. Det behövs mer forskning kring hur ljus och grönska påverkar män- niskor fysiskt och psykiskt samt hur man i planering, byggande och lagstiftning skall påverka stadsbyggnad och friskvård. Kunskapen om vad leken fordrar i form av fysisk omgivning är otillräcklig. Än mindre är kunskapen om sambanden mellan en väl fun- gerande lekmiljö och barns hälsa. Som har framhållits ovan visar genomförd forskning att en god lekmiljö stimulerar barnens motorik och koncentrationsförmåga samt minskar konflikter mellan barn. Forskningen måste särskilt belysa vilka kvaliteter i utemiljön som leder till gynnsamma effekter. Exempelvis gäller detta hur utemiljön vid särskilda boendeformer skall utformas, samt hur bostadsområdens egna gårdar respektive närparker skall vara beskaffade. Det finns behov av att utreda samband mellan miljökvaliteter, män- niskors beteenden och hälsa. Fram till har endast något tvärfackligt projekt mellan landskapsarkitekter, sjukgymnaster, läkare och psy- kologer undersökt sådana samband. 7.2.3Befintliga mål och strategier Inom detta fält fanns tidigare föreskrifter i publikationerna God bostad och Bostadens grannskap samt bindande normer i Svensk Bygg- norm. är framför allt barnen i samhället helt utlämnade till kommuners goda vilja när det gäller möjligheten att finna områden för lek, rörelse och vila. Där intar en unik position i ett västeuro- peiskt perspektiv, där länder som , , och har en uppsättning av såväl kvantitativa som kvalitativa krav på lekområden. 1.Alla bör ha tillgång till bullerfria och trafiksäkra grönområden nära bostaden Förskole- och skolgårdar skall vara planerade och utformade så att de tillgodoser barns och ungdomars behov av lek, rörelse, sti- mulans och avkoppling. Miljön i anslutning till bostaden skall vara planerad och utformad så att den är tillgänglig för äldre och funktionshindrade och ger dem stimulans och avkoppling. Alla som bor i särskilda boendeformer skall ha tillgång till en stimulerande utemiljö. 2.Kommunerna bör i sina översiktsplaner särskilt redovisa grönstrukturen En separat redovisning bör göras av hur förskole- och skolgårdar och särskilda boenden är utformade. 3.Regionala grönplaner och grönstrukturprogram bör upprättas där tillgången på områden för friluftsliv är begränsad Allemansrätten måste försvaras, särskilt i storstadsområden och i slättbygderna. Som framhållits i det föregående är det viktigt att ha tillgång till grönområden för att utveckla en god hälsa. Alla boende bör därför ha tillgång till grönytor nära bostaden (villa såväl som hyreslägenhet), som är trygga och stimulerande och som ger möjlighet till återhämtning för såväl barn som vuxna. Där skall också finnas möjligheter att vara för sig själv, men också möjligheter till möten och umgänge. Det är därför angeläget att kommunerna utformar nya bostadsmiljöer och ser över äldre så att de ger möjlighet till stimulans och avkoppling, fritt från störande trafik. Mål, strategier och aktörer Alla bör ha tillgång till bullerfria och trafiksäkra grönområden nära bostaden Grönområden har som sagts en starkt kontemplativ och stimu- lerande effekt. Det gäller såväl de nära grönytorna som de mer avlägsna. Bra närmiljö medför ett större intresse för att söka upp större grönområden. Olika studier visar också att ett grönområde på högst fem minuters avstånd från bostaden utnyttjas av så gott som alla boende. Det är därför angeläget att utemiljöerna i anslutning till bostaden och de på lite längre avstånd utformas så att de ger möjlighet till vila, rörelse, avkoppling och stimulans. Särskilt viktigt är det att se till att äldres och funktionshindrades möjligheter att komma ut i och ta del av en stimulerande och avkopplande miljö tillgodoses. Det är viktigt att säkerställa tillgängligheten till de ibland begränsade naturområdena nära tätorterna och i intensiva odlingsbygder. Människor i sådana områden bör därför på ett enkelt sätt ha möjlighet att genom markvägar, gång- och cykelvägar etc. nå skogar, sjöar och stränder. Planering av grönstråk från tätorter ut i naturområden och frilufts- områden är därför viktig och förändringen av markutnyttjandet vid dessa stråk bör ägnas särskild uppmärksamhet. Stadskärnornas äldre gårdsmiljöer bör också ses över och utformas så att de ger möjlighet till avkoppling. Även här är det naturligtvis vik- tigt att se till att äldres och funktionshindrades behov och möjligheter till utevistelse beaktas. Förskole- och skolgårdar skall ge utrymme till lek i olika former och efter olika behov. En kunskapssammanställning av hur förskole- och skolgårdar bör vara utformade saknas . Det är också viktigt att äldre, funktionshindrade etc. i olika boende- former får möjlighet att komma ut i dagsljuset. Uteplatser och den nära miljön vid särskilda boendeformer bör inventeras för att se om de upp- fyller minimikrav på tillgänglighet, upplevelsevärden, aktivitetsbehov och rofylldhet. Även utsikten från bostäderna över grönska har visat sig ha påtagliga effekter. Det är därför viktigt att utformningen av närmiljön görs med stor omsorg. Kommunerna bör i sina översiktsplaner särskilt redovisa grönstrukturen I förarbetena till betonas vikten av att kommunerna utarbetar grönplaner och grönstrukturprogram. Kommittén anser också att detta är viktigt. I översiktsplanerna bör kommunerna redovisa sin sociala målsättning med de allmänt tillgängliga grönområdena så att människor kan finna olika typer av rekreationsområden. Planerna bör också redovisa förekomsten av gång- och cykelstråk och hur dessa håller samman grönområdena inne i tätorten med naturområden och stränder utanför. I planerna bör också redovisas hur förskole- respektive skolgårdarna är utformade och på vilket sätt de kan erbjuda rekreation och avkopp- ling. Även utformningen av områdena runt särskilda boendeformer för äldre, funktionshindrade etc. bör redovisas. Regionala grönplaner och grönstrukturprogram bör upprättas där tillgången på områden för friluftsliv är begränsad Länsstyrelser, landsting (motsvarande), och kommuner bör, i samband med annan regional planering, upprätta regionala grönstrukturplaner i regioner där det finns ett hårt tryck på den allmänt tillgängliga rekrea- tionsmarken. Sådant tryck kan uppstå i storstadsregionerna och i slätt- bygderna. De regionala planerna bör exempelvis redovisa tillgången på rekreationsområden. Människors hälsa och välbefinnande påverkas av tillgången till grönområden i de miljöer där de vistas – i anslutning till bostaden, arbetsplatsen, förskolan och skolan eller det särskilda boendet för vissa äldre och funktionshindrade personer etc. Stimulerande utemiljöer ökar förmågan till koncentration, kreativitet och återhämtning från stress för såväl unga som vuxna. De bidrar till att grundlägga ett intresse hos barn och ungdom för att vistas ute och sporrar till aktivitet som bl.a. stärker konditionen.