sou · GNB368d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Brandkatastrofen drabbade många familjer med icke svensk bakgrund. Utredningen har i uppdrag att se hur informationen till dem har fung- erat. Det finns därför anledning att beskriva de icke svenska etniska gruppernas situation i dagens . Mycket kortfattat redovisas i detta kapitel också en socialpsykologisk aspekt och slutsatser som har inne- börd för de etniska gruppernas informationssituation. Många sekler tillbaka präglades av folkomflyttningar men och var ett utvandrarland: mer än en miljon människor utvandrade främst till . första decennier blev ett befolkningsmässigt mycket homogent land. Ytterst få människor, främst samer och , hade en annan et- nisk bakgrund än helsvensk. Under kom ca 200.000 flyktingar till i allt väsentligt från . De därpå följande decennierna expanderade den svenska industrin och rekryterade särskilt arbetare från och . har invandringen till haft två former: dels flyktinger, dels anhöriga till tidigare flyktingar och arbetskraftsinvandrare. Den i jämförelse med övriga generösa flyktingpolitiken har lett till att från att ha varit ett extremt homogent land fram till mitten av detta sekel nu har blivit etniskt mycket blandat. Det finns enligt forskaren bara två länder i väst- världen som har haft en högre andel utlandsfödda – och . I fanns 1999 971.000 utrikes födda, av befolkningen. Ytterligare 777.000 människor har utländsk bakgrund, d v s –minst en förälder född i utlandet. 1999 var andelen invånare med utländsk bakgrund och beräknas till enligt . Ett för specifikt förhållande är det stora antalet nationaliteter bland de inflyttade. Gamla invandrarländer såsom och Neder- länderna har några stora minoriteter medan möjligen med un- Etniska grupper i – en bakgrund dantag för finnarna inte har några sådana vilket framgår av nedanstå- ende tabell. De tio största etniska grupperna i Andelen etniska grupper varierar mellan olika delar av . De största andelarna finns i med och i storstäderna , och . Den invandrade befolkningen har en an- nan sammansättning än majoritetsbefolkningen; fler barn och fler vuxna i lägre åldrar, väsentligt färre i högre åldrar. Utvecklingen går dock mot en utjämning. I åldersgruppen var andelen med utländsk härkomst 1996 men beräknas uppgå till . första del var andelen flyktingar som fick tillstånd att stanna högt. Bl a fick bortåt 90.000 människor från det forna Jugosla- vien permanenta uppehållstillstånd. har flykting- politiken harmonierats med EU och inneburit att väsentligt färre fått asyl. Vissa grupper av flyktingar som just nu Kosovalbaner erhåller tillfälliga uppehållstillstånd. För en större del av invandringen står nu i stället anhöriga. 1998 erhöll 21.598 anhöriga och 8.193 flyktingar permanenta uppehållstill- stånd. Härutöver sker en viss, delvis tillfällig invandring. 1998 gavs up- pehållstillstånd åt 5.735 personer från EU, 2.665 gäststuderande och 804 adopterade samt 363 av arbetsmarknadsskäl. 14.2De etniska gruppernas situation i samhället De etniska gruppernas situation har kraftigt försämrats särskilt innevarande decennium. var sysselsättnings- frekvensen och inkomsterna inom gruppen som helhet högre än bland svenskar generellt. Den negativa utvecklingen inom ekonomi och ar- betsmarknad har slagit särskilt hårt mot de etniska grupperna. Den stora flyktinginvandringen sammanföll med ned- Etniska grupper i – en bakgrund gången på arbetsmarknaden och har inneburit att nästan alla nyanlända står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Boendesegregationen har också tilltagit kraftigt . Arbetslösheten bland icke-svenska grupper har de senaste decen- nierna legat ungefär dubbelt så hög som för etniska svenskar. med allmänt stigande arbetslöshet har dock situationen särskilt förvärrats för den nya etniska grupperna. Bland utomnordiska grupper var arbetslösheten , bland utomeuro- peiska . Nedanstående tabell hämtad från Svenska Kommun- förbundets integrationsberednings slutrapport visar att sysselsättningsfrekvensen är lägre och arbetslösheten är högre ju längre det geografiska och sociala avståndet är till det svenska samhället. Andel i arbetskraften % I jämförelse med andra stora invandrarländer är arbetslösheten mycket hög. I var arbetslösheten bland iranska medborgare 1996 4,mot i . Motsvarande skillnad finns också bland chilenska invandrare. Jämförelsen kan inte göras fullt ut eftersom vissa av invand- rarna till måste ha arbetstillstånd före inresan. Bland somalier är arbetslösheten i utomordentligt hög, . I ligger deras arbetslöshet bara något högre än genomsnittet. Somalier söker sig därför från till . Det finns ett samband mellan boende och den negativa utvecklingen. Bland boende i , en invandrartät stadsdel i , sjönk t ex förvärvsintensiteten bland irakier från till , bland personer från f d från till och bland soma- lier från till . I sammanhanget är det värt att notera att utbildnings- nivåer inte spelar någon större roll för sysselsättning inom grupperna. Irakier och iranier har en utbildningsnivå över det genomsnittliga i särskilt på akademisk nivå men inte heller de högutbildade får arbeten. Också förtidspensioneringarna är väsentligt fler bland icke-svenska etniska grupper. De förtidspensioneras också i tidigare åldrar. Boendet blir alltmer segregerat framförallt i storstäderna. Nedanstå- ende tabell redovisar boendet i några olika stadsdelar i . Etniska grupper i – en bakgrund I vissa av stadsdelar har av invånarna utländsk bakgrund mot . Utvecklingen innebär en successivt allt snabbare utflyttning av helsvenska familjer och nyinflyttning av nya etniska grupper. I – en del av – har utländsk bakgrund. Här liksom i t ex är mer än hälften av hushållen beroende av socialbidrag. Merparten av de flyktingar och an- dra nyanlända som kom har alltjämt socialbidrag som sin huvudsakliga försörjningskälla. Generellt är också de etniska gruppernas inkomster väsentligt lägre än svenskarnas och deras hälsa sämre. Den ökade segregeringen märks kanske mest i skolan. I de invand- rartäta områdena utgör barn med icke-svensk bakgrund 70 – . I i finns knappast något barn med helsvensk bakgrund. Jämförbara betyg är genomgående lägre i dessa skolor. Många elever klarar inte miniminivån i svenska. Kriminaliteten är högre bland de nya etniska grupperna även sedan hänsyn tagits till åldersindelning. Särskilt påtagligt är det i ungdomsgruppe- rna i åldrarna . Antalet omhändertagande inom i var t ex mer än dubbelt så hög bland ungdomar med ut- ländsk bakgrund jämfört med hela populationen i åldrarna . Delaktigheten i samhället är relativt lägre än bland majoritets- befolkningen. Valdeltagandet bland utländska medborgare som av röst- berättigade till kommunalvalen har sjunkit från 1976 – de fick rösta – till 1994 och 1998. De etniska gruppernas representation i olika poltitiska församlingar ligger väsentligt lägre än deras andel av befolkningen. En eventuell diskriminering är svårare att beskriva i procenttal och siffror. Attitydundersökningar visar dock att majoriteten av människorna i ickesvenska etniska grupper upplever sig som diskriminerade på ar- betsmarknaden, i boendet och i det offentliga livet t ex på restauranger. Etniska grupper i – en bakgrund Forskning bl a från visar på att en reell diskriminering tilläm- pas av många bostadsföretag. De attitydundersökningar som gjorts av svenskarnas inställning till invandrare och invandring visar att i alla undersök- ningar har en uttalat negativ inställning. De människor med utomeuropeisk bakgrund som kommit till har genomsnittligt högre utbildning än svenskar (med låg ut- bildning är dock också relativt större). De har ofta varit politiskt aktiva och engagerade i samhället – en vanlig anledning till att de tvingats fly. De har varit utsatta för förföljelse från hemlandets myndigheter vilket kan avspegla sig också i synen på svenska myndigheter. Många har haft höga förväntningar på det svenska samhället. Dessa har sällan infriats. Majoritetsbefolkningen har inte efterfrågat dem och inte sett dem som individer utan som kategorin flykting eller iranier. Det har lett till en stundtals intensiv känsla av frustration och utestängdhet. (Se t ex Reza Eyrumlu: Iranier möter ). Många av dem som flyttat till var inte påtagligt religiöst aktiva i sina hemländer. Här har de framförallt inom de muslimska grupperna, utvecklat relativt stor religiös aktivitet. Det gäller exempelvis turkar och somalier. Det kan bedömas vara ett led i en strategi för att bevara sin självkänsla i en fientlig eller negativ miljö. Den kan också innebära ett avståndstagande från majoritetssamhället och dess värderingar. Informa- tion och bedömningar hämtas då också från religiösa ledare, t ex imamer. Bland de nya etniska grupperna pågår en diskussion om man skall stanna i eller återvända till hemlandet. I grupperna finns det åtskilliga som främst har sina blickar riktade mot hemlandet och därför inte engagerar sig i det svenska samhället. Vissa relativt nyanlända grupper bor och lever mycket isolerat från samhället i övrigt. De arbetar inte och har få kontakter med svenskar. Umgänge med svenska familjer är mycket ovanligt. Den svenska som flertalet lär sig via SFI-undervisning (Svenska för invandrare) tenderar att blekna. Deras förutsättningar och intresse blir därmed allt mindre av att ta del av svenska massmedier och myndigheters information. Många av de nya etniska grupperna kommer från länder där mass- medier i mer eller mindre utsträckning är styrda av staten. Det innebär dels att det då finns ett rationellt misstroende mot nyhetsförmedlingen, dels att man ofta tror att massmedierna i också låter sig styras av myndigheterna. Framförallt första generationen invandrare bevarar sitt hemspråk. En del äldre har inte förmått lära sig svenska tillräckligt bra Etniska grupper i – en bakgrund för att kunna ta till sig dagspress och annan information på svenska. De är därför beroende av att få den på det egna språket. Slutsatserna av det ovanstående är att utvecklingen bland de icke-svenska etniska grupperna har varit mycket negativ särskilt . De socioekonomiska klyftorna mellan invånare med helsvensk och annan etnisk bakgrund har vuxit kraftigt. Stora grupper särskilt bland dem som invandrade kan förväntas fortsätta att stå utanför arbets- livet och ha socialbidrag som försörjningskälla. Därmed ökar ett redan tidigare påtagligt utanförskap. Tydligt demonstrerades det i ett kraftigt minskat valdeltagande bland utländska medborgare i kommunalvalet . En påtaglig diskriminering och en negativ attityd bland stora delar av majoritetsbefolkningen accentuerar problemen. Tillgången till nyanserad samhällsinformation är liten och har mins- kat hos många av de nya etniska grupperna. Segregationen och diskrimineringen har tillsammans med ouppfyllda förväntningar lett till att grupper av nyanlända, särskilt från länder utan- för , är negativt inställda till det svenska samhället och särskilt till företrädare för myndigheter och etablissemanget dit ofta massmedia räk- nas. Sammantaget innebär de beskrivna förhållandena och utvecklings- tendenserna att stora delar av de icke-svenska etniska grupperna har språkliga, ekonomiska och psykologiska svårigheter att få tillgång till och tillgodogöra sig nyhetsförmedling från svenska massmedier och in- formation från myndigheter. Problemen ökar och uppvägs inte av den informationen som ges av t ex närradio och lokal-TV. Misstron mot budskap från både myndigheter och de etablerade svenska massmedier är således stor. Utanförståendet och segregationen innebär att det finns en grogrund för att många skall ta till sig rykten och okritiskt anamma utsagor från källor som uppfattas vara utanför etablis- semanget. En kaotisk situation som den vid branden förstärker sådana tendenser. 15 Medieinnehav och medievanor En viktig uppgift för utredningen har varit att belysa vilka informations- kanaler som utnyttjas av människor med en icke svenskspråkig bak- grund. I detta kapitel redovisas en jämförande studie av medieinnehav och medievanor hos tre olika grupper: (1) personer som är uppväxta i , (2) personer som är uppväxta utomlands och (3) personer som är uppväxta i , och där minst en av föräldrarna är uppvuxen utomlands. Den andra och tredje gruppen motsvarar det som brukar kallas första respektive andra generationens invandrare. Som ett komplement till de statistiska undersökningar redovisas korta utdrag ur tio mer djupgående och längre intervjuer som utredningen låtit utföra om medievanor hos göteborgare med invandrarbakgrund. Resultaten bygger på två årliga frågeundersökningar som genomförs av vid . Den ena är en riksrepresentativ studie och den andra en studie av befolkningen i . Båda undersökningarna genomfördes i form av postenkäter med ett urval på 2800 respektive 2900 personer. Inom ramen för den västsvenska studien kan även göteborgarnas medieinnehav och medi- evanor analyseras. Undersökningarna redovisas i sin helhet i bilaga 6. Svarsfrekvensen var relativt hög: respektive 65 pro- cent. Bortfallet bland invandrare är dock p g a språksvårigheter betydligt större. Alla slutsatser måste därför tolkas med försiktighet. Som jämfö- relse används även en undersökning genomförd i den invand- rartäta stadsdelen i , som särskilt fokuserar på hur personer med invandrarbakgrund väljer mellan olika medier. I denna undersökning fanns det möjlighet att få hjälp med översättning av frå- gorna. Det var dock få som utnyttjade möjligheten. I stället föreföll det som om den första generationens invandrare fick hjälp av sina barn att fylla i frågeformuläret. Det är därför troligt att så också var fallet med de två större undersökningarna . 40 ÅR OCH ÄR SPECIALLÄRARE. Kom till från . Viktigaste nyhetskällorna för är TV1, kanal och . Både nyhetsprogrammen och samhällsdebatt är intressant, tycker hon. Text-tv använder hon ganska flitigt och hon ser Västnytt när hon har tid. Det är alltid konkurrens om tv:n hemma, så kan inte räkna med att alltid få se det hon helst vill. Möjligheterna att se tv från andra länder är starkt begränsad, eftersom det fastighetsbolag familjen hyr hos inte tillåter parabolantenner. lyssnar hon på de persiska nyheterna i SR, men de sänds på så udda tider att hon sällan har möjlighet. Andra radioprogram lyssnar hon inte på. prenumererade familjen växelvis på GP och Arbetet Nyhe- terna. Det blev emellertid för dyrt, nu lånar mannen hem dagstidningar från jobbet när han kommer åt, och de läser även . Eftersom hon har gångavstånd till jobbet, har hon inte tillgång till Metro. För information från använder sig familjen främst av nyhetstidskriften som trycks i . prenumererade man på månads- tidningen från , men den har stoppats av regimen. Landsmän som varit på besök i hemlandet är viktiga informationskällor, men de är inte så många. De flesta är ju flyktingar och har inte möjlighet att resa tillbaka. 15.2Medieinnehav hos personer med och utan invandrar- bakgrund Hushållen i har en omfattande uppsättning av medieutrustningar i sina hem. I stort sett alla har TV, telefon, video och text-TV. Stora grupper har dessutom CD-spelare och mobiltelefon, liksom de allra flesta hushållen har en dagstidningsprenumeration. En jämförelse mellan per- soner med och utan invandrarbakgrund redovisas i tabell 15.1. Tabell 15.1 Medieinnehav efter uppväxtland (procent) Den första generationens invandrare har överlag tillgång till färre medier i sina hem än de som inte har invandrarbakgrund. Men skillnaden är inte särskilt stor. Den största skillnaden gäller, föga överraskande, tillgången till en dagstidning. av svenskarna (utan invandrar- bakgrund) bor i hushåll som prenumererar på morgontidning. Bland första generationens invandrare motsvarande siffra och bland andra generationen . Tillgång till kabel-TV och tillgång till hushållsparabol är dock högre hos personer med invandrarbakgrund. Men här finns det betydande skill- nader mellan första och andra generationens invandrare. I flertalet fall kan skillnaderna förklaras av att den senare gruppen är yngre. Exempel- vis är persondatortillgång och internetanslutning – liksom tillgången till CD-spelare, video och mobiltelefon – högre bland andra generationens invandrare än bland svenskar utan invandrarbakgrund. Om vi jämför andra generationens invandrare med motsvarande åldersgrupp bland svenskar visar det sig att svenskar utan invandrarbakgrund i ännu högre grad har tillgång till persondator och internet. Men det finns inte någon skillnad i fråga om CD-spelare, video och mobiltelefon. En intressant iakttagelse är att andelen med tillgång till hushållspara- bol är högre i första generationens invandrare () än bland dem utan invandrarbakgrund. Med tanke på att de flesta utan invandrar- bakgrund som har hushållsparabol dessutom bor i villa kan det vara rimligt att jämföra hushållsparabolinnehav bland dem som bor i flerfa- miljshus. En sådan jämförelse visar att andelen med hushållsparabol är nästa dubbelt så stor bland dem som har invandrarbakgrund. Invandrarnas mediesituation i både liknar och skiljer sig från övriga . Det framgår vid en jämförelse av resultaten i tabell 15.1 och tabell 15.2. Likheten med övriga är att de utan invandrarbak- grund överlag har en mer omfattande medieutrustning än de personer som har invandrarbakgrund. Skillnaden är att invandrargrupperna i ligger på en lägre nivå än vad de med invandrarbakgrund generellt gör. Det gäller tillgång till samtliga typer av medier med undantag för hushållsparabol. Skillnaden mellan personer utan invandrarbakgrund och första generationens invandrare är t ex större i i fråga om tidnings- prenumeration, mobiltelefon och tillgång till persondator i hushållet. Detta gäller emellertid inte den andra generationens invandrare: Hos dem är medietillgången något högre i än i övriga . Tabell 15.2 Medieinnehav bland göteborgare efter uppväxtland (procent) Det är svårt att ange orsakerna till skillnaden mellan och öv- riga landet. En tänkbar förklaring är att invandrarna i har varit i . En annan att de invandrare som bor i har en annan bakgrund. Det är många fler invandrare i som kom- mer från länder utanför än vad det är i som helhet. 48 ÅR FRÅN ÄR FÖRTJUST I SVENSK TV. Den är demokratisk säger han, och berättar livfullt hur han sett statsministern komma in och slå sig ned tillsammans med vanliga enkla människor i fyrans morgon-tv-soffa. – Alla möjliga människor med olika åldrar och yrken får vara med i svensk tv. Det är bra. Dessutom anser att svensk tv är sanningsenlig och realistisk i sin nyhetsrapportering. Även om man inte är jättebra på språket, är det lätt att följa med och förstå hur sammanhangen beskrivs. har parabol och följer alla tänkbara tv-stationer. – Alla visar olika bilder av vad som sker, säger han. Det är viktigt att jämföra och analy- sera. Mosaik i SVT ser han också, det är ett av de bästa programmen. De bosniska program som tidigare producerades i i var han inte så förtjust i. – Visst, all information är bra. Men det var inte professionellt gjort. De korta nyheterna var bra, men reportage blir mono- tona om de inte är välgjorda. Nyheterna för människor från ex-jugoslavien i P2 lyssnade makarna på . blir det mer sällan. Nyheter på svenska försöker man höra ibland, men det blir för svårt. måste se ansiktet på den som talar för att kunna förstå svenskan. 15.3Medievanor hos personer med och utan invandrarbakgrund Den största skillnaden mellan personer utan och med invandrarbakgrund finns som förväntat när det gäller dagstidningsläsning. det resultat som redovisas i tabell 15.3, men med två viktiga modifieringar. För det första är skillnaden mellan personer utan och med invandrar- bakgrund lägre när det gäller läsning av morgonpress än den var för hushållsprenumeration (se tabell 16.1). För det andra gäller skillnaden just morgonpress. Någon skillnad i kvällstidningsläsning finns inte. Tabell 15.3 Medievanor efter uppväxtland (procent) Morgonpress 5 d/v Kvällspress 3 d/v P4 3 d/v P1 3 d/v Privatradio 3 d/v Närradio 3 d/v Rapport 3 d/v Aktuellt 3 d/v Nyheterna 3 d/v SVT/reg 3 d/v TV4/lokal 3 d/v Läst bok 1 d/v Skillnaden mellan svenskar utan invandrarbakgrund och första generation- ens invandrare har när det gäller regelbunden morgontidningsläsning nästan halverats i jämförelse med hushållsprenumeration. Räckvidden är också förhållandevis stor i denna grupp (). Ännu mer överras- kande är möjligen de höga andelarna för andra generationens invand- rare. Dessa ligger på samma nivå som – eller t o m något över – svenskar i samma åldersgrupper. Att siffrorna i den andra generationen ligger så pass mycket högre är sannolikt ett uttryck för både bättre språkkunska- per och socialisation till svenska medievanor. HASTI, 17 ÅR, VAR INGEN FLITIG NYHETSKONSUMENT TIDIGARE. Men hon har tittat allt- mer i tidningar och nyhetssäningar i TV. När någon av föräldrarna varit hemma och slagit på de persiska nyheterna i P2 har hon lyssnat på dem, men inte själv sökt sig fram till sändningarna. – Det är som om världen har börjat öppnas , säger hon. Det hör väl ihop med att man håller på att bli vuxen. Hastis familj prenumererar på GP eller Arbetet , när de får något förmånserbjudande. Just nu har de ingen prenumeration. Däremot tar Hasti Metro på bussen till skolan och hinner läsa det vikti- gaste. Även om kvällspressläsningen ligger jämförelsevis högt hos dem med invandrarbakgrund är den ändå mindre regelbunden än morgontidnings- läsningen. Möjligen kunde man tänkt sig att kvällspressen skulle ha ett mera lättillgängligt innehåll än morgontidningen och därför skulle bli mera läst. Det är dock troligt att behovet av lokal orientering hos perso- ner med invandrarbakgrund på samma sätt som hos svenskar utan invand- rarbakgrund ändå är det avgörande. Bland personer utan invandrarbakgrund är P4 den klart domine- rande radiokanalen. Detta innebär att P4 också blir den stora nyhets- kanalen både för lokalnyheter och Ekonyheter. Lyssnandet på lokal- nyheter är något mera frekvent än på Ekonyheter. Samma mönster finns hos de med invandrarbakgrund, men på något lägre nivå. När det gäller den privata lokalradion finns det ingen skillnad, medan närradion ligger högre i invandrargruppen: hos utländska medborgare och bland svenska medborgare. Hos den andra generationens in- vandrare är dock närradiointresset lika lågt som bland svenskar utan invandrarbakgrund i samma åldersgrupper. DET VAR 1994 SOM , 15 ÅR, KOM TILL FRÅN . tillsammans med mamma, pappa, storebror, farmor och mormor. Bosnien tänker han aldrig på, säger han. Han har ju nästan aldrig varit där. Fast mammas faster bor i och nästan alla klasskompisarna kommer därifrån. Nyheterna i TV4 och TV3 ser . Han lyssnar också på 104,8 Mgh. Del 2 i läser han i skolbiblioteket, inte för sportens skull utan för nyheterna om politik och sånt. Metro läser han två eller . Hemma har familjen parabol och ser på tyska program och ibland nyheter på bosniska, men aldrig på serbiska program. Den första generationens invandrare tittar i jämförelse med svenskar oväntat mycket på alla slag av TV-nyhetssändningar. Resultatet är svår- förklarat. Möjligen är det en följd av att det nationella genomsnittet för första generationens invandrare innehåller förhållandevis fler nordbor men detta förklarar ändå inte varför man ser nyheter oftare än svenskar. Att andra generationens invandrare tittar mindre på SVT:s nyhetspro- gram Rapport och Aktuellt och relativt mer på är däre- mot förväntat med tanke på deras lägre ålder. Mediesituationen i skiljer sig inte på något avgörande sätt från det nationella genomsnittet i . Undantaget är gratistidningen , som bara finns i () och , där den startade . När det gäller skillnader i dagstidningsläsning avviker från övriga . Skillnaden i morgontidningsläsning mellan personer utan invandrarbakgrund och med invandrarbakgrund är större. av svenska medborgare läser en morgontidning minst , medan motsvarande siffra för utländska medborgare är . De senare läser däremot relativt sett oftare kvällstidningar.