sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — Det framgår av tabell 13.33 att andelen verksamma inom sitt yrkesom- råde var hög, . Högst var den inom Jord, skog och träd gård, IT, Transport och Ekonomi. Det fanns några branscher med låg träff- säkerhet men här rörde det sig om små grupper varför man bör vara försiktig med att dra några slutsatser. Av tabell 13.4 framgår att de flesta () av studenterna var privat- anställda. Den största andelen fanns inom Bygg och ning. Största andelen offentligt anställda fanns inom Vård och Miljö, vilket kanske var väntat. 2Bortfallet är en person. 3Bortfallet är tre personer. Andel offentligt respektive privat anställda KY-studenter fördelad på bransch efter avslutad utbildning. Jord/skog/trädgård Vi har även studerat hur de privatanställda fördelade sig efter före tags- storlek. Det framgår av tabell 13.5 att av studenterna var verksamma inom små företag (1-49 anställda), inom medelstora företag (50-499 anställda) och inom stora före tag (med 500 eller fler anställda). Största andelen anställda inom små företag fanns inom branscherna Jord, skog och trädgård, Övriga och Träindustri. Största andelen anställda inom storföretagen fanns inom IT och Ekonomi. Privatanställda KY-studenter efter avslutad utbildning fördelade på företagsstorlek angivna med relativ fördelning och totalt antal svarande. 1-49 (%) 50-199 200-499 500- (%) Jord/skog/trädgård 13.3Studenternas uppfattningar om Kvalificerad yrkesutbildning Ett bra mått på utbildningarnas kvalitet är hur nöjda studenterna i efterhand är med sin utbildning. Vi har ställt några frågor som fångar olika aspekter av detta. Vi inleder med den övergripande frågan Är Du nöjd med Din KY-utbildning. I tabell 13.6 framgår i vilken mån som studenterna överlag var nöjda med sin utbildning. Det framgår av tabell 13.6 att av studenterna var nöjda med sin utbildning, vilket måste betecknas som högt. Mest nöjda var man inom branscherna Vård, Jord, skog och trädgård samt Ekonomi. Minst nöjda var man inom Miljö, Övrig, Träindustri och Tillverkning. Noteras bör att några grupper är mycket små varför omdömet snarare gäller en eller ett par utbildningar än alla utbildningar i en bransch. Studenternas svar på frågan Är Du nöjd med Din KY- utbildning angivna med relativ fördelning och totalt antal svarande. Ja (%) Nej (%) Osäkra (%) Jord/skog/trädgård Nästa fråga var Vad anser Du om längden på Din KY-utbildning. Av tabell 13.7 framgår studenterna uppfattning. Studenternas svar på frågan Vad anser Du om längden på Din KY-utbildning angivna med relativ fördelning och totalt antal svarande. Jord/skog/trädgård Det framgår av tabell 13.7 att av studenterna tyckte att utbildningen var lagom lång, tyckte den var för kort och att den var för lång. De mest nöjda fanns inom bran- scherna Livsmedel, Övriga, Vård och Ekonomi. De minst nöjda i detta avseende fanns inom Jord, skog och trädgård, där av studen- terna tyckte att utbildningen var för kort. Studenternas svar på frågan Vad anser Du om längden på den arbetsplatsförlagda delen av Din KY-utbildning angivna med relativ fördelning och totalt antal svarande. Jord/skog/trädgård I tabell 13.8 framgår vad KY-studenterna tyckte om längden på den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Vår fråga löd Vad anser Du om längden på den arbetsplatsförlagda delen av Din KY-utbildning. Det framgår av tabell 13.84 att ansåg att den arbetsplats- förlagda delen var lagom lång. De mest nöjda studenterna fanns inom branscherna Övriga, Livsmedel, Turism och Vård. De minst nöjda fanns inom Träindustri, Miljö och Jord, skog och trädgård. En viktig aspekt av denna typ av utbildning är att den svarar mot de kompetenskrav som ställs i arbetslivet. Vi har ställt frågan Mot svarade innehållet i Din KY-utbildning i stort sett vad Du behöver i Ditt arbete. Av tabell 13.9 framgår studenternas uppfattning. Studenternas svar på frågan Motsvarade innehållet i Din KY-utbildning i stort sett vad Du behöver i Ditt arbete angivna med relativ fördelning och totalt antal svarande. Ja (%) Nej (%) Osäkra (%) Jord/skog/trädgård Det framgår av tabell 13.9 att av studenterna svarat Ja på frågan, vilket måste anses som ett gott betyg. De utbildningar som, enligt studenterna, bäst svarade mot arbetslivets krav, fanns inom Jord, skog och trädgård, Vård och Bygg. De utbildningar som, enligt stu denterna, svarade sämst mot dessa krav fanns inom Transport, IT samt Tillverkning. Vi vill åter påpeka att vissa grupper är mycket små. Av nästa tabell framgår i vilken utsträckning som studenterna ansåg att de genom utbildningen fått ett intressantare eller mer utvecklande arbete. Vi har ställt frågan Har Din KY-utbildning bidragit till att Du fått intressantare eller mer utvecklande arbete/arbetsuppgifter. 4 Bortfallet är fyra personer. Det framgår av tabell 13.10 att av KY-studenterna ansåg att utbildningen bidragit till mer intressanta arbetsuppgifter. Den mest positiva utvecklingen hade skett inom Vård, IT, Transport och Livs- medel. Inom Miljö, och Träindustri svarade man i större utsträckning Nej på den frågan. Studenternas svar på frågan Har Din KY-utbildning bidragit till att Du fått intressantare eller mer utvecklande arbete/arbetsuppgifter angivna med relativ fördelning och totalt antal svarande. Ja (%) Nej (%) Osäkra (%) Jord/skog/trädgård I tabell 13.11 framgår i vilken utsträckning som studenterna ansåg att utbildningen bidragit till att de tjänade mer pengar. Vi har ställt frågan Har Din KY-utbildning bidragit till att Du tjänar mer pengar. Studenternas svar på frågan Har Din KY-utbildning bidragit till att Du tjänar mer pengar angivna med relativ fördelning och totalt antal svarande. Ja (%) Nej (%) Osäkra (%) Jord/skog/trädgård Det framgår av tabell 13.11 att det rådde en stor variation mellan bran- scherna i vilken utsträckning som man ansåg att utbildningen bidragit till en högre lön. Det genomsnittliga värdet ligger på 56 pro cent vilket inte är särskilt högt med tanke på att studenterna vanligtvis finansierat sin utbildning med studielån. Här skiljer IT ut sig genom att ha den största andelen som fått högre lön. De som svarat Nej på den frågan finns framför allt inom Vård, Turism, Transport och Miljö. 13.4En okänd utbildning? Eftersom Kvalificerad yrkesutbildning är en ny utbildning är det intres- sant att undersöka i vilken mån som utbildningen är känd i sam hället. Vi har därför frågat studenterna dels om deras erfarenhet av huruvida de verksamma vid Arbetsförmedlingen kände till just deras utbildning och dels om deras nuvarande arbetsgivare kände till den vid anställ- ningstillfället. Frågorna handlar således om studenternas upp fattningar. Den ena frågan löd till din speciella KY- utbildning. Vi är alltså ute efter din speciella KY-utbildning och inte bara begreppet KY-utbildning. Av tabell 13.12 framgår att enligt studenterna känner mer än hälf ten av arbetsförmedlingarna till den Kvalificerade yrkesutbildningen. Studenternas svar på frågan om arbetsförmedlingarna kände till den Kvalificerade yrkesutbildningen angivna med relativ för- delning och antal. Andel (%) Av tabell 13.13 framgår i vilken utsträckning som studenternas arbets- givare kände till de Kvalificerade yrkesutbildningarna. Här har vi valt att separera branscherna. Frågan löd Kände din nuvarande arbets givare till din speciella KY-utbildning innan han/hon anställde Dig. Det framgår av tabellen att arbetsgivarna inom Transport, IT, Turism och Tillverkning var de som bäst kände till de Kvalificerade yrkesutbildningarna. De som minst kände till dessa utbildningar fanns inom Bygg, Ekonomi och Jord, skog och trädgård. En del grupper är dock små och frågan beaktar inte att flera studenter fått anställning där de utfört sin period med Lärande i arbete. Studenternas svar på frågan om nuvarande arbetsgivare kände till den Kvalificerade yrkesutbildningen angivna med relativ för- delning och totalt antal svarande. Ja (%) Nej (%) Osäkra (%) Jord/skog/trädgård 14 Slutsatser och reflexioner I detta kapitel skall vi sammanfatta våra resultat och slutsatser från utvärderingen av försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbild ning (KY). Vi börjar med att redovisa vilka utbildningar det blev och hur de svarar mot arbetsmarknadens krav. Därefter diskuterar vi utbildningens organisering och genomförande och vilka problem vi sett där. Slutligen diskuterar vi ett antal snävare frågeställningar som precise rats i vårt utredningsuppdrag (se kapitel 3). De visionära och utbildningspolitiska diskussionerna sparar vi däremot till det avslutande kapitel 15. En nyckelfråga är vilka utbildningar som försöksverksamheten har genererat och om dessa utbildningar svarar mot de krav som ställs från dagens arbetsmarknad. Utbildningarnas relation till arbetsmarknadens krav kan ses ur två aspekter. Den ena är om det totala utbildningsut- budet svarar mot de strukturella förändringar vi kan se i arbetslivet av . Den andra aspekten är hur de enskilda programmen passar in i denna helhet. Den första aspekten handlar om en utvärdering av KY- kommitténs förmåga att göra samhällsrelevanta prioriteringar och den överblick som krävs för att allokera resurser på ett sätt som motsvarar arbetsmarknadens krav. Vi är medvetna om att KY-satsningen är en försöksverksamhet och har haft ett bredare spektrum av kriterier att beakta än att blint följa arbetsmarknadens krav. har också fått två nya restriktioner att beakta under resans gång: Enligt den s k vårpro- positionen1 skall platsfördelningen koncentreras till yrkesområden med påtalad brist på arbetskraft. Det innebär att tekniker- och IT-utbild- ningar prioriteras. Enligt propositionen om nationell handlingsplan för 1 Regeringens proposition 1997/98:150, ekonomiska vårproposition , (: ). 206 Slutsatser och reflexioner äldrepolitiken2 skall också behoven på vård området, bl a vad avser fortbildning för undersköterskor, upp märksammas. Vi vill också mar- kera att vi är medvetna om svårigheterna att göra prognoser över arbetsmarknadens behov. Tekniska innovationer och strukturella för- ändringar kan sätta de ambitiösaste prognoser ur spel, så även mjukare faktorer som yrkens växlande attraktivitet, vilket illustre- ras av dagens arbetskraftsbrist inom skola, vård och omsorg. Intresset att delta i försöksverksamheten har varit stort. Fram till hade KY-kansliet tagit emot 819 ansökningar om att få starta utbildning. Av dessa är 208 beviljade fördelat på bransch enligt tabell 14.1. Beviljade utbildningsprogram och utbildningsplatser för- delade på bransch angivna med antal och relativ fördelning. Jord/skog/trädg. *Antal program . **Antal platser . Tillverkning och IT, som prioriterades i vårpropositionen 1997, svarar för nästan hälften av utbildningsplatserna, medan Vård som var prio- riterat i den nationella planen för äldrepolitiken endast svarar för av utbildningsplatserna. Vi återkommer till frågan om hur KY- kommitténs prioriteringar svarar mot arbetsmarknadens krav. 2 Regeringens proposition 1997/98:113, Nationell handlingsplan för äldrepolitiken , (: ). Slutsatser och reflexioner 207 14.1.2De beviljade utbildningarnas karaktär Några intressanta frågor är om utbildningarna fokuserar på yrke eller bransch, om de ligger inom nya eller etablerade sektorer av näringslivet och om de innehåller inslag av entreprenörskap och eget företa gande. Vår uppskattning är att av utbildningarna kan beskrivas som yrkesutbildningar, medan övriga har en sådan bredd att vi betecknar dem som branschutbildningar. Gränsen mellan de två kategorierna är dock mycket svår att dra. Vissa utbildningar är med nödvändighet mer generella än andra men vi har inte funnit någon utbildning som vi bedömer så generell att den inte kan leda till en anställning direkt efter at det avslutats. Möjligen kan man ställa sig frågande till nivån på ett antal IT-utbildningar som är relativt all männa utbildningar i elementär datakunskap. Dessa har vi betecknat som körkortsutbildningar. Ingen av de Kvalificerade yrkesutbildningarna är uttalat studieförberedande med tanke på universitets studier. Utbildningarna inom Bygg och Ekonomi är mer branschinriktade än övriga. Bygg på grund av sin ofta breda fokusering på arbets ledar- och projektledarrollen samt ekonomiutbildningarna som ofta är allmänt hållna och spänner över ett brett kunskapsfällt. Det är svårt att bestämma om den stora grupp av teknikerutbildningar (46 st) som finns inom Tillverkning är inriktade mot yrke eller bransch. Det finns stora likheter mellan dessa utbildningar och de som gavs på det gamla tek- niska gymnasiet och som kvalificerade för ett yrke (ingenjör) som var mycket brett definierat. KY-varianten har dock inte samma studieförbe- redande karaktär som det gamla tekniska gymnasiet. Vi har valt att beskriva dessa utbildningar som yrkesinriktade. Relativt många utbildningar inriktar sig på befordran till någon form av arbetsledande befattning inom den bransch där man har sin utbildning eller anställning. Dessa utbildningar finns inom mogna branscher som verkstadsindustrin och byggnadsindustrin. En ambition med försöksverksamheten var att inrikta den mot nya verksamheter. Enligt vår bedömning är de flesta utbildning arna riktade mot etablerade verksamheter. Till denna grupp har vi fört knappt 140 utbildningsprogram. Drygt 50 har vi betraktat som inriktade mot ny verksamhet. Nya verksamheter förekommer främst inom bran scherna Miljö, Informationsteknik och Ekonomi. Inom Miljö är samtliga utbildningar inriktade mot miljösamord ning. En förändrad lagstiftning och nya standarder som kräver syste matiska och förebyggande arbetsmetoder har skapat nya yrkesgrupper. Detta är en ny bransch där det saknas etablerade utbildningar. Informationsteknik är ur vissa aspekter i sin helhet en ny bransch med nya yrken. Det finns emellertid nyanser i vad som kan klassificeras 208 Slutsatser och reflexioner Här finns relativt traditionella utbildningar i systemteknik och programvaruteknik som det finns utbildningar som fokuserar på nya yrken inom multimedia. Inom Ekonomi finns en del utbildningar med ny inriktning, t ex IT- säljare, och inom gruppen Övriga finns en del nya media utbildningar. Inom övriga branscher finns få utbildningar som är inriktade mot nya verksamheter. En stor del av utbildningarna i etablerade branscher är inriktade mot bristyrken. Huvuddelen är knutna till industrin där man bedömt att det kommer att råda brist på tekniker med vissa unika kompetenser. Det kan handla om PC-tekniker inom databranschen eller arbetsledare inom byggnadsindustrin. En annan grupp är de som orienterar sig mot eko- nomi och administration. Här finns en del säljutbildningar som fokuserar på nya områden som försäkringar, IT eller export. Inom administra tion är den moderna sekreteraren en intressant yrkesgrupp. En sekreterare som kan hantera de nya datorhjälpmedlen som han eller hon behärskar olika typer av konteringar. Denna kompetens är exempelvis mycket intressant för uthyrningsföretag av typ . Om vi ser till det entreprenöriella inslaget och inriktning mot eget företagande så har vi funnit 25 sådana utbildningar, vilket motsvarar . Sådana inslag är vanligt i de små branscherna Jord, skog och trädgård, Livsmedel, Träindustri och Turism. Målgruppen inom Jord, skog & trädgård kan betecknas som arvingar, dvs ung- domar som exempelvis skall ta över ett lantbruk. En fokusering på eget företagande saknas däremot nästan helt i de stora branscherna Tillverk- ning och IT. 14.1.3Utbildningarna och marknadens krav Frågan om utbudet av Kvalificerade yrkesutbildningar svarar mot arbetsmarknadens efterfrågan är central för vår utvärdering. En yrkes- utbildning som inte accepteras eller efterfrågas av arbetsmarknaden är svår att motivera. Inledningsvis måste vi konstatera att utbudet av Kvalificerade yrkesutbildningar på intet sätt speglar branschernas storlek. Fyra branscher svarar för tre fjärdedelar av utbildningsplatserna och de övriga åtta får dela på en fjärdedel. Att de små är så små är anmärk- ningsvärt men än mer anmärkningsvärd är den inbördes prioriteringen mellan branscherna. Den stora vårdsektorn som svarar för ca 15 pro cent av arbetsmarknaden har av platserna. Turism svarar för av utbildningsplatserna men har endast av arbetsmarknaden. IT är också väl företrätt med 24 pro cent av Slutsatser och reflexioner 209 platserna vilket skall jämföras med av arbets- marknaden. Industrin respektive jordbruket i vid mening har inom Kvalificerad yrkesutbildning ungefär samma relativa storlek som på nuvarande arbetsmarknad. Ekonomutbildningarna är väl representerade. Det är i och för sig rimligt att utbildningars dimensionering styrs av föreställningar om den framtida arbetsmarknaden och inte dagens, men en utveckling som närmar sig de Kvalificerade yrkesutbildningarnas struktur förefaller ytterst osannolik. Siffrorna framstår som mer rimliga om vi anlägger ett bristyrkes- perspektiv. Det innebär att den nuvarande dimensioneringen inte skall uppfattas som långsiktigt giltig, utan snarare har kampanjkaraktär, för att snabbt täppa till en brist. Eftersom de Kvalificerade yrkesutbild- ningarna är av så ringa omfattning kan snedfördelningen motiveras med bristyrkesargumentet, givet att bristen är rätt bedömd. Tusen personer med en Kvalificerad yrkesutbildning i turism och hotelldrift kan förmodligen sugas upp av arbetsmarknaden, men av det utfallet bör vi inte dra slutsatsen att turistsatsningen inom Kvalificerad yrkesutbildning även framgent bör ha samma storlek. Informations teknik är det tydligaste exemplet på ett bristområde varför den höga andelen av utbildningsplatser med IT-inriktning inom Kvalificerad yrkesutbildning inte är så uppseendeväckande. I detta fall är det snarare nivån som är diskutabel. Alla IT-utbildningar kan inte betecknas som eftergymnasiala och några borde snarare höra hemma på gymnasiet. Det måste finnas en samklang mellan utbildningens nivå och bran- schens nuvarande utbildningsstruktur för att utbildningarna skall mötas med respekt på arbetsmarknaden. Anpassningsproblematiken blir tydlig inom vård och tillverkningsindustri. Inom vården har professionella intressen definierat vad som är minsta godtagbara utbildningsnivå. Sjuksköterskorna och undersköter skorna klassificeras inte som någon form av mellanläkare, utan de har ett eget professionellt revir. I detta reglerade utbildningssystem har den Kvalificerade yrkesutbildningen inte funnit sin plats. Utbildningen saknar hemvist och identitet inom vårdsektorn. Arbetskraftsefterfrågan inom vårdsektorn följer de professio nella revirgränserna. Utan en nog- grann reglering av revir och kompetensgränser till de redan etablerade professionerna bedömer vi att den Kvalificerade yrkesutbildningen har små möjligheter att lyckas inom vården. Inom tillverkningsindustrin är förhållandena annorlunda. I stora drag påminner de industriella Kvalificerade yrkesutbildningarna om de som gavs på de gamla fyraåriga tekniska gymnasierna, dock utan de generella högskoleförberedande inslagen. De tvååriga yrkesutbild- ningarna skulle i så fall ha motsvarats av ett femårigt gymnasium vilket stämmer väl med industrins efterfrågan på kvalifi cerade tekniker. 210 Slutsatser och reflexioner SOU 1999:119 industrin kan den Kvalificerade yrkesutbildningen sägas spela på hemmaplan. Om vi slutligen ser närmare på de enskilda utbildningarnas inriktning kan vi konstatera att de fått en delvis annan profilering än som diskuteras i såväl KEY-utredningen3 som regeringens proposition4. I dessa förarbeten diskuteras inte att en betydande andel Kvalificerade yrkesutbildningar skulle inriktas på arbetsledarrollen respektive utformas som förberedelser för rollen som egen företagare. Arbets ledar- och projektledarrollen markeras tydligast i byggutbildningar men även inom träindustrin och transportsektorn samt inom miljögruppen, där befatt- ningen som miljösamordnare är inriktad på projektledning. Beto ningen av det egna företagandet och entreprenörskap finns enbart i vissa branscher som jordbruk, livsmedel, träindustrin och inom det stora ekonomiblocket. Det yttersta betyget på försöksverksamheten är vad som händer med KY-studenterna efter utbildningen och hur de i efterhand bedömer sin utbildning. Vi har därför följt upp de första stu denterna efter avslutade studier (se tabell 14.2). Studenternas sysselsättning efter avslutade studier angivna med antal och i procent. Vi kan konstatera att av studenterna har en anställning efter avslutade studier, vilket måste betraktas som ett gott betyg. Till detta kommer egna företagare vilket innebär att har arbete. Av dessa är verk- samma inom det yrkesområde som utbildningen omfattat. Vi kan också konstatera att är arbetssökande efter sin utbild- ning vilket inte är helt tillfredsställande. Det kan vara en indikation på att de Kvalificerade yrkesutbildningarna inte är lika generellt gångbara på arbetsmarknaden som vissa högskoleutbildningar. 4Regeringens proposition 1995/96:145. SOU 1999:119 Slutsatser och reflexioner 211 kas som att den som inte får arbete i målyrket har svårig heter att få arbete i andra yrken. Vi kan vidare notera en låg över gångsfrekvens till den ordinarie högskolan, . Detta var också väntat då endast ett fåtal av utbildningarna konstruerats för att underlätta en sådan övergång. Av de studenter som fått anställning är de flesta () privat anställ- da. är verksamma i små företag (1-49 anställ da), i medelstora företag (50-499 anställda) och inom stora företag (500 eller fler anställda). Ett mått på utbildningarnas kvalitet är hur nöjda studenterna är med sin utbildning när de fått lite perspektiv på den. På den över gripande frågan: Är Du nöjd med Din KY-utbildning? svarade av studenterna Ja. Beträffande utbildningens längd svarade av studenterna att den är lagom, tycker den var för kort och att den var för lång. anser att den arbets- platsförlagda delen är lagom lång. En viktig aspekt är hur utbildningen svarar mot de kompetenskrav som ställs i arbetslivet. På frågan: Motsvarade innehållet i Din KY- utbildning i stort sett vad Du behöver i Ditt arbete svarade 76 pro- cent Ja. Vidare anser att utbildningen bidragit till mer intressanta arbetsuppgifter. Det råder en stor variation mellan olika branscher om i vilken utsträckning utexaminerade studenter anser att utbildningen bidragit till en högre lön. Det genomsnittliga värdet ligger på vilket inte är särskilt högt med tanke på att studenterna vanligtvis finansierat sin utbildning med studielån. Här skiljer IT ut sig genom att ha det största inslaget studenter som fått högre lön. 14.2Utbildningarnas organiserande och genomförande Utbildningsprogrammen är olika långa. De varierar från 40 till 120 poäng. Vanligast förekommande (av programmen) är 80 poäng. Olika utbildningsprogram har olika antal studentplatser. Vissa program har så få som åtta studerande per antagningsomgång medan andra har studentkullar om drygt 80 personer. Antalet antagningsomgångar per kalenderår skiftar också mellan de olika utbildningsprogrammen. Vissa utbildningar startar regelbundet en gång per kalenderår. Andra utbild- ningar startar både . Några få utbild ningsprogram startar och slutligen finns det ett fåtal program 212 Slutsatser och reflexioner SOU 1999:119 med mycket varierande starttillfällen. Vanligast förekommande är att utbildningsprogrammen gör en antagning per kalenderår och att ku rserna startar under tidig höst. Vissa utbildningar bedrivs via distansstudier. Den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen som benämns L ärande i arbete () utgör i samtliga fall cirka en tredjedel av utbildningstiden. Arbetsplatsintegreringen för med sig att utbildningen i hög grad anpassas till den årsrytm som präglar arbetslivet. Verksamheten bedrivs till följd av detta ofta kontinuerligt utan terminsindelning. Studenterna kan därför uppnå 80 kurspoäng än fyra traditi onella terminer. Utbildningarna bygger på de kunskaper som studerande får på nationella program i gymnasieskolan.