sou · GNB375d1 · 2000-01-01 00:00:00 — En stor del av det totala antalet teoretiskt möjliga soltimmar kan därför hänföra sig till vissa perioder, då riskerna för skuggstörningar skulle bli särskilt stora. Ett årligt gränsvärde för skuggtiden behöver därför kombineras med ett gränsvärde som beaktar variationerna . Ett lämpligt sätt kan vara att ange högsta tillåtna tid för skuggstörningar . Vi har inte förutsättningar att närmare bedöma vilka riktvärden för skuggstörningar som skulle vara lämpliga att tillämpa i . Mot bakgrund av våra överväganden bör få i uppdrag att närmare granska frågan och ta fram förslag till riktlinjer. Eventuella riktlinjer bör komplettera Allmänna råd 1995:1. I arbetet bör samråda med i frågan om vad som från hälso- synpunkt bör anses vara den längsta tid som närboende m.fl. skall be- höva tåla skuggstörningar från vindkraftverks roterande blad. Inom utredningen har i en särskild studie gjorts en genomgång av kun- skapsläget om riskerna för att vindkraftverk kan medföra störningar och skador på olika djur i skilda miljöer. Studien bygger på litteratur- genomgångar, de svar som lämnades på utredningens enkäter i den förra etappen, remissvaren över Lägesrapporten och samtal med sakkunniga personer. 100 Påverkan och hänsynstaganden Allmänt konstateras i studien att kunskaperna om vindkraftverks effekter på djurlivet är bristfälliga och att de begränsade undersökningar som har gjorts inte har varit systematiska eller samordnade. Först har i behoven av undersökningar blivit uppenbara i och med de stora utbyggnadsplaner som har redovisats. Resultatet av studien redovisas i bilaga 7. De redovisningar av kun- skapsläget som lämnas i följande respektive sektoravsnitt bygger till stor del på denna studie. I Lägesrapporten konstaterar vi att kunskaperna om vindkraftverkens effekter för djurlivet generellt är mycket begränsade. Översiktligt redo- visas i rapporten vilka störningar som kan uppträda med avseende på fåglar, däggdjur och fiskar. I remissvaren över rapporten delar man i huvudsak de av oss gjorda bedömningarna, men pekar på det begränsade kunskaps- underlaget och att det finns ett stort behov av ytterligare studier. Sveri- ges ornitologiska förening konstaterar att de viktigaste konflikterna mellan fågelskydd och vindkraft finns identifierade i rapporten. Det bristfälliga kunskapsunderlaget innebär dock enligt föreningen att det föreligger en undervärdering av de risker som finns för kollisioner mellan fåglar och vindkraftverk, särskilt gäller det havsbaserade vindkraftverk. Riskerna för att vindkraftverk skall medföra störningar av fågellivet är av två slag, dels att fåglar kolliderar med vindkraftverk, dels att fåglar skräms bort av vindkraftverk. Vid de platser som har studerats i olika länder visar undersökningarna att risken för att fåglar kolliderar med vindkraftverk i allmänhet är liten. För vissa sjöfåglar, och förmodligen även andra arter, som i dåligt väder eller flyttar på låg höjd kan kollisionsrisken vara relativt stor. De gjorda studierna säger mycket litet om hur situationen kan bli om det blir Påverkan och hänsynstaganden 101 fråga om stora utbyggnader av vindkraftverk. För de flesta arter kommer dock en utbyggnad troligen inte att ha någon större inverkan på överlevnadsmöjligheterna, men för vissa känsliga arter kan det vara allvarligt. Vad gäller flyttfåglars reaktioner på vindkraftverk finns uppgifter som pekar på att dagflyttande fåglar sällan iakttas närmare än 100 m från verken, att vissa fågelarter, t.ex. gäss och svanar, regerar redan 500–600 m från verken, att fåglarna reagerar mindre på stillastående verk än på verk i drift och att fåglarna oftare väjer i horisontalplanet än i verti- kalplanet. För nattflyttande fåglar finns dock uppgifter som pekar på att de oftare väjer i vertikalplanet än i horisontalplanet. En undersökning visar att en rad med vindkraftverk placerade vinkelrätt mot ett flyttfågelstråk av fåglarna kan upplevas som en hindrande barriär. Ett avstånd på mer än mellan verken kan vara till- räckligt för att fåglar skall flyga mellan verken. Vindkraftverkens effekter vad gäller häckningsplatser och födosök- områden för fåglar är betydligt mindre utredda än kollisionsrisken. I olika undersökningar har man som regel haft svårigheter att finna bra metoder för att mäta och bedöma störningseffekterna och det finns inga undersökningar som försöker kvantifiera effekterna i förhållande till överlevnad och reproduktion. Ett flertal studier pekar på att vindkraftverk har liten inverkan på häck- ningen. Vissa arter kan störas men tycks flytta sina häckningsplatser till ett annat område, förutsatt att andra lämpliga häckningsplatser finns. Fåglar som rastar och söker föda tycks vara relativt opåverkade av vindkraftverk. Det finns dock undersökningar som visar att vindkraft- verken kan ha en skrämseleffekt, men också att vissa fåglar så små- ningom anpassar sig. Man har i flera undersökningar registrerat det av- stånd från ett vindkraftverk på vilket fåglarna reagerar. Reaktions- avståndet är olika för olika arter men är oftast , men ända har registrerats. Byggande av vindkraftverk i grundområden kan innebära risk för skador på platser som är viktiga för födosökning (t. ex. fisk och musslor). Tillgång till sådana platser kan vara väsentliga länkar i livscykeln hos många arter. Vilka grundområden som är av sådan betydelse för fåg- larna är dåligt känt. 102 Påverkan och hänsynstaganden Den gjorda genomgången av kunskapsläget tyder på att vindkraftverk inte behöver innebära påtagliga skador för fågellivet. Kunskapsunder- laget är dock mycket begränsat och erfarenheter saknas i stor utsträck- ning från större etableringar, inte minst till havs. Det behövs ytterligare undersökningar och erfarenheter innan det går att dra bestämda slutsat- ser. I avvaktan på att kunskaperna blir bättre och för att inte ris- kera skador och störningar av fågellivet bör man tills vidare undvika att bygga vindkraftverk ·längs de viktigaste flyttfågelstråken, ·i de viktigaste rast- och födosökområdena samt ·i andra områden som är kända för stora fågelkoncentrationer, t.ex. , Falsterbonäset. Vi menar vidare att det finns skäl att iaktta stor försiktighet med att bygga vindkraftverk också i och i närheten av vissa andra områden som är särskilt viktiga för olika fågelarter. En bedömning bör ske i varje enskilt fall i samband med planering och tillståndsprövning av vind- kraftanläggningar. Sådana områden som motiverar stor försiktighet är ·de särskilda skyddsområdena enligt ministerrådets fågeldirektiv42 som ingår i det europeiska ekologiska 2000, ·våtmarker som är av internationell betydelse enligt Convention on Wetlands (Ramsarkonventionen) och ·områden med åtaganden enligt Afro-Euroasian migratory waterbird agreement (AEWA). Om man finner att en vindkraftanläggning kan byggas i ett område av nu nämnt slag är det viktigt att anläggningen byggs att för fågellivet känsliga perioder undviks, främst häckningstid, men även flyttningstid. bör underhåll och service av anläggningarna minimeras under för fåglarna känsliga perioder. 42 7 kap. 28 § första st. . Påverkan och hänsynstaganden 103 Erfarenheterna i olika länder visar att varken vilda eller tama däggdjur störs av vindkraftverk, får och kor betar alldeles intill. I har också älg observerats alldeles inpå vindkraftverk. Endast ett fåtal vindkraftverk finns som försöksprojekt uppförda i fjäll- världen varför kunskaperna om renens reaktioner på vindkraftverk är mycket begränsade. Iakttagelser i tyder på att renar inte störs av vindkraftverk. Samma bedömning har gjorts för vindkraftanläggningen på Rodovålen i , som togs i drift . , som är ansvarigt för kunskapsförsörjning som rör rennäringen, anser att renar sannolikt inte störs av enstaka verk. Man säger emellertid att många kraftverk inom ett begränsat område skulle kunna medföra att renarna undviker området. Vidare befarar verket att den mänskliga aktivitet som förekommer runt ett vindkraftverk kan vara mer störande än själva anläggningen. Det behövs bättre kunskaper om vindkraftverkens eventuella störningar av renar. bör försiktighet iakttagas med att lokalisera vind- kraftanläggningar i områden där det förekommer renar. Särskilt känsliga områden kan vara kalvningsland och trånga passager som renarna passerar vid sina vandringar. 104 Påverkan och hänsynstaganden Liksom beträffande renar finns knappast något underlag som direkt kan belysa vindkraftverks eventuella störningar av sälar. En undersökning pågår kring den vindkraftanläggning som uppfördes vid Bockstigen på södra . Vissa iakttagelser är vidare gjorda omkring vindkraftverken vid Tunö Knob i . Iakttagelserna vid Tunö Knob har lite värde eftersom vattenståndet har varit högt där . Det rev där sälar brukar hålla till har därför oftast sköljts över av vatten och sälarna har flyttat till andra områden. Inför etableringen av vindkraftverken vid Bockstigen sammanställdes uppgifter om sälar och sälars beteende.43 Där sägs att störningsbenä- genhet och störningsrisker kan delas upp i ·Företeelser som uppfattas som hotande för sälarna, t.ex. buller och okända rörelser. ·Sälarnas tillvänjning till fasta installationer, t.ex. broar och fyrar. ·Företeelser som inverkar på sälarnas livsmiljö, t.ex. födosökområde och uppfödningsplatser för kutarna. Vindkraftverk har troligen ingen större skrämseleffekt på sälar. De kan sannolikt inte höra några ljud från vindkraftverk såvida de inte befinner sig i omedelbar närhet av ett verk. Sälarnas hörsel är mycket god inom höga frekvensområden, från och uppåt, och de uppfattar knappast frekvenser under . Som exempel på sälarnas okäns- lighet för ljud nämner att sälar till synes opåverkade lever i havet utanför en stor flygplats på . Sälar har mycket dålig syn på land eller när de befinner sig över vattenytan. På avstånd längre än ser sälar troligen bara föremål som är i rörelse. Iakttagelser i såväl , som visar att sälar har god tillvänjning till fasta installationer, t.ex. broar, fyrar och hamnar. Som exempel kan nämns att det finns fyrar vid de flesta stora sälloka- 43 Uppgifterna är huvudsakligen hämtade från vid och i någon mån från . Påverkan och hänsynstaganden 105 lerna i /. Under förutsättning att uppförandet av vindkraftverken inte sker under för sälarna känsliga perioder, bedömer man att påverkan är liten. Sälar är särskilt känsliga för störningar under de tider då de fäller hår och när de föder upp ungar. Sälarnas livsmiljö skulle kunna förändras om vindkraftverk uppförs i födosökområden. Sälar söker emellertid föda över stora områden, vilket torde betyda att vindkraftverk inte har någon påtaglig inverkan på möjligheterna för sälarna att finna föda. I avsaknaden av erfarenheter av vindkraftverk i havsområden är det inte möjligt att med säkerhet utesluta att vindkraftverk skulle kunna skrämma bort sälar från hävdvunna lokaler. Erfarenheterna av hur sälar reagerar på andra installationer och verksamheter tyder dock på att så inte är fallet. Stor försiktighet bör dock iakttas i sådana områden där det är känt att sälarna föder ungar. och när de ömsar hår bör hän- syn tas till att sälar då är särskilt känsliga. Störningar torde i första hand kunna uppstå i samband med anläggningsarbeten, men också genom annan verksamhet i anslutning till vindkraftverk. Vår rekommendation är att vid tillståndsprövning reglera verksamheten så ·att anläggningsarbeten och planerade underhållsarbeten koncentreras i tiden till de perioder då sälarna inte är särskilt känsliga, dvs. höst och förvinter och ·att stor restriktivitet med besök under andra tider skall iakttas. Vi anser vidare att vindkraftverk inte bör få uppföras i sådana områden som har avsatts som sälskyddsområden enligt bestämmelserna i 7 kap. 12 § . 106 Påverkan och hänsynstaganden Den lilla utbyggnaden av vindkraftverk till havs gör att kun- skapsläget är dåligt om vindkraftverks inverkan på de ekosy- stemen och fisk. I har en undersökning gjorts vid kraftverket utanför Nogersund på Listerlandet vid . I andra länder tycks inte några undersökningar om effekterna av havsbaserad vindkraft ha gjorts. Det är känt att fiskar reagerar på ljud, vibrationer och elektromagnetiska fält. Fiskars reaktioner på för människor hörbart ljud (>20 Hz) är i allmänhet svaga och tillvänjning sker snabbt. Vid frekvenser på 10–har man kunnat påvisat en stark skrämselreaktion. Ljudmätningar vid Nogersund visar att det kraftverket alstrar ljud i ett brett frekvens- område och att den dominerande frekvensen i infraljudområdet (< ) var 16.7 Hz. Förekomsten av ljud i detta frekvensområde kan vara skälet till att fiskfångsterna var mindre vid drift än vid stillastående i närområde. Det bör observeras att ljudets frekvens- område är beroende av fundamentkonstruktionen. Verket i Nogersund har en ovanlig konstruktion i form av en stålkonstruktion på tre ben. Om fundament, kabeldragningar m.m. placeras i lek- och uppväxt- områden skadas självklart dessa områden . Fundamenten kan å andra sidan medföra positiva effekter genom att de fungerar som artificiella rev. Liksom för många frågor rörande djurlivet i övrigt är kunskapsläget beträffande vindkraftanläggningars effekter på fisk inte sådant att det går att utforma några enkla generella kriterier för lokalisering av vind- kraftverk med hänsyn till deras inverkan på fiskfaunan. Om ett område kan anses vara olämpligt med hänsyn till risk för påver- kan av fiskfaunan får bedömas i samband med planering och tillstånds- prövning rörande vindkraftverk. Viktiga frågor att beakta härvid är om en vindkraftanläggning skulle Påverkan och hänsynstaganden 107 ·påverka för vissa fiskarter viktiga lek- och uppväxtområden, t.ex. yngelbankar ·ändra mönstret för vattenströmningen i och därigenom påverka biotopen inom ett område eller ·störa vissa fiskars årliga vandringar, t.ex. sill, ål och lax. Erfarenheterna av vilka effekter på djurlivet som uppkommer i de områden där vindkraftverk byggs bör på ett bättre sätt än följas upp och systematiseras. Program för kontroll och uppföljning av de störningar och skador som man bedömer det kan finnas risk för bör läggas fast vid tillståndsprövningen av enskilda ärenden. För att i ett område riktigt kunna bedöma effekterna av en utbyggnad av vindkraftverk är det viktigt att ha kunskaper om förhållandena innan en etablering kommer till stånd. Mätserier är önskvärt vilket inte är praktiskt möjligt i direkt samband med en etablering. Det är därför viktigt att man i sådana områden som i den kommunala översiktliga planeringen avsätts för vindkraftanläggningar dokumenterar olika frågor rörande flora och fauna. bör ges ansvar för att ge råd beträffande sådana studier och också för att samordna studier som sker i olika områden. För studier av större allmänt intresse menar vi att statsbidrag bör kunna lämnas inom ramen för de stödsystem för forskning och utveckling som finns inom miljö- och energiområdet. Resultaten av genomförda undersökningar bör centralt ställas samman och utvärderas av . 108 Påverkan och hänsynstaganden I Lägesrapporten pekas på att ett vindkraftverks torn och rotorblad kan störa elektromagnetiska kommunikationssystem såsom TV, radio, radiolänk och radar. I svar på utredningens enkät föreslog som riktlinje att vindkraftverk skall placeras så att verkets synlighet från en radio- länkantenn och störande reflektioner minimeras, men att lämplig lokali- sering måste avgöras från fall till fall. Övriga operatörer inom tele- kommunikationsområdet lämnade inte några synpunkter på behovet av hänsynsregler. I remissvaren över Lägesrapporten framför Post & , Tera- com AB, Tele 2 AB och att det behövs restriktionsområden med hänsyn till risken för att större vindkraftverk kan störa radiolänksystem och TV-signaler. För radiolänkstråk bedöms att det kan behövas från vindkraftverk fria zoner på 300–350 m på varje sida om fri- siktslinjen/huvudstrålen i ett radiolänkstråk och kring radiolänkstationer. Vad gäller TV-störningar framför att vindkraftverk inte bör placeras så att TV-mottagare hamnar inom riskzonen för interferens- störningar, som räknat från ett vindkraftverk utgörs av ett område med längden och med bredden 400 m på varje sida om en linje genom en och vindkraftverket och inom en halvcirkel med radien 400 m. Post & och framför vidare att samlokalisering bör undvikas av vindkraftverk och basstationer för mobilradio. Post & pekar på att det rättsliga regelverket inte ger möj- lighet att påverka byggnadsverks utformning m.m. för att förebygga störningar i radiotrafik. Påverkan och hänsynstaganden 109 Någon dokumentation har inte redovisats som visar att vindkraftverk stör de i fråga varande elektromagnetiska kommunikationssystemen så allvarligt att de av Post & och företagen bedömda långt- gående behoven av restriktioner för vindkraftverks placering skulle vara motiverade. Vår bedömning är vidare att alla system inte kan vara av den vikten att det är givet att det alltid skall vara hinder för att vindkraftverk skall få förläggas i signalstråken, som vi bedömer har stor geografisk utbred- ning. Beträffande hittillsvarande erfarenheter framför Svensk Vindkraftföre- ning följande i en skrivelse till utredningen:44 har haft uppfattningen att det inte har funnits några större problem att samordna vindkrafts- och tele- kommunikations- (tele-) intresset. Endast några enstaka vindkraftverk av totalt ca 430 verk i drift har rapporterats störa teleintresset. Dessa få störningar har normalt kunnat åtgärdas på ett relativt enkelt sätt. Samma information har vi fått både från och , där det har byggts totalt upp mot tio tusen vindkraftverk. Det kan noteras att Post & i sitt remissyttrande pekar på att den störande påverkan är svår att bestämma eftersom den beror av flera faktorer alltifrån den bärande konstruktionens utförande (pelarens bredd) till vingarnas storlek, material, rotationshastighet och förhärsk- ande vindriktning. Även efterlyser ett säkrare bedömnings- underlag. Svårigheterna att bedöma vindkraftverks påverkan på de elektromag- netiska signalsystemen kan belysas av den studie av försvarets radio- länksystem som Försvarsmakten gör på uppdrag av . I en skrivelse där resultaten av en förstudie med insamling av mätvärden under ca redovisas sägs:45 44Vindkraften och telekommunikationen, , 1999-05- 07. 45Rapport från Förstudie radiolänk, vindkraftprojektet, Försvarsmakten Högkvarteret, . 110 Påverkan och hänsynstaganden Det är inte möjligt att isolera källan för de olika störningarna. Störningarna kan komma från en mängd olika källor, varav några är reflexer i troposfären, vattenytor, mark, vindkraftverk. Ovanstående resonemang visar att slutsatsen Det kan inte uteslutas att vindkraftverk har en negativ inverkan på prestandan för radiolänk i frekvensbandet 2 GHz inte kan preciseras ytterligare. Någon mer djuplodande slutsats är således inte möjlig enbart med denna studie som bakgrund. hittillsvarande resultat utgör en viktig utgångspunkt för att gå vidare med långtidsmätningen. Det är vår uppfattning att det nu inte finns underlag för att bedöma vilka störningar som vindkraftverk kan innebära för olika elektromagnetiska signalsystem. Frågan är komplicerad och behöver närmare utredas. Vi föreslår att Post & ges i uppdrag att tillsammans med utreda vilka risker som finns för att vindkraftverk kan störa olika elektromagnetiska signalsystem. I arbetet bör nyttjas de resultat som kommer fram i Försvarsmaktens utredning av om de mili- tära radiolänkstråken störs av vindkraftverk. Med stöd av genomförda studier bör Post & överväga om det behövs några särskilda hänsynsregler och i så fall lämna förslag till sådana. Påverkan och hänsynstaganden 111 I Lägesrapporten behandlas bara översiktligt säkerhetsfrågor som kan behöva beaktas vid lokalisering av vindkraftverk. Vi pekar på att man vid lokaliseringen av vindkraftverk behöver beakta risken för olyckor som kan medföra skador i ett vindkraftverks omgiv- ning och att man ofta tillämpar de säkerhetsavstånd som är rekommen- derade i allmänna råd 1995:1 – Etablering av vindkraft på land. Vi konstaterar vidare att vindkraftverk, som höga vertikala element, kan vara ett hinder för flygplan och att det kring flygplatser finns krav på att vissa ytor skall vara fria från hinder. Vid lokalisering till havs kan vindkraftverk vara ett hinder för båttrafik och innebära kollisionsrisker. Fyrar kan skymmas. Sjöräddningsinsatser från helikopter kan försvåras i anslutning till större grupper av vindkraftverk. Flera remissinstanser anser att de rekommendationer om säkerhets- avstånd som tillämpas bör ses över mot bakgrund av de erfarenheter som finns om vindkraftverk i drift. 8.5.2Risker och rekommenderade säkerhetsavstånd De risker för omgivningen till följd av olyckshändelser vid vindkraftverk som främst diskuteras är att delar kan lossna från rotorbladen, liksom is som har bildats på bladen, och slungas iväg så att de skadar människor eller egendom. Skador i omgivningen kan också uppkomma om ett vindkraftverk skulle falla. Det finns rapporter om att blad/bladdelar har lossnat och att isbitar har slungats iväg från vindkraftverk på mer än . 112 Påverkan och hänsynstaganden publicerats uppgifter också om brand och om att torn har kollapsat.46 Så vitt vi vet finns dock inte dokumenterat att någon människa i omgiv- ningen har skadats på grund av olyckshändelser vid vindkraftverk. I allmänna råd 1995:1 finns angivet ett lämpligt säkerhets- avstånd till byggnader och platser där människor vistas oskyddat och ofta eller där andra stora skador kan uppkomma. Tillämpningen av dessa rekommenderade säkerhetsavstånd har blivit strikt och oftast inte anpassad till de lokala förhållandena. Hur säkerhetsavstånden skall tillämpas i områden med annan verksamhet som innebär säkerhetsrisker, bland annat i hamnområden, har vållat diskussioner. Säkerhetsavstånd finns också rekommenderade för vindkraftverks pla- cering vid allmänna vägar, järnvägar och kraftledningar. Säkerhetsavstånd i allmänna råd 1995:1. Byggnader och platser där männi- Tornhöjden + 3 x rotordiametern skor vistas oskyddat och ofta. Risk för andra stora skador. Tornhöjden + 3 x rotordiametern Totalhöjden, dock lägst 50 m Totalhöjden = Tornhöjden + halva rotordiametern De allmänna råden behandlar också mer allmänt vindkraftverkens pla- cering med hänsyn till flygsäkerhet, sjötrafik och påverkan på elektro- magnetiska system. 8.5.3 Överväganden och förslag I svaret på utredningens enkät i första etappen av arbetet framförde att det kan finnas anledning att se över de i de allmänna råden rekommenderade säkerhetsavstånden mot bakgrund av de erfarenheter som finns om vindkraftverk. Vi delar den bedömningen. I ett sådant arbete bör man ta del av det arbete som pågår om EU-standarder för vindkraftverk.47 46Windpower Monthly, , ; Bundesverband Landschaftsschutz, Pressmitteilung ; Uppgifter i svenska dagstidningar. 47Uppdrag till CENELEC (-BTTF83-2). Påverkan och hänsynstaganden 113 Vid en översyn av säkerhetsfrågorna bör prövas om det är det mest ändamålsenliga att som rekommendera vissa generella säkerhets- avstånd. Detta med hänsyn till risken för att få en alltför strikt tillämp- ning av de rekommenderade värdena. Ett alternativ som bör övervägas är att i stället lägga fast en checklista med frågor som kan ligga till grund för att bedöma risksituationen i varje enskilt fall. Frågor i en sådan lista kan exempelvis vara: ·Är vindkraftverket typgodkänt; i eller annat land? ·Täcker ett utländskt typgodkännande in speciella förhållanden som finns i , t.ex. mycket låga temperaturer? ·Finns åskledare på verket? ·Är det särskilt hög risk för nedisning av rotorbladen? ·Inträffar extrema väderleksförhållanden? ·Vistas människor ofta och oskyddat i närheten? ·Finns det egendom i närheten som är särskilt känslig för skador? För vissa verksamheter kan risksituationen vara så allmängiltig att det under alla omständigheter är lämpligast att ange vissa generella säker- hetsavstånd.