sou · GNB3105d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Även och skattemyndigheter får ha terminalåtkomst till uppgifter i utsökningsregistren. För dessa myndigheter gäller att åt koms- ten endast får avse personer som förekommer i ärenden hos dem. Åtkomsten till det centrala registret är under de förutsättningarna inte begränsad, medan åtkomsten till de regionala registren inte omfattar ärendebeteckningar och de elektroniska akterna. Regeringen får föreskriva att en sökande eller dennes ombud i viss utsträckning får ha terminalåtkomst till utsökningsregistren. Av utsök- ningsregisterförord ningen framgår att dessa personer – om Riksskatte- verket medger det i ett enskilt fall – får ha åtkomst till uppgifter i det centrala registret och, med undantag för ärende beteckningar och elek- troniska akter, de regionala registren. Som begränsning gäller dock att uppgifterna måste avse mål eller ärenden som sökanden har gett in och att de inte får omfattas av sekretess enligt 9 kap. 19 § sekretesslagen. Det är alltså endast uppgifter om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten eller beslut i målet eller ärendet som får lämnas ut genom terminalåtkomst. Endast ett tillstånd för en sökande att ha terminalåtkomst har läm- nats. Försäk ringskassorna har fått tillstånd att i mål om återkrav av underhållsstöd ha åtkomst till de mål där de själva är sökande. Avsikten är att en handläggare på vid sin egen terminal skall kunna gå in i kronofogdemyndighetens register och se hur långt hand- läggningen har kommit, t.ex. om underrättelser har skickats ut och om det har skett utmätning. Utlämnande av uppgifter på medium för automatisk data behandling Från både det centrala och de regionala utsökningsregistren får upp gifter lämnas ut på medium för automatisk databehandling, om det sker för utbetalning av influtna medel eller för annan redovisning. Regeringen har dessutom utnyttjat sin möjlighet att uppdra åt Data inspektionen att lämna särskilt medgivande om utlämnande för andra ända mål. Ett sådant medgivande kan dock endast avse uppgifter som inte omfattas av sekretess, dvs. uppgifter om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten eller beslut i mål eller ärende. före kommer regelmässigt utlämnande på medium för automatsik data behandling till kreditupplysningsföretag. 178 Register hos skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och SOU 1999:105 Identifieringsuppgifter avseende fysiska och juridiska personer i ut- sökningsregistren skall gallras när det inte längre finns några andra uppgifter om personerna i registren. I övrigt gäller att uppgifter om indrivningsuppdrag avseende böter skall gallras vid utgången av det år då full betalning skedde. Övriga uppgifter skall gallras – för uppgifter om skuldsanering gäller dock en sexårsgräns – räknat från ut- gången av det år då målet avslutades eller åtgärden förföll. Regeringen har föreskrivit undantag från bestämmelserna i utsök ningsregisterlagen i fråga om bl.a. uppgifter om konkurs och näringsförbud, vilka skall gallras . 3.4.3Betalningsföreläggande- och handräcknings- register I samband med reformeringen av den summariska processen, då mål om lagsökning, betalningsföreläggande och handräckning flyttades från tingsrätterna till kronofogdemyndigheterna, uttalades i förarbetena att processen hos kronofogdemyndigheterna skulle skötas med hjälp av ADB-teknik (prop. 1990/91:126 s. 64). Det ansågs i registersamman- hang viktigt att uppgifter om fastställda skulder och andra för pliktelser – som regleras i utsökningsregisterlagen – skulle skiljas från uppgifter om påståd da förpliktelser, och att registerfrågor för den summariska processen därför skulle regleras särskilt i lagen (1991:876) om register för betalningsföreläggande och hand räckning. Tillämpningsområde, ändamål och registeransvar När det gäller frågan om det för den summariska processen skulle in- föras ett centralt eller flera regionala register, anges i motiven till lagen om register för betalningsföreläggande och handräckning att mind re register har fördelar från integritets synpunkt, eftersom allmänhetens möjligheter att vid ett och samma tillfälle ta del av uppgifter påverkas av ett registers omfattning (prop. 1990/91:126 s. 65). Vidare uttalas att det främsta ändamålet med register för den summariska processen är att främja en rationell handläggning av målen. Varje kro nofogdemyndighet skall därför med hjälp av automatisk data behandling föra ett re gister för handläggning av mål om betalningsföreläggande och handräckning. Registren får användas även för tillsyn, planering och uppföljning av verksamheten samt för fr amställning av statistik. I fråga om dessa ändamål är det inte endast krono fogdemyndigheterna, utan även Riks- SOU 1999:105Register hos skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och 179 skatteverket i egenskap av central förvalt ningsmyndighet, som får ut- nyttja registren. Slutligen får uppgifter i registren även använ das som underlag för verkställighet enligt utsökningsbalken. Av naturliga skäl är varje kronofogdemyndighet registeransvarig för det register som myndigheten för. Därutöver har – ge- mensamt med respektive kronofogdemyndighet – ansvaret för samtliga register. Enligt 10 § datalagen har en enskild rätt att från den registeran- svarige få underrättelse om innehållet i ett personregister, såvitt avser personuppgifter som rör honom eller henne. Enligt en särskild be- stämmelse i lagen om register för betal ningsföreläggande och hand- räckning är dock befriat från skyldigheten att lämna sådana uppgifter till den enskilde. Om en enskild vänder sig till verket med en sådan begäran, skall underrättelsen alltså lämnas av den ak tuella kronofogdemyndigheten. Betalningsföreläggande- och handräckningsregistren är i första hand avsedda som hjälpmedel vid ärendehanteringen och innehållet i re gistren är anpassat därefter. I registren får finnas identifieringsuppgifter gällande parterna, såsom namn, adress, yrke och personnummer (eller särskilt registreringsnummer), adress där en part kan nås för del givning, telefonnummer till bostad och arbetsplats samt övriga för hållanden som är av betydelse för delgivningsförfarandet. För juridiska personer får motsvarande uppgifter finnas, t.ex. firma, adress och organisations- nummer. Om en part företräds av ombud får även uppgifter om dennes namn, adress och telefonnummer finnas i registren. Härutöver får registren innehålla uppgifter som är direkt knutna till ärendehanteringen. Det är uppgifter om bl.a. målnummer, inkomstdag, saken, yrkanden och grunder, handlingar som kommer in eller skickas ut i målen, delgivning, frister, beslut i målet samt annat som tillförs målet och som är av betydelse för hand läggningen. Slutligen får i registren finnas uppgifter av teknisk och administrativ karaktär. När lagen om register för betalningsföreläggande och handräckning infördes fanns inga bestämmelser om terminalåtkomst. Krono fogde- myndigheterna skulle nämligen ha sådan åtkomst endast till sina egna register medan , i egenskap av generellt registeransvarig myndighet, skulle ha tillgång till samtliga register. En kronofogdemyn- dighet kunde alltså inte via terminal få uppgifter från andra myndig- 180 Register hos skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och SOU 1999:105 Ett förslag om sådan utvidgad terminalåtkomst hade visserligen förts fram, men Datainspektionen avstyrkte förslaget efter- som det skulle motverka det integritetsskyddande syfte man ville uppnå genom att ha regionala register. I motiven till lagen sägs att det är osä- kert vilka vinster som kan göras när en kronofogdemyndighet har ter- minalåtkomst till en annan myndighets register, och förslagen om så dan åtkomst bör därför inte genomföra s mot inspektionens bestämda av- styrkande (prop. 1990/91:126 s. 69). finns dock möjlighet för en krono fogde- myndighet att ha terminalåtkomst även till andra kronofogdemyndig- heters register. Åtkomsten är dock begränsad till uppgifter om del- givningsadress i utslag för den som är svarande i ett mål om betal- ningsföreläggande eller handräckning vid den egna myndigheten samt alla uppgifter i utslag i ett mål om betalningsföre läggande för den som är gäldenär i ett mål om verkställighet av utslaget vid den egna myn- digheten. Anledningen till att terminalåtkomsten utvidgades – och att det skedde endast i begränsad omfattning – var att utvärderingar av systemet visade att delgivningsproblem egentligen var det enda kvarstående allvarliga hindret mot en effektiv handläggning av den summariska processen (prop. 1995/96:211 s. 23 f). Utlämnande av uppgifter på medium för automatisk data behandling Från register för betalningsföreläggande och handräckning får upp gifter lämnas ut på medium för automatisk databehandling, om det sker för redovisning till sökanden i ett mål. Regeringen har dessutom ut nyttjat sin möjlighet att uppdra åt Data inspektionen att lämna särskilt medgivande om utlämnande i andra fall i fråga om uppgifter som inte omfattas av sekretess. förekommer regelmässigt utlämnande på medium för automatisk databehandling till kreditupplysningsföretag. Vid sökning i ett register för betalningsföreläggande och handräckning får som sökbegrepp användas endast uppgifter om bl.a. namn, person- eller organisationsnummer, särskilt registreringsnummer, sökandens el ler ingivarens referensnummer, målnummer, dagen för målets av görande, bevakningstider och uppgifter om målets art. För Riks skatteverket gäller särskilda begränsningar genom att verket inte får an vända uppgifter om sökanden eller svaranden som sökbegrepp. SOU 1999:105Register hos skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och 181 Uppgifter om utslag i mål om betalningsföreläggande skall gallras ur registren senast året efter det att har förflutit från det år då utslaget med delades. Övriga uppgifter om mål om betal- ningsföreläggande eller handräckning skall gallras månad året efter det att målet har avgjorts av kronofogdemyndigheten. Varje kronofogdemyndighet skall med hjälp av automatisk databehand- ling föra ett register för hand läggning av ärenden enligt skuldsanerings- lagen (1994:334). Detta framgår av förordningen (1994:348) om regis ter för skuldsaneringsärenden. Ett sådant register får användas även för tillsyn, planering och uppföljning av verksamheten samt för fram ställ- ning av statistik. Varje kronofogdemyndighet är registeransvarig för sitt register. I ett skuldsaneringsregister får finnas uppgifter om gäldenären och borgenärerna i ett ärende samt om parternas ställföreträdare eller om- bud. Datainspektionen har dessutom i ett beslut (dnr 4186--4209-94) för klarat att hinder inte föreligger mot att regi strera uppgifter om bor- gensmän och solidariskt betalningsskyldiga personer – som är parter i ett ärende – i registren, trots att detta inte uttryckligen anges i förord ningen. De uppgifter som får förekomma i ett skuldsaneringsregister är van- liga identifikationsuppgifter som namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer samt yrke m.m. Därutöver får vissa hand- läggningsuppgifter registreras, t.ex. ärendenummer, inkomstdag, delgiv- ningar, handlingar som kommer in eller skickas ut samt beslut i ärendet. Slutligen får även vissa uppgifter om skulderna anges, näm ligen skuldbelopp, uppkomstdag, ställda säkerheter och övriga villkor. Vissa begränsningar finns i fråga om sökmöjligheter i registren. Som sökbegrepp får användas endast ett fåtal identifikations- eller hand - läggningsuppgifter, nämligen namn, person- eller organisationsnummer, ärendenummer, inkomstdag, bevakningstider och dagen för beslut i ärendet. Uppgifter om beslut om skuldsanering skall gallras före utgången av juni månad då beslutet meddelades. Övriga uppgifter skall gallras året efter det att ärendet avgjordes. 182 Register hos skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och SOU 1999:105 får enligt förordningen (1994:1283) om lönegaranti- register med hjälp av automatisk databehandling föra ett register över vissa uppgifter om statlig lönegaranti vid konkurs. Uppgifterna i re- gistret får användas endast för framställning av statistik. De uppgifter som får finnas i registret är fordringsslag och belopp för lönefordringar för vilka lönegaranti har begärts eller skall lämnas, datum för under rättelser och beslut, arten av arbetsgivarens verksamhet samt kommunen där arbetsgivarens verksamhet bedrevs vid tiden för konkurs- beslutet. har terminalåtkomst till registret. Verket får också lämna uppgifter från registret till på medium för automatisk databehandling. 3.4.6Konkurstillsynsregister och andra tillstånds- register Enligt 7 kap. 25 § konkurslagen (1987:672) är kronofogdemyndighe- terna tillsynsmyndigheter i konkurs, och har i den egenskapen Data- inspektionens tillstånd (dnr 6100--6120-94) att föra diarie- och ärende- hanteringsstödsregister. Registret används för diarieföring, ärendehantering och fram ställning av statistik. Inkomna och upprättade handlingar inom tillsyns- myndighetens verksamhetsområde registreras enligt bestämmelserna i 15 kap. sekretesslagen, med uppgift om bl.a. från vem handlingen har kommit in eller till vem den har expedierats samt diarienummer. Vid ärendehantering förs register över samtliga konkurser. De personer – förutom handläggare på myndigheten – om vilka det får finnas upp gifter i ärendehanteringsregistren är konkursförvaltare, ställ företrädare och konkursgäldenärer. Registren får innehålla uppgifter om bl.a. namn, adress, person- eller organisationsnummer, tingsrättens beslutsdatum, förval tararvoden och lönegaranti. Datainspektionen har i det ovan nämnda tillståndsbeslutet uttryck- ligen angett att ärendehanteringsregistren inte får innehålla personupp- gifter om brott eller misstanke om brott, uppgifter om näringsförbud eller uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade. Uppgifter i ett register skall gallras efter det att det aktuella ärendet avslutades hos en tillsynsmyndighet. SOU 1999:105Register hos skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och 183 Register för handläggningsstöd vid exekutiva försäljningar Som ett led i effektiviseringen av förfarandet med exekutiv försäljning av fastigheter, skepp, luftfartyg samt exekutiv försäljning och tvångs- försäljning av bostadsrätter pågår inom exekutions väsendet arbete med ett särskilt ärendehanteringssystem. Vissa delar av systemet är färdiga och har tagits i bruk av samtliga kronofogdemyndigheter. Åter stående delar, som är mer tekniskt avancerade och bl.a. omfattar sakägarför- teckningen, är ännu inte klara men beräknas kunna tas i bruk . Datainspektionen har gett kronofogdemyndigheterna tillstånd (dnr 265--274-97) att inrätta och föra personregistren DUFF-EX (Dator un- derstödd fastighets försäljning m.m. för exekutionsväsendet). Ända målet med registren är att de skall utgöra ett hjälpmedel för krono fogdemyn- digheterna vid diarieföring och handläggning av försäljnings ärenden m.m. för verkställighet enligt utsöknings balken och bostadsrättslagen (1991:614). Registren får användas även för framställning av sta tistik. I registren får finnas uppgifter om t.ex. ägare till fastighet som är föremål för exekutiv försäljning, gäldenär som inte är ägare till fastig- heten, bostadsrättshavare vars bostadsrätt är föremål för exekutiv för- säljning, sökande och ombud, andra bor genärer, sysslomän, innehavare av nyttjanderätt, konkursförvaltare samt inropare och köpare. Ett stort antal uppgifter som behövs vid handläggningen får re gi- streras i registren. Det rör sig om bl.a. identifikationsuppgifter för ak- tuella personer, uppgifter om bevakad fordran, fastighetsbeteckningar och taxeringsvärde, avtal med mäklare och värderare, godtag bara bud och försäljningsdag. Även uppgifter om föremålet för för farandet, t.ex. fastigheten, registreras. utgör en enda myndighet. Den tidigare organisationen bestod av som chefsmyndighet samt regionala tullmyndigheter. består verket i stället av ett huvudkontor samt en regional organisation som omfattar sex tullregioner. Grundläggande bestämmelser om organisationen finns i förordningen (1991:1524) med instruktion för . 184 Register hos skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och SOU 1999:105 uppgifter består i att uppbära tull, andra skatter och avgifter vid import och export, att övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelser om in- och utförsel efterlevs samt att be- driva viss utrednings- och åklagarverksamhet i fråga om brott mot bestämmelserna om import och export. Verket har dessutom även vissa andra föreskrivna övervak ningsuppgifter. tillämpar numera en processorienterad indelning av verksamheten, och den faktiska eller operativa verksamheten indelas i huvudprocesserna effektiv handel och gränsskydd samt stödprocesserna analys och brottsutredning. Nedan föl - jer en kort beskrivning av de huvudsakliga arbetsuppgifter som det åligger att utföra. Processen effektiv handel syftar till att hantera den legala kommersiella godstrafiken, och omfattar händelser från det att ett företag beslutar att importera, exportera eller transitera en vara till dess att rätt tull och skatt har betalats till staten. En av viktigaste uppgifter, vilket framgår av benämningen effektiv handel, är att underlätta han deln med andra länder genom att snabbt och effektivt handlägga frågor om bl.a. uttag av tullar och skatter samt kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel, licenser och kvoter m.m. efter- levs. Den rättsliga reglering som styr verksamhet i dessa frågor utgörs av ett stort antal EG-rättsliga förordningar, t.ex. rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrät tandet av en tullkodex för gemen- skapen, samt svenska författ ningar, främst tullagen (1994:1550). En av de primära uppgifterna för är att i egenskap av be skattnings- myndighet uppbära tull, annan skatt och avgifter åt EU och staten. Med annan skatt än tull avses t.ex. mervärdesskatt som utgår vid import och vissa punktskatter. Vilka tullar och skatter som skall betalas för olika varor framgår av EG:s tulltaxa och ett flertal specialför fattningar. Förfarandet vid import av varor går förenklat beskrivet till på föl- jande sätt. Den som avser att i yrkesmässig verksamhet föra varor in i landet har ofta tillstånd av att ta hem och använda varor innan tull och mervärdesskatt m.m. betalas. Vid införseln skall varorna dock deklareras till och därefter skall inom en fullständig deklaration lämnas in. Detta sker ofta helt elektroniskt med hjälp av tulldatasystemet (se nedan). Med ledning av de uppgifter som importören eller dennes ombud lämnar fastställer verket tull etc. för varorna. I samband med detta förfarande kontrollerar även att SOU 1999:105Register hos skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och 185 inget hinder föreligger mot införsel. Vid kon trollen och hanteringen av import- eller exportrestriktioner samarbetar ofta med andra myndigheter, t.ex. och . Förutom arbetet med uttag av tullar och andra skatter samlar Tull- verket även in ett omfattande statistiskt material om utrikeshandel, som sedan förs vidare till . Sådan statistik är av be- tydelse för den kommersiella handeln och samhället i övrigt. hanterar ca 1,5 miljoner importärenden och ca 2 miljoner exportärenden. Processen gränsskydd syftar till att hantera den illegala trafiken och där- igenom förhindra att icke önskvärda varor passerar gränsen. Gräns- skyddet omfattar skeendet från preventiva åtgärder för att förhindra smuggling till avslutande kontroll och utvärdering samt eventuell brotts- anmälan. En av grundläggande uppgifter, vid sidan av att ta ut tullar och andra skatter, är att övervaka gränser och kontrol lera att import och export av varor fungerar i enlighet med såväl svensk rätt som EG-rätt. Till stöd för kon trollåtgärder av olika slag har verket bl.a. bestämmelserna i tullagen och lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. En särskild uppgift som det åligger att utföra är kontroll av punktskatter. Den rättsliga regleringen av den verksamheten finns i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alko- holvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Sådana transporter skall åtföljas av ledsagardokument samt omfattas av ställd säkerhet för betalning av skatt enligt lagen om tobaksskatt, lagen om alkoholskatt och lagen om skatt på energi. får bl.a. genomföra kontroller av yrkesmässig vägtransport samt vid olagliga eller misstänkta tran sporter omhänderta de varor, handlingar och containrar m.m. som medförs vid transporterna för kon troll av om punktskatter skall betalas i och vem som i så fall är skattskyldig. får även kontrollera postförsändelser i det syftet. är dock inte beskatt- ningsmyndighet i fråga om dessa punktskatter, utan den uppgiften ligger på i (Särskilda skattekontoret i vika). Punktskattekontroller genomförs därför i nära samarbete med skatte- förvaltningen. För att förhindra eller avslöja smuggling av varor för vilka det finns särskilda restriktioner, t.ex. vapen, narkotika och alkohol, bedriver Tull- verket även spaning. Den verksamheten inryms i huvudprocessen 186 Register hos skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och SOU 1999:105 brottsutredande verksamhet utgör en egen pro- cess, nämligen stödprocessen brottsutredning. har enligt la gen (1960:418) om straff för varu smuggling möjlighet att inleda för- undersökning vid misstanke om brott. I brottsutredningar som inte är av enkel beskaffenhet skall ledningen av förundersökningen övertas av åklagare. Vid åtal i mål som inte rör allvarligare brott kan statens talan emellertid föras av särskilda befattningshavare vid (tull- åklagare). Som exempel på verksamhetens omfattning kan nämnas att januari – gjorde ca 2 000 be- slag avseende narkotika. Efter att ha använt datorer i form av hålkorts ma- skiner för registrering av viss utrikeshandelsstatistik, ökade använd- ningen av datorer inom väsentligt . Inledningsvis begränsades användningen till central uppbörd av tull, men utvidgades därefter till att omfatta även registrering av bl.a. tull- deklarationer. hade också del i viss datoriserad hantering som visserligen inte låg inom verkets myndighetsområde, men som än då berörde dess verksamhet. Som exempel kan nämnas att tull tjänstemän hade viss terminaltillgång till datasystem som drevs av hamn och tullupplaget på flygplats. genomfördes en statlig utredning (tulldata- utredningen), som övergick i ett projekt med syfte att bygga ett dato- riserat system för hantering av verksamhet med klarering av import-, export- och transitärenden, debitering av tull, andra skatter och avgifter samt behandling av uppgifter för statistiska ända mål. Systemet, som benämns tulldatasystemet (TDS), innefattar bl.a. elektronisk dokumenthantering vid tullklarering m.m. Införandet av TDS före gicks av ett omfattande utredningsarbete och för att systemet skulle kunna tas i drift som planerat, med start , krävdes också för fatt- ningsreglering av hanteringen. Det skedde bl.a. genom införandet av tull- registerlagen (1990:137) och tullregisterförordningen (1990:179) . Utvecklingstakten på datorstödsområdet har varit snabb hos ver- ket och utväxlas av tulldokumenten elektroniskt mellan företagen och via TDS. Det pågår dock fort farande ett omfattande utvecklingsarbete av datorsystemen som används av . I detta sammanhang bör de större pro jekten RISK och Ser- vicetrappan nämnas särskilt. RISK (Riskvärdering, Initialkontroll, Spärrhantering och Klarerings- strategi) är ett datoriserat riskanalyssystem inom TDS och utgör ett SOU 1999:105Register hos skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och 187 viktigt instrument för att identifiera och kontrollera de områden inom klareringsverksamheten där riskerna för felaktigheter är störst, som de tulldokument där riskerna för fel är mindre passerar snabbare genom systemet. RISK innebär således snabbare och effektivare klarering av elektroniska ärenden.