sou · GNB351d2 · 2000-01-01 00:00:00 — En parlamentarisk utredning borde tillsättas med uppdrag att utvärdera lagen. I socialutskottets betänkande 1995/96:SoU7 med anledning av pro- positionen behandlades bl.a. ett antal motioner om smittskyddslagens regler och hur dessa regler förhåller sig till hiv och aids. Utskottet av- styrkte motionerna med hänvisning till den parlamentariska utredning som regeringen avsåg att tillkalla. Utskottet framhöll emellertid särskilt att frågor om rättssäkerheten för den enskilde och huruvida tvångsisole- ring kunde bidra till minskad smittspridning av epidemiologisk betydel- se borde belysas. Utskottet hänvisade också till att konsekvenserna av tvångsisolering för det förebyggande arbetet och erfarenheterna av smittskyddslagens tvångsbestämmelser avseende hivinfektion skulle uppmärksammas i utvärderingen. Utskottet utgick vidare ifrån att smitt- skyddslagens bestämmelser om kontaktspårning skulle bli föremål för överväganden av utredningen. Utskottet hänvisade också till att utvär- deringen borde inriktas på frågor om huruvida smittskyddslagen gav förutsättningar för ett effektivt smittskydd samt att den faktiska tillämp- ningen av lagen skulle belysas. Med anledning av ett antal motioner om utvärderingen av smittskyd- det i övrigt framhöll utskottet att det delade regeringens uppfattning att utvärderingen av smittskyddet borde ges en bred ansats samt förutsatte att även det övriga förebyggande arbetet mot hiv och aids skulle be- handlas. Mot bakgrund av att utvärderingen avsågs få ett brett perspek- tiv och omfatta den rättsliga regleringen av åtgärder mot spridning av hiv, oavsett om dessa åtgärder regleras i smittskyddslagen eller i annan lag, förutsatte utskottet att regleringen av provtagningsverksamheten då också skulle behandlas. Efter regeringens bemyndigande tillkallade chefen för departementet en särskild utredare (, Ju 1994:04) för att utreda vissa frågor inom den allmänna straffrätten. Utredaren skall bl.a. överväga frågan om den nedre grän- sen för när uppsåt skall anses ha förelegat, dvs. det som benämns eventuellt uppsåt, bör konstrueras på annat sätt och i så fall hur. I rättspraxis finns ett antal avgöranden där domstolarna haft att ta ställning till rubriceringen av gärningar som inneburit överförande av eller risk för överförande av hivsmitta. En särskild svårighet i flera av dessa fall har varit att ta ställning till uppsåtsfrågan. Hur ett förändrat uppsåtsbegrepp skulle påverka bedömningen av sådana gärningar kom- mer att belysas av . Frågan om införande av en eventuell särskild straffbestämmelse för spridande av hivsmitta ingår emellertid inte i uppdrag. 1995/96:JuU4) har behandlat ett antal motioner från den allmänna motionstiden under /95 angående den straffrättsliga bedömningen av spridande av hivsmitta. Utskottet avstyrkte bifall till motionerna med hänvisning till att inte borde föregripa resultatet av och utvärderingen av smittskyddslagen. Sedan gällande smittskyddslag trädde i kraft har det skett flera förändringar som påverkat smittskyddssituationen. Männis- kors allt vanligare resande till främst sydliga och tropiska länder, den ökade invandringen och handeln med livsmedel är några faktorer som har betydelse i sammanhanget. Utvecklingen inom medicinen med nya vård- och behandlingsmöjligheter samt förbättrade kunskaper om vissa smittämnen och sjukdomar är också förändringar som påverkar smitt- skyddsarbetets inriktning och omfattning. har också varit tvunget att se över sin beredskap för mycket dramatiska sjukdomar som bl.a. Ebola, även om risken för smittspridning varit liten. Förekomsten av resistens mot antibiotika bland mikrober, t.ex. resistent tuberkulos och resistens hos vanliga bakterier som pneumokocker och staphylo- kocker är andra problem som uppstått. års diskussioner inom smittskyddet har i hög grad gällt integ- ritetsfrågor och smittskyddslagen inslag av tvångsåtgärder. Det hävdas bl.a. att smittskyddslagen strider mot rekommendation om hivsmittades rättigheter. har inte ställt sig bakom Europa- rådets rekommendation. Det har också framförts synpunkter att lagens möjligheter till tvångsåtgärder motverkar ett effektivt föreb yggande ar- bete mot spridning av smittsamma sjukdomar särskilt beträffande hiv- infektion. Även i internationella sammanhang har smittskyddsfrågor aktuali- serats allt mer . () bedriver ett omfattande arbete med att kartlägga och redo- visa statistik över förekomsten och spridningen av smittsamma sjuk- domar i världen. Inom Europeiska unionen (EU) pågår ett arbete med att upprätta ett nätverk mellan medlemsstaterna för epidemiologisk övervakning av smittsamma sjukdomar. EU har ännu inte fattat något beslut i frågan. Ett sådant beslut är dock att vänta . anordnade också i namn ett expertmöte om smittskyddslagstiftning för rådets medlemsländer och representanter för WHO och Europeiska kommissionen. En parlamentarisk kommitté tillkallas för att utvärdera det svenska smittskyddet med tonvikt på smittskyddslagen (1988:1472) och övriga författningar som hör till smittskyddet. Härvid skall kommittén särskilt fästa vikt vid bestämmelserna om tvångsåtgärder samt ekonomiska konsekvenser av smittskyddsarbetet. I kommitténs uppdrag ingår vidare att kartlägga och utvärdera olika åtgärder för att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar, varvid internationella erfarenheter av olika typer av åtgärder bör tas tillvara. Kommittén skall vidare beakta inter- nationellt smittskyddssamarbete och genomgående uppmärksamma och analysera frågor kring rättssäkerheten för den enskilde. Kommittén skall utifrån utvärderingen förutsättningslöst analysera och föreslå de förändringar och den författningsreglering som ett effek- tivt smittskydd påkallar . Kommittén skall utvärdera smittskyddslagen (1988:1472). Hit hör att analysera och utvärdera nuvarande regler och tillämpningen av dessa med avseende på samhällsskyddet. Kommittén skall se över hur landstingen och smittskyddsläkarna planerat och organiserat smittskyddsarbetet inom landstingsområdena. Vid översynen bör särskilt uppmärksammas vilken inverkan ikraftträ- dandet av kommunallagen (1991:900) – som medger en fri nämndorganisation – haft på organisationen av smittskyddet. Kommit- tén skall också belysa ansvarsfördelningen och hur samverkan fungerar mellan olika aktörer inom smittskyddsarbetet, bl.a. ansvariga nämnder, smittskyddsläkare, behandlande läkare, myndigheter och andra som bedriver verksamhet av betydelse för smittskyddet. I detta sammanhang skall de sekretessbestämmelser som gäller för smittskyddsarbetet utvär- deras. I frågor som gäller smittskyddsläkarens myndighetsutövning är smittskyddsläkaren självständig i förhållande till . I övriga frågor skall smittskyddsläkaren verka under den ansvariga nämnden. Kommittén skall se över och precisera innebörden av dessa principer samt överväga om det finns anledning att förändra ansvarsförhållan- dena. Kommittén skall vidare se över och analysera hur meddelandet av förhållningsregler och smittspårning fungerar. I sammanhanget skall relationen mellan patienten och behandlande läkare och andra per- sonalkategorier behandlas. I analysen skall kommittén särskilt beakta patientens förtroende för smittskyddsarbetet och föreslå eventuella ytterligare åtgärder för att främja ett förtroendefullt samarbete mellan patient och myndigheter. Kommittén skall även se över anmälningsförfarandet och dess funk- tion. Här bör beaktas bl.a. frågor om vem som skall anmäla, vilka sjuk- domar som skall anmälas, uppgifterna i anmälan och till vem som an- mälan skall göras. Enligt gällande rätt kan i vissa fall tvångsåtgärder vidtas för att hindra spridning av samhällsfarlig sjukdom. Smittskyddsläkaren kan besluta om tvångsundersökning och om tillfälligt omhändertagande på sjukhus. Smittskyddsläkaren kan vidare ansöka hos länsrätten om tvångsisolering av den som bär smitta av samhällsfarlig sjukdom. Kan länsrättens beslut inte avvaktas får smittskyddsläkaren fatta beslutet om Sådant beslut skall dock underställas länsrättens prövning. Tvångsåtgärder är av mycket ingripande karaktär för den enskilde. Kommittén skall belysa hur åtgärderna tillämpats i praktiken och analysera dessa i förhållande till en objektiv bedömning av risken för smittspridning. Vidare skall kommittén analysera tvångsåtgärdernas effekter på det förebyggande sm ittskyddsarbetet och om åtgärderna minskar smittspridning av epidemiologisk betydelse. Särskild uppmärksamhet skall riktas mot tvångsisoleringens var- aktighet, den tvångsisolerades rättigheter och de stöd- och hjälp- åtgärder som skall erbjudas den isolerade för att motivera denna att ändra sin inställning och livsföring så att tvångsisoleringen kan upp- höra. Kommittén skall även se över de tvångsåtgärder i form av före- läggande och förbud m.m. som den nämnd som fullgör kommunens uppgifter inom smittskyddet kan vidta. gYULJD I|UIDWWQLQJDU Kommittén skall även utvärdera övriga författningar som hör till smittskyddet, såsom smittskyddsförordningen (1989:301), lagen (1987:375) om förbud mot s.k. bastuklubbar och andra liknande verk- samheter samt andra författningar som är av betydelse. När det gäller lagen om förbud mot s.k. bastuklubbar och andra lik- nande verksamheter skall kommittén i första hand analysera om lagen, i enlighet med sitt syfte, leder till att människor skyddas mot att bli smit- tade av vissa samhällsfarliga sjukdomar. Kommittén skall vidare belysa hur samordningen mellan smitt- skyddslagen och lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall har fungerat och hur lagarna bör samordnas framöver. Kommittén skall beakta de ekonomiska konsekvenserna av smitt- skyddsarbetet för bl.a. enskilda och landstingen. I uppdraget ingår att göra en översyn av och bedöma om de regler som gäller för kostnader och ersättning för åtgärder, som vidtas av smittskyddsskäl, kan anses skäliga. Kommitténs överväganden och förslag skall utgå från dagens system med kostnadsfri undersökning, vård och behandling för enskil- da som kontaktar hälso- och sjukvården med anledning av en samhälls- farlig sjukdom. $QGUD nWJlUGHU PRW VSULGQLQJ DY VPLWWVDPPD VMXNGRPDU Kommittén skall kartlägga och utvärdera andra åtgärder för att för- hindra spridning av smittsamma sjukdomar än dem som regleras i smittskyddslagen. Av intresse att uppmärksamma och redovisa är inter- nationella erfarenheter av olika åtgärder för att hindra spridning av smittsamma sjukdomar. I redovisningen av internationella erfarenheter bör även olika länders syn på förhållandet mellan åtgärder för att för- hindra smittspridning och hänsyn till de mänskliga rättigheterna analy- seras. Olika länders utgångspunkter för smittskyddsarbetet bör också belysas. Kommittén skall vidare analysera förutsättningarna för kriminalise- ring av underlåtenhet att följa meddelade förhållningsregler. Även för- utsättningarna för att införa en straffsanktionerad bestämmelse som uttryckligen avser spridande av hivsmitta skall belysas. Om nya straff- bestämmelser föreslås skall förhållandet mellan dessa bestämmelser och straffbestämmelserna i övervägas. Kommittén skall beakta det internationella samarbetet inom främst WHO och EU i smittskyddsfrågor. Inom EU pågår ett arbete med att besluta om en fast struktur för samarbetet på smitt- skyddsområdet mellan medlemsländerna. Ett liknande samarbete pågår också mellan och . Kommittén skall följa det pågående arbetet och analysera konsekvenserna av detta för smittskyddsarbete i . Kommittén skall genomgående i sitt arbete uppmärksamma och analy- sera frågor kring rättssäkerheten för den enskilde. I detta sammanhang bör kommittén särskilt ta fasta på internationella åtaganden på området för mänskliga rättigheter. Som exempel på folkrättsligt bin- dande åtaganden som bl.a. rör skyddet för enskildas personliga integri- tet kan nämnas den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som dessutom gäller som lag (1994:1219) i . Den avgränsning av utredningsuppdraget som angetts bör inte ses som absolut. Det kan inte uteslutas att det under utredningsarbetet visar sig nödvändigt att också behandla andra frågor av betydelse för smitt- Kommittén är i så fall oförhindrad att göra detta och lägga fram förslag även i sådana frågor. Mot bakgrund av att kommitténs uppdrag till viss del berör Straff- ansvarsutredningen (Ju 1994:04) och (S 1995:11) skall samråd ske med dessa utredningar. Samråd skall ock- så ske med med anledning av det uppdrag verket fått att göra en översyn av epizootilagen (1980:369). I de fall kom- mittén berör domstolsprövningen och handläggningen i domstolarna skall samråd i den delen ske med . För kommittén gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23) och att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50). Förslaget skall också innehålla en redovisning av de jämställdhetspolitiska kon- sekvenserna (dir. 1994:124) och konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Kommitténs uppdrag skall redovisas . Kommitténs referensgrupper och särskilda utfrågningar – deltagarförteckningar Förteckning över deltagare i referensgrupp I , psykolog, i City, , smittskyddsläkare och ordförande i , professor, , , docent, 43, , professor, , Förteckning över deltagare i referensgrupp II , Stiftelsen /Röda Korset , Läkare mot AIDS Förteckning över deltagare vid kommitténs särskilda utfrågning angående smittskyddsfrågor och sjukhushygien , överläkare, i , infektionsläkare, , tillika sekreterare i utvärdering av sjukhushygienisk verksamhet lic, sekreterare i utvärdering av sjukhushygienisk verksamhet 554 Kommitténs referensgrupper och särskilda utfrågningar... Förteckning över deltagare vid kommitténs särskilda utfrågning angående smittskyddsfrågor vid smittsamma sjukdomar som sprids till människor från objekt eller djur , epidemiolog, , jurist, , miljö- och hälsoskyddsinspektör, kommun , smittskyddsläkare, dåvarande Förteckning över deltagare vid kommitténs särskilda utfrågning angående medicinsk–etiska frågor , professor, , , docent, , , professor, ,