sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — För det demo- kratiska ansvarstagandet erbjuder partnerskapen en intressant möj- lighet att låta de medborgare och organisationer som berörs av poli- tikområdets beslutsfattande direkt påverka politikens genomföran- de. Ett sådant experiment har genomförts i det s.k. i där användargrupper med olika sammansättning, dels partipolitisk, dels baserad på representanter från ideella föreningar, har etablerats.71 Men partnerskapen bär alltid med sig risken för ojämlikhet och exkludering. Det framstår som en omöjlig uppgift att utveckla metoder som ger alla berörda grupper möjligheter att på lika villkor påverka genomförandet. Partnerskapen kan därför san- nolikt endast göras partiellt ansvariga inför specifika grupper av aktörer och intressen, medan kommunfullmäktige måste ansvara för övriga medborgare. Styrning genom mångfald (governance) bör med andra ord inte ske utan aktiv medverkan av demokratiskt valda aktörer.72 Partnerskapen kommer sannolikt att öka i betydelse , dels beroende på att kommunerna måste visa att de samarbetar med näringslivet för att få ta del av EU:s fonder, dels på grund av att kommunerna inte själva anser sig ha resurser att själva förverkliga IT-politiken. Det är därför viktigt att i fortsatt forskning försöka belysa förhandlingar, samarbete och konkurrens mellan centrala aktörer i de processer som formar IT-projekten. Den stora utma- ningen för framtiden är: (1) att göra de aktörsnätverk som utvecklar och formar de elektroniska nätverken mer demokratiska och (2) att utveckla instrument för styrning så att offentliga mål får genomslag. 1Uppsatsen knyter an till projektet , demokrati och smarta kommuner – den lokala IT-politikens utveckling och tillämpning, som författaren bedriver med stöd av . 2Petersson, (1996) Politikens möjligheter: Har folkstyrelsen någon framtid? 3Dutton, (1992) on Teledemocracy. Se också , , (1996) Telecommunications and the city. Electronic spaces, urban places. 4Tsagarousianou, et al (1998) Cyberdemocracy – technology, cities and civic networks. /: Routledge. 5Jacobsson, (1989) Konsten att reagera. Intressen, institutioner och näringspolitik. : ; , (1993) Samhällets oregerlighet: Organisering och policyproduktion i näringspolitiken. /: Symposion Graduale. 6Castells, (1997) The power of identity. 7Håkansson, (1996) Svenska kommuners IT-strategier. 8Upplägget har inspirerats av , (1996). 9Rothstein, Bo m.fl. (1995) Demokrati som dialog. 10Petersson, (1996); , (1998) Lokal digital demokr@i. I och kommunerna. Ájour nr 1. 11Koski, (1999) Information glut. What are the survival strategies available. Paper presented at the 2nd in , 6/1-99; Ingelstam, , (1993) över landet. 12Hansson, democracy@internet. Elektronisk utgåva: . 13Rothstein, Bo (1994) Vad bör staten göra? 14SCB (1996) Data om informationstekniken i . 15Petersson, (1996). 16Thelin, (1995) Integritetsskyddet i IT-samhället. Elektronisk utgåva: bibl/thelin.htm. 17Olsson, (1996) IT och det fria ordet - myten om storebror. : Juridik & samhälle. 18Freeman, (1996) Introducing the green paper. 19McGeoch, , Government in an On-line World: Balancing Access with the need to Govern Effectively. I Democracy and . Contributions from Public Adiministrations Around the World. Elektronisk utgåva: golintro.htm. 20Frissen, PHA (1992) Informatization in public administration. Research direc- tions. Paper given to UK on Information, communication and in , , . 21Barber, (1999) En plats för kommers eller en plats för oss?, i denna volym. 22Ball, , (1995) Political ideologies and the democratic ideal. 23Held, (1987) Models of democracy. 24Premfors, m fl (1994) Demokrati i storstad: Stadsdelsnämnder i . 25Masuda, Yoneji (1980) Informationssamhället. 26Ilshammar, (1996) Demokr@i. Det elektroniska folkstyrets möjligheter och problem. 27Ohlin, (1998) Samhällsdialogen - forskning om kontakter mellan med- borgare och samhälle. Nya former för demokratiskt deltagande. 28Barber, (1984) Strong Democracy. 29Friedland, (1996) Electronic Democracy and the new Citizenship. Media, , vol. 18: 185–212. 30Putnam, (1996) Den fungerande demokratin: medborgarandans rötter i . 31Schuler, (1996) . : AMC Press. 32Abrahamson, , Arterton F , (1998) The electronic commonwealth: the impact of new media tehnologies on democratic politics. : Basic Books. 33Petersson, (1996) s. 40. 34Held, (1987). 35Bellamy, , (1998). 36Johannessen, , (1998) Internet som kanal för sam- hällskommunikation. 37Ilshammar, , (1998) IT-strategi i - Mål, genomförande och rekommendationer. 38Se t.ex. , , (1998). 39Proposition 1995/96:125, Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. 40Olsen, (1990) Demokrati på svenska. 41Tambini, (1998) Civic networking and rights to connectivity: . I Tzagarousianou, et al Cyberdemocracy – Technology, cities and civic networks. /: Routledge. 42Tsagarousianou, et al. (1998). 43Doheny-Farina, (1996) The Wired Neighbourhood. 44Arterton, (1987) Teledemocracy: Can technology protect demo- cracy? 45Ranerup, (1999) Elektronisk debatt i politik, i denna volym. 46Blomkvist, (1998) Ny teknik som politisk strategi. och det gryende bilsamhället, 1914–1924. I , , konstruerade världen. Tekniska system i historiskt perspektiv. 47Proposition 1995/96:125. 48Sundsvalls kommun, Mål för IT-utvecklingen i . 49Sölvesborg kommun, – Morgondagens småstad. 50Jacobsson, (1989); , (1993). 51Elander, (1999) Partnerskap och demokrati – omaka par i nätverkspolitikens tid? i Amnå, E. (red.) Globalisering SOU 1999:83. 52Tsagarousianou, et al. (1998). 53Tsagarousianou, et al. (1998). 54Sundsvalls kommun (1998) Från industristad till kunskapsstad. 55Europeiska Unionen, Rådet (1997) Om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att stimulera informationssamhällets etablering i . Interinstitutionell akt nr 96/0283 (CNS). 56Olsson, , (1997) Politisk demokrati och EU-integrerad regionalpolitik. En undersökning av planeringsprocesser och genomförandeorganisationer i fyra regioner. : /Novemus. 57Hoff, , , , (1999) Danish local elections on the net – strenghten the democratic dialogue or making profit? Paper presented at the 2nd in , 6/1-99. 58Peters, (1998) With a help from our friends: Public-private part- nerships as institutions and instruments. I , (ed) Partnerships in urban governance. 59Montin, (1995) Kommunala organisationsförändringar. I , (red.) : Student- litteratur; , (1995) Den kommunala politiken: Problem eller lösning? I , (red.) 60Pierre, (1995). 61SOU 1998:19, IT och regional utveckling. 120 exempel från län. IT- kommissionens rapport 1/98. 62Olsson, , (1997). 63Dryzek, (1990) Discursive Democracy: Politics, policy and political science. : ; Healey, (1997) Collaborative Planning. 64Pierre, (ed.) (1998); Stoker, (1995) Regime Theory and . I Judge, , , , (eds.) 65Sclove, (1995) Democracy and technology. 66Healey, (1998) Institutionalist theory, social exclusion and governance I Madanipour, , , , (eds) Social Exclusion in European Cities. Regional Policy and Development 23. 67Castells, (1996:30) The rise of the network society. 68SOU 1994:118, Informationsteknologin. Vingar åt människans förmåga. 69Petersson, (1996). 70Jakobsson, (1997) Så gott som demokrati. Om demokratifrågan i EU- debatten. 71Åström, (1998). 72Elander, (1999). Abrahamson, ., Arterton F. , . (1998) The electronic commonwealth: the impact of new media tehnologies on democratic politics. Arterton, (1987) Teledemocracy: Can technology protect democracy? Barber, (1984) Strong democracy. Barber, (1999) En plats för kommers eller en plats för oss?, i denna volym , , (1995) Political ideologies and the democratic ideal. Bellamy, , . (1998) Governing in the information age. : Open university press , (1998) Ny teknik som politisk strategi. och det gryende bilsamhället, 1914–1924. I , , konstruerade världen. Tekniska system i historiskt perspektiv. Castells, (1997) The power of identity. Castells, (1996) The rise of the network society. , (1993) Samhällets oregerlighet: Organisering och policyproduktion i näringspolitiken. /: Symposion Graduale , (1996) The Wired Neighbourhood. Dryzek, (1990) Discursive Democracy: Politics, policy and political science. Dutton, (1992) on Tele- democracy. , (1999) Partnerskap och demokrati: omaka par i nätverkspolitikens tid? I Amnå, E. (red.) Globalisering SOU 1999:83 : Fakta info direkt Europeiska Unionen, Rådet (1997) Om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att stimulera informationssamhällets etablering i . Interinsitutionell akt nr 96/0283 (CNS) Friedland, (1996) Electronic democracy and the new citizenship. I Media, , Vol 18:185–212, : Frissen, PHA (1992) Informatization in public administration. Research directions Paper given to Study group on Information, communication and in , , , , (1996) Telecommunications and the city. Electronic spaces, urban places. Healey, (1998) Institutionalist theory, social exclusion and governance I Madanipour, , , , (eds.) Social Exclusion in European Cities. Regional Policy and Development 23. Healey, (1997) Collaborative Planning. , (1987) Models of democracy. , , , , (1999) Danish local elections on the net – strenghten the democratic dialogue or making profit? Paper presented at the 2nd International Con- gress on Electronic Media & Citizenship in , 6/1-99 , (1996) Svenska kommuners IT-strategier. Ilshammar, (1996) Demokr@i. Det elektroniska folkstyrets möjligheter och problem. Ilshammar, , (1998) IT-strategi i – Mål, genomförande och rekommendationer. Ingelstam, , (1993) över landet. , (1989) Konsten att reagera. Intressen, institutioner och näringspolitik. , (1997) Så gott som demokrati. Om demokrati- frågan i EU-debatten. , , (1998) Internet som kanal för samhällskommunikation. (1999) Information glut. What are the survival strategies available. Paper presented at the 2nd in , 6/1-99 Masuda, Yoneji (1980) Informationssamhället. & , . Operating Government in an On-line World: Balancing Access with the need to Govern Effectively. I Democracy and . Contributions from Around the World. Elektronisk utgåva: . gov.uk/govonline/golintro.htm Montin, (1995) Kommunala organisationsförändringar. & (red.) , (1998) Samhällsdialogen – forskning om kontakter mellan medborgare och samhälle. Nya former för demokratiskt deltagande. (1990) Demokrati på svenska. (1996) IT och det fria ordet – myten om storebror. : Juridik och samhälle , , (1997) Politisk demokrati och EU- integrerad regionalpolitik. En undersökning av planerings- processer och genomförandeorganisationer i fyra regioner. , (1998) With a help from our friends: Public- private partnerships as institutions and instruments. I , (red.) Partnerships in urban governance. , (1996) Politikens möjligheter: Har folkstyrelsen någon framtid? , (1995) Den kommunala politiken: Problem eller lös- ning? & (red.) , (1998) Public-Private Partnerships and . I , (red.) Premfors, m.fl. (1994) Demokrati i storstad: Stadsdelsnämnder i . Proposition 1995/96:125, Åtgärder för att bredda och utveckla an- vändningen av informationsteknik (1996) Den fungerande demokratin: medbor- garandans rötter i . Ranerup, (1999, kommande) Elektroniska debattfora i politik. , Bo (1994) Vad bör staten göra? , Bo m.fl. (1995) Demokrati som dialog. SCB (1996) Data om informationstekniken i . Schuler, (1996) . Sclove, (1995) Democracy and technology. SOU 1998:19, IT och regional utveckling. 120 exempel från län. 1/98. SOU 1994:118, Informationsteknologin. Vingar åt människans för- måga. Stoker, (1995) Regime Theory and . I Judge, , , , (eds.) (1998) Från industristad till kunskapsstad. IT- branschen i . , Mål för IT-utvecklingen i . kommun, – Morgondagens småstad. Sölves- borg: kommun Tambini, (1998) Civic networking and rights to connectivity: . I Tzagarousianou, et al. Cyber- democracy – Technology, cities and civic noetworks. , (1995) Integritetsskyddet i IT-samhället. Tsagarousianou, et al. (1998) Cyberdemocracy – technology, cities and civic networks. , (1998) Lokal digital demokr@i. I : IT och kommunerna. Ájour nr 1. Barber är professor och chef för vid , . Bland publikationer märks: Strong Democracy (1984), An Aristocracy of Everyone (1992), Jihad Versus McWorld: How the World is Both Coming Together and Falling Apart and What it Means for Democracy (1995) och A Passion for Democracy (1998). är professor vid Tema teknik och social förändring vid och docent i kulturgeografi, vid . Hon studerar de stora systemförändring- arnas spegling i organiseringen av människors vardag. Hon har också utvecklat tidsgeografiska metoder för att undersöka hur människors arbete och vardagsliv påverkas av användning av teknik. är historiker, journalist och debattör. Han är verksam vid där han arbetar med en avhandlig om den svenska IT-politikens framväxt. Hans intresse för IT berör främst frågor om demokrati, tillgänglighet och offentlighet, och han har publicerat ett flertal böcker och artiklar inom området. Ilshammar är ledamot i regeringens . dr i teknik och social förändring. Är anställd som tf lektor med särskilt ansvar för IT inom det nya grundskollärarprogrammet vid Campus , . Arbetar med kursutveckling och undervisning inom ämnet Samhälle och kultur i ett skolperspektiv. Hans forskningsintressen rör främst diskussionen om informationssamhället, datateknikens historia och samhällskonsekvenser, samt informationsteknikens roll i skolans ansvarar han för projektet rele- vansbedömning av IT-baserade läromedel som finansieras av HSV. är doktorand i medie- och kommunikationsvetenskap vid JMK, . Hon undervisar i populärkultur och del- tar i två forskningsprojekt: Digitala gränsland samt around the Baltic Sea. Avhandlingsarbetet handlar om Internet och globalisering och bedrivs med stöd från KFB. , då arbetet med denna artikel inleddes, var gästfors- kare vid SIPA, i , och vill därför passa på att rikta ett stort tack dit. är doktorand vid statsvetenskapliga institutionen vid . är adjungerad professor vid . Hans intressen har successivt flyttats från naturvetenskapen till de sociala och politiska områdena, företrädesvis betraktade i ett konsument- och medborgarperspektiv. Han har arbetat med forskning och inom forsk- ningsråd, samt varit verksam inom många statliga utredningar med anknytning till IT-området. Han var kanslichef i den första IT-kom- missionen och har också varit verksam inom IT tjänsteindu- strin. dr och arbetar som forskare och lärare på . Hon arbetar med ett forskningsprojekt om hur elektroniska debattfora kan använ- das i politik () finansierat av Kommunikationsforskningsberedningen (KFB). Hon är även verksam i ett projekt i Kumla som avser att skapa ett lokalt förankrat nätverk tillsammans med kommunen, lokala organisationer och företag vars initiativtagare är (). är doktorand vid Tema Teknik och Social förändring, och avser att disputera på en avhandling om varför och hur lokala IT-policys utvecklas i mindre kommuner på landsbygden. Hon har en fil. kand-examen i statsveten- skap och nationalekonomi samt en of Science-examen i Gender and Social Policy från . är doktorand i statskunskap och verksam vid , . studerar relationen mellan IT och demokrati. Han deltar i ett forskningsprojekt om den lokala IT-politikens utveckling och tillämp- ning, med stöd av . dr är forskare vid Tema Teknik och Social förändring vid . Hennes forskningsintresse om människors villkor i tekniksamhället, särskilt deras dagliga användning av informations- och kommunikationsteknik, utvecklades i samband med hennes avhandlingsarbete om gamla människors teknikanvändning och deras inställning till ny teknik betraktat i ett livsperspektiv. har hon forskat kring användarperspektiv, vilket bl.a. resulterat i Images, Users, Practices – senior citizens entering the IT- society och antologin in Action – Stories of users and telematics in everyday life, med MariAnne (red.) (Kommuni- kationsforskningsberedningen 1999:8 respektive 1999:9). Maktdelning (SOU 1999:76) Demokrati och medborgarskap (SOU 1999:77) Medborgarnas erfarenheter (sou 1999:113) Det unga folkstyret (SOU 1999:93) IT i demokratins tjänst (SOU 1999:117) Civilsamhället (SOU 1999:84) Globalisering (SOU 1999:83) XDemokratins trotjänare – lokalt partiarbete förr och nu Marknaden som politisk aktör – svenska hjärtan (SOU 1999:121) SOU och Ds som ingår nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6430, 113 82 Tel: , Fax: Grafisk formgivning: ,