sou · GNB3104 · 2000-01-01 00:00:00 — Förslag skall lämnas om hur eventuella omotiverade skillnader lämpligen kan undanröjas. Kommittén skall slutligen klarlägga om det finns behov av ett ut- vidgat rättsligt skydd vid andra former av hushållsgemenskap än sådana som är reglerade i lag, särskilt om parterna inte har möjlighet att ingå äktenskap eller registrerat partnerskap. Kretsen bidragsberättigade när det gäller bostadsbidrag skall därvid över vägas särskilt. Lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem (sambolagen) trädde i kraft , med . Lagen är tillämplig på sådana samboförhållanden där en ogift man och en ogift kvinna lever tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. Den innehåller bestämmelser om bodelning vid upplösning av sambo- förhållandet, om en sambos rätt att i vissa fall ta över en bostad som inte ingår i bodelningen, om inskränkningar i rätten att förfoga över det gemensamma hemmet och om rättegången i vissa tvister mellan sambor. Huvudregeln vid bodelning är att värdet av den gemensamma bostaden och det gemensamma bohaget skall delas lika mellan samborna. begärde genom ett tillkännagivande en utvärdering av sambolagen (bet. 1991/92:LU32, rskr. 1991/92:236). Enligt utskottet fick det ankomma på regeringen att bestämma i vilket sammanhang och under vilka former en sådan utvärdering skulle ske. gav Statskontoret i uppdrag att som ett första led i en utvärdering ta fram underlag för att belysa ett antal särskilt angivna frågor. redovisade Statskontoret upp- draget i rapporten - en utvärdering (Statskontoret 1993:24). I Statskontorets rapport framkom inte något som motiverade en allmän översyn av sambolagen eller några omedelbara föränd ringar i lagens bestämmelser. Tvärtom visar rapporten att lagen är i huvudsak oomstridd och att det finns ett brett stöd för dess innehåll i sak. Enligt regeringens bedömning gäller detta fort farande. De invändningar som har rests avser främst vissa tillämpningssvårigheter och vissa begräns- ningar i tillämpningsområdet. Att lagen har stor praktisk betydelse framgår inte minst av att enligt Statskontorets rapport ungefär fem av sex nybildade familjer lever i samboförhållanden. Sambolagen har varit i kraft . Trots detta behövs det enligt regeringens mening inte någon allmän översyn av lagen. Däremot bör det göras en utvärdering med inriktning på vissa särskilda frågor. Utredningens uppdrag i fråga om sambolagen är att göra en utvärdering med särskild inriktning på frågan om huvudsyftet med lagen - att bereda den svagare parten ett minimiskydd vid ett sambo- förhållandes upplösning - har uppnåtts. Finns det luckor i skyddet skall utredningen föreslå de lagändrin gar som den bedömer motiverade. Sådana ändringar får även avse begränsade utvidgningar av tillämpningsområdet. Utredningen skall vidare pröva om det behövs några lagändringar för att sådana oklarheten som finns och som kan ge upphov till tvister skall kunna undvikas eller begränsas. Exempelvis finns det anledning att pröva om det i lagen bör anges inom vilken en begäran om bodelning skall framställas (jfr rättsfallen NJA 1993 s. 302 I och II). En situation som har uppgetts föranleda problem är den då en sambo efter separation skall flytta från den gemensamma bostaden. Om vederbörande vägrat lämna bostaden, har det inte funnits tillräckligt effektiva medel att genomdriva flyttningen inom rimlig tid. Utredningen skall överväga om det behövs kompletterande regler för denna situation. Det skall bl.a. prövas om det bör öppnas en möjlighet att meddela interimistiska beslut även i fråga om en bostad som ingår i bodelningen (jfr 24 §). Det står utredningen fritt att föreslå även andra ändringar i sambolagen. Uppdraget är dock begränsat till frågor som rör sambor nas egendom. Utgångspunkten skall vara att sambolagens grundläggande reglering skall bestå. Det innebär bl.a. att begränsningarna i fråga om vilken egendom som skall ingå i bodelning i huvudsak skall bibehållas. Utredningen skall slutligen undersöka om det finns anledning att förbättra informationen om sambolagen och hur det i så fall bör ske. Enligt Statskontorets undersökning tror av samborna att all egendom skall delas lika vid en upplösning av förhållandet. Lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap trädde i kraft (bet. 1993/94:LU28, rskr. 1993/94:414). Den gör det möjligt för två personer av samma kön att registrera sitt part nerskap. Registreringen innebär att de flesta bestämmelser som gäller för äktenskap blir gällande också för partnerskapet. För personer som lever tillsammans i ett homosexuellt för hållande men som inte har registrerat partnerskap gäller lagen (1987:813) om homosexuella sambor. Lagen innebär att sambolagen och vissa andra bestämmelser om sambor är tillämpliga också på homosexuella samboförhållanden. Det har riktats invändningar mot lagen om homosexuella sambor framför allt från principiella synpunkter. Lagen har kritiserats för att den genom sin uppbyggnad likställer homosexuella sambor med heterosexuella sambor endast om det anges särskilt. Kritikerna har menat att en lagreglering i stället borde utgå från likställdhet. föreslog i sitt betänkande Partnerskap (SOU 1993:98) att lagen om homosexuella sambor skulle ersättas av en ny lag, benämnd lag om sambor av samma kön. Förslaget innebar att homosexuella sambor, om uttryckligt undantag inte gjorts, skulle omfattas av de regler som gäller för en man och en kvinna som lever tillsammans under äktenskapsliknande förhållan den. Förslaget har inte genomförts. har uttalat att förslaget lämpligen bör övervägas i samband med en utvärdering av sambolagen (bet. 1993/94:LU28 och bet. 1995/96:LU18). Regeringens uppfattning är att omotiverade rättsliga skillnader mellan homosexuella och heterosexuella sambor skall undanröjas. Utredningens uppdrag i denna del blir att överväga om det finns skillnader som är omotiverade och att föreslå hur dessa i så fall lämpligen kan undanröjas. Därvid skall Partnerskapskommit téns förslag övervägas som en möjlighet. Enligt regeringens uppfattning är det inte ett lämpligt alternativ att i varje aktuell författning precisera vilka samlevnadsförhållanden som regleringen skall gälla. Här kan det hänvisas till vad som anfördes i denna fråga när lagen om homosexu ella sambor infördes (prop. 1986/87:124 s. 45 och bet. 1986/87:LU28 s. 9). I ärendet rörande lagstiftning om registrerat partnerskap behandlade frågan om ett förbättrat rättsligt skydd för personer som delar hushållsgemenskap på andra grunder än äktenskapets. Lagutskot tet anförde att det inte gjorts någon kart läggning av sammanboende som inte omfattas av den äktenskapsrättsliga lagstiftningen eller någon av de två sambolagarna (bet. 1993/94:LU28 s. 49 f.). Av material från kunde utläsas att ca 56 000 personer bodde med någon eller några andra än personer ur sin ursprungsfamilj, make, sambo eller barn. Det var emellertid enligt utskottet omöjligt att uppskatta hur många i denna grupp som hade en så utvecklad gemenskap att de skulle ha behov av en utbyggd juridisk trygghet för sin relation. Utskottet konstaterade att det finns skilda hushållsgemenskaper och parbildningar där parterna inte har rättsligt tryggat sin gemenskap. Utskottet ansåg det angeläget att klarlägga vilket behov som kan finnas inom dessa grupper. Det fanns sålunda enligt utskottet anledning att se över vissa bestämmelser, framför allt på det sociala trygghetsom rådet, för människor som delar hushållsgemenskap på andra grunder än äktenskapets. Enligt utskottet borde en parlamentarisk utredning tillsättas för att utreda vad som bör göras för att öka tryggheten för nämnda grupper. Uppdraget, som borde omfatta alla typer av gemenskapen där parterna inte har möjlighet att ingå äktenskap, skulle enligt utskottet syfta till att belysa vilka grupper som kan ha behov av ökad rättslig trygghet samt närmare klarlägga vilka dessa behov är. Utredningen borde också lägga fram de lagför slag som utredningen fann påkallade. Vad utskottet sålunda anförde gav som sin mening regeringen till känna (rskr. 1993/94:414). I ett ärende om nya regler för bostadsbidrag har behandlat frågan om kretsen av bidragsberättigade. Bostads- utskottet anförde att denna krets bör utvidgas till att omfatta personer som bor tillsammans, oavsett samlevnadsform (bet. 1995/96: BoU 11 s. 18). Utgångspunkten bör enligt utskottet vara att andra sammanboende i bostadsbidragshänseende skall jämställas med samboende män och kvinnor enligt de regler som gäller enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Utskottet konstaterade att de lagändringar som detta kan kräva inte torde vara helt okomplicerade (bet. s. 18 f.). Vad utskottet sålunda anförde gav som sin mening regeringen till känna (rskr. 1995/96:229). Utredningens uppdrag i denna del blir att klarlägga vilka behov som kan finnas av ett rättsligt skydd vid andra former av hushållsgemenskap än sådana som är reglerade i lag, särskilt sådana former där parterna inte har möjlighet att ingå äktenskap eller partnerskap. I enlighet med vad anfört bör utredningen syfta till att belysa vilka grupper som kan ha behov av ökad rättslig trygghet samt närmare klarlägga vilka dessa behov är. Därvid bör utredningen uppmärksamma även de situationer där personer lever i hushållsge menskap med varandra utan att permanent bo tillsammans. Utredningen skall lägga fram de lagförslag som den finner motiverade. Som anfört bör utredningen framför allt inriktas på en genomgång av det sociala trygghetsområdet. Utgångspunkten bör dock vara att lagändringar skall genomföras bara om det behövs av rättviseskäl eller om det finns ett uttalat skyddsbehov. I fråga om bostadsbidrag skall utredningen analysera de problem som bostadsutskottet redovisat (bet. 1995/96: BoU 11 s. 18 f.). Utredningen skall lämna förslag till lagändringar som möjliggör den av förordade utvidgningen av kretsen bidragsberättigade tillsammans med beräkningar av kostnaderna för en sådan reform. Utredningen skall också analysera de ekonomiska effekterna för den enskilde. Utredningen får även överväga behovet av kompletteringar i de familjerättsliga reglerna. Därvid skall dock beaktas att regleringen av egendomsförhållandena i familjerätten är förhållandevis invecklad. Det bör undvikas att det familjerätt sliga egendomssystemet kompliceras ytterligare. Uppdraget skall anförtros åt en kommitté med parlamentarisk för- ankring. Kommittén skall i första hand behandla de frågor som angetts ovan. Den är dock oförhindrad att ta upp även andra närliggande frågor om det bedöms motiverat. För kommitténs arbete gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (1996:49). Uppdraget skall redovisas . Förteckning över deltagare vid hearing i angående sambolagen , familjerätten i , advokat , advokat, , advokat, , advokat, , advokat, , familjerätten i , familjerätten i , familjerätten i , familjerätten i , rådman, , advokat, , doktorand, , jurist vid AKH, Kommitténs ledamöter, experter m.m. , ordförande, , , , , , , , , , , , , , , samt sekreteraren Sammanställning av diskussionsfrågor när det gäller utvärdering av sambolagen Inom parentes anges det avsnitt i betänkandet där diskussionen vid hearingarna sammanställts. När föreligger ett samboförhållande (4.3.1) ·Finns det behov av en rättslig reglering av frågan när ett sambo- förhållande har inletts? ·Finns det behov av en rättslig reglering av frågan när ett sambo- förhållande har upphört? Egendom som skall ingå i bodelningen (4.4.1) ·Bör bodelningen omfatta bostad och bohag som i och för sig inte anskaffats för gemensamt bruk men som använts av parterna gemensamt ? ·Bör annan egendom än bostad och bohag omfattas av bodelningen om den anskaffats för gemensamt bruk, t.ex. bil, båt, fritidshus eller sparkapital? ·Bör äganderätten till samägd egendom som inte i sig är bodelningsbar kunna upplösas vid eller genom bodelning? ·Kan egendom som förvärvas genom arv testamente eller gåva med eller utan föreskrift om enskild egendom anses förvärvad för gemensamt begagnande och således ingå i bodelningen? Bör det i så fall komma till uttryck i lagtexten att en föreskrift om enskild egendom medför att egendomen inte skall ? Några bodelningsfrågor (4.5.1) ·Bör 5 § andra stycket omformuleras så att det av dess ordalydelse framgår att sambolagen kan avtalas bort även delvis? ·Bör bodelning kunna ske under pågående samboförhållande ? Hur kan i så fall borgenärernas intressen beaktas? Bör det vara möjligt att på nytt egendom som under pågående samboförhållande har bodelats mellan parterna? ·Bör sambor ha möjlighet att inför samboförhållandets upplösning träffa föravtal om bodelning? ·Bör det i sambolagen anges en tidsfrist för när bodelning senast skall framställas (en s.k. preklusionsfrist)? Hur lång bör i så fall fristen vara? Sambos behov av skydd mot illojala transaktioner (4.6.1) ·Bör det i sambolagen införas en bestämmelse om redovisningsplikt så att värdet av den bodelningsbara egendom som en sambo avhänder sig efter det att förhållandet upphört men före bodelningen inkluderas i bodelningen? ·Bör det i sambolagen införas en vederlagsregel så att värdet av den bodelningsbara egendom som en sambo avhänder sig innan förhållandet upplöses ingår i bodelningen? Vilken tidsgräns skall i så fall gälla? ·Bör skuldavräkningsreglerna i något avseende ändras? (Är det rimligt att beakta studiemedelskulder eller att avräkna en skuld som belastar egendom som ingår i samborätten från värdet av egendomen när lånet använts till annat än förvärv eller förbättringar av sådan egendom, t.ex. när lånet använts till inköp av en fritidsbåt)? ·Bör jämkningsregeln kompletteras så att den inte bara skyddar den av parterna som äger mest samborättsgods från att behöva lämna sin egendom till den andre parten utan även gör det möjligt för en sambo att tilldelas mer än hälften av nettovärdet? Samboförhållandes upplösning genom ena partens död (4.7.1) ·Bör lilla basbeloppsregeln vara tillämplig om en sambo avlider efter det att parterna separerat men innan bodelning har ägt rum? ·Bör det införas möjlighet för en efterlevande sambo att mot lösen erhålla bohag som tillhört den avlidne sambon men som inte förvärvats för gemensamt bruk? Processuella frågor (4.8.1) ·Bör det införas möjlighet att meddela interimistiskt beslut om kvarsittningsrätt även när bostaden ingår i bodelningen? ·Bör det införas möjlighet att överklaga interimistiskt beslut som fattats angående kvarsittningsrätt i en bostad som inte ingår i bodelningen? ·Bör det införas möjlighet att pröva fråga om kvarsittningsrätt i en bostad som ingår i bodelningen eller fråga om bodelningsförrättare (frågorna handläggs enligt ärendelagen) i mål om vårdnad om barn eller barns boende? Information (4.9.1) ·Hur stor kännedom finns det bland allmänheten om sambolagen och dess innehåll? ·Behövs det mer information till allmänheten om lagen och i så fall i vilken form? Sammanställning av författningar som är tillämpliga för sambor Från sammanställningen har de lagar och förordningar som närmast utgör tillämpningsbestämmelser till annan lagstiftning uteslutits, lik som vissa lagar som har mindre betydelse i sammanhanget, exempelvis bestämmelser om folk- och bostadsräkning. Kommitténs uppfattning är att endast i den mån de rättsliga skill na- derna mellan heterosexuella och homosexuella sambor motsvaras av de rättsliga skillnaderna mellan äktenskap och partnerskap kan de anses vara motiverade. Mot denna bakgrund har kommittén bedömt om det finns en omotiverad rättslig skillnad mellan de båda grupperna. För att bestämmelser om sambor skall bli tillämpliga på sambor av samma kön skall lagen om homosexuella sambor hänvisa till bestämmelserna. Lagar och bestäm melser som lagen om homo- ning av det gemensamma hemmet när ett samboför- ägare i samma utsträck- sambo i ett hetero-sexuellt 10 kap. 9 § rättegångs- Denna hänvisning är när- mast att betrakta som lag- sumtion vid utmätning av 19 § första stycket, punkt 1 nionde stycket och punkt 3 sjunde stycket av samt punkterna 3 a, 3 b och 4 av anvisningarna till lagen (1928:370) sambor av samma och motsatt kön ur skatte- synpunkt vad gäller för- kostnader för driv medel vid körning med för- Lagen (1941:416) skattesats som en lott från en sambo av motsatt kön. sambor av motsatt som av samma kön vid berä kning av den andel som vid en sambor med anledning av den enes död skall anses som av samma kön att för eller gåvoskatt inte erläg- (1981:131) om kallelse på okända borge- motsatt kön vad gäl ler rät- ten att ansöka om kal lelse ningslagen (1970:988). bor av samma och motsatt kön vad gäl ler möjligheten myndigheten anmäla att en (1990:1342). ver att ändringar i aktie- för make och sambo till en person med insyns- ställning i ett aktiemark- ningen innebär att sam- bor av samma kön jäm- ställs med ovan nämnda tredje stycket och 8 § (1997:157), röst ning i vissa fall och vid röst ning genom bud kan en sambo av samma kön vara bud på samma sätt som en sambo av mot- Var ken sambor av motsatt kön eller sam bor av samma kön kan vara vittne vid röstning genom bud eller genom lantbrev- bärare eller vid brevröst- 12.Lagen (1993:1469) om Enligt lagen kan upp- när den som avyttrat en eller innan han bosatt sig där om en sambo fullföljer vad den döde inte hunnit med i fråga om ersätt- bär att detta också gäl ler om det är fråga om homo- 13.10 kap, 18 §, 11 kap 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ samt 16 kap. 7 och 9 §§ fö räldrabalken och av motsatt kön bl.a. när det gäller rätten att ansöka om och yttra sig i Enligt lagen får utläm- kontroll omfatta, för vissa uppgift som finns tillgäng- lig i polisregister om den innebär att det sagda avser såväl en sambo av samma som av motsatt kön. 15.Lagen (1996:1231) om skattereduktion för fasti g- hetsskatt i vissa fall vid Om två makar eller sam- bor bor tillsammans på en maken eller sambon avli- och motsatt kön. 16.Lagen (1993:737) sambor av motsatt kön att Kommunen är skyldig att när det gäller gifta och har gemensam ekonomi att se till att make/maka eller sambo inte drabbas av en oskäligt för sämrad ekono- misk situation på grund av att den andra maken har kön med sambor av mot- av motsatt kön vad gäl ler jämkning av avgifterna. Lagar och bestäm melser som lagen om homosexu- ella sambor inte hän visar (1975:1385). Den som är styrelseleda- tör eller någon som har valtningen i ett aktiebolag inte får vara revisor i den som är gift med eller nande förhållanden med en sådan person eller på viss besläktad med denne. 20.Lagen (1980:1103) om vissa före tag. Även denna lag inne håller en bestämmelse om revi- lagen (1982:713) Den kan inte vara revisor ledande ställning i försäk- eller bolagets kontroll där- den som är gift med eller anden med en sådan per- son eller på annat angivet sätt är släkt med denne. vara anställd i en verk- samhet som drivs av en bl.a. den med vilken han skall fattas på visst kvali- ficerat sätt om före trädes- rätt till teckning skall ges make och sambo till en andra uppräknade). En bank får inte bevilja kredit till exempelvis styr- Make och sambo till sådana personer jämställs. Det anges även vilka per- soner som inte får utses sambo till dessa personer jämställs även här. En medlem får före trädas och varje medlem skall ha rätt att ha med sig ett sambo eller annan medlem kan inte utses till revisorer i en förening. sambo till dessa likställs. (1991:900). får inte delta i handlägg- ningen av ett ärende som om jäv för den som är stinget gäller också make, närstående till den redo- (1991:980) om Vid handel med aktier är ägs av make eller sambo låtaren har vårdnaden om (1991:981) om inte på andra villkor än sådana som bolaget nor- som har ledande ställning gäller kredit till make eller sambo till sådana perso- I kyrkofullmäktige i för- inte delta i handläggningen av ett ärende som person- vald eller en anställd är jävig i ett ärende hos hans make sambo m.fl. föreskrifter som gäller för den som är redovisnings- gäller också make, sambo, föräl drar, barn, eller annan närstående till 30.Lagen (1992:1610) om får inte bevilja kredit till eller anställda som har en make eller sambo till såd- för den som är gift med eller syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led eller på vissa andra Detta gäller även den som på grund av samboförhål- lande på liknande sätt är I lagen finns dess- utom bestämmelser om re- den som är ledamot i före- som är anställd i företa get samt den som är gift eller eller släkting i rätt upp- och nedstigande led till en förvaltaren eller en revisor förutom av styrel sen eller för valtare, av bl.a. stifta- ren eller om stiftaren är avliden, dennes efterlev- ande make eller sambo, arvinge, arvinges avkom- ling, universell testaments- tagare, boutredningsman eller testamentsexekutor i dödsboet efter stiftaren. trollen av den. ler den som är gift eller uppräknade sätt är släkt till en sådan person får Beträffande rätt till för- enligt 4 kap. 2 § med mans med under äkten- (1973:349). som på grund av anställ- egenföretagare här i landet från EG-rätten eller EES- avtalet i fråga om sociala det gäller studiestöd. sådana utländ ska med- (1984:890) om bidrag till Bidrag får även ges till make eller maka och barn under till den som har rätt till bidrag. annan anhörig eller sambo som lever i hushålls- (1984:936) om bidrag till Bidrag kan utgå bl.a. för levt tillsammans med flyk- Med make likställs annan förare i flyg vapnet. flygförare i vissa fall rätt före viss ålder utgår pre- mien till maka och barn. 38.För ordning (1988:244) om grupplivför säkring för Det hänvisas till vissa regler i TGL-S (avtalet om säkring), bl.a. när det gäller och sambo med förmånsta- I för ordningens 2 § anden bor tillsammans med av motsatt kön. om tjänstepensionsför mån. 39.Lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för En närstående som vårdar någon som är svårt sjuk tid då han avstår från för- ende har rätt till ersätt ning då han vår dar någon som vid behandling av honom inom den svenska hälso- infektion av hiv genom smitta vid användning av Detta gäller även om den av hiv genom smitta av en sådan person om de är eller varit gifta med var- för hållanden och om smit- tan ägt rum innan den först smit tade fått känne- dom om sin infektion. (1990:1361) om Före komsten av make/- bl.a. lånets storlek. ligheterna till anstånd med ning av skulden är bero- avses en ogift man och en ogift kvinna som bor till- 41.Lagen (1993:332) måner för vissa hiv- De som smittats av hiv på sätt som ovan angetts i ersättning och ledighet för närståendevård har rätt till likställs de som samman- hälso- och sjukvård m.m. finns dels i kapitlet om lämnas efter ansö kan i motsatt kön (7 kap. 6 §). med sambo en ogift per- son som under äkten- den bor tillsammans med för utvarande försäkrad av 43.Lagen (1994:308) om skall ansöka om bostads - makar likställs en man och en kvinna som utan att adress om inte skäl visas den tid då den sökande varit hindrad att arbeta på En sådan orsak är utlandsvistelse till följd av att den sökande följt med sin make eller maka vid arbetsgivare har sitt säte i Med make eller maka jäm- Med föräl der likställs den som är gift med en föräl- 46.Lagen (1984:1140) om Med insemination förstås i lagen införande av sperma i en kvinna på konstlad utfö ras endast om kvinnan är gift eller bor tillsam- mans med en man under befruktning utanför kro p- För utsättningen för att en kropp och införas igen är att kvinnan är gift eller eller sambons sperma. (1989:529). Enligt lagen får uppehålls- tillstånd bl.a. ges till en utlänning som är gift eller sambo till någon som är bosatt i eller har för bosätt ning här. med uttrycket sambo såväl ningen (1989:547). En utlänning som är med- borgare i ett land som ingår i Europeiska ekono- (EES) är undantagen från sambo till sådan utlänning som sägs i första stycket samt i vissa fall deras