sou · GNB3128 · 2000-01-01 00:00:00 — beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1997/98:211). Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 73 6Problem förknippade med använd- ningen av fyrverkerier En grundläggande uppgift för utredningen är att så långt som möjligt söka skapa en bild av de problem som är förknippade med användningen av fyrverkerier. Utredningen har därför med hjälp av expertis på olika områden (se avsnitt 1.2) kartlagt omfattningen och arten av personskador (inklusive hörselskador), sakskador och då framförallt bränder orsakade av fyrverkeriprodukter, störningar och andra olägenheter för såväl människor som för djur samt slutligen eventuella miljöproblem. I avsnitt 6.1 behandlas personskador exklu sive hörselskador och i avsnitt 6.2 hörselskador. Bränder orsakade av fyr- verkerier behandlas i avsnitt 6.3. Kartläggningen avseende olägenheter för människor och djur redovisas i avsnitt 6.4 respektive 6.5. Avsnitt 6.6 slutligen behandlar den påverkan användningen av fyrverkerier kan ha på miljön. (EPC) vid har på utredningens uppdrag analyserat omfattningen och arten av personskador orsakade av fyrverkerier. Analysen har omfattat en lång rad frågeställningar och baseras i huvudsak på tre register; dödsorsaksregistret, patientregistret och EHLASS-databasen. Vidare har man kompletterat sökning i register med material från i och i . omfattar samtliga avlidna som för dödsfallet var folkbokförda i och patientregistret avser samtliga patienter som skrivits ut från sluten vård vid något av landets offentliga sjukhus. Med sluten vård avses vård som innefattat inläggning på sjukhus. Båda registren innehåller information om bland annat den avlidnes/patientens kön, ålder, döds-/inskrivningsdatum samt medicinsk information om dödsorsak eller yttre orsak till skadan. 74 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier EHLASS-databasen har initierats av EU för att förbättra underlaget för det konsumentpolitiska arbetet. I den svenska delen finns data från såväl den slutna som den öppna vården vid svenska sjukhus. Till skill nad från de andra två registren är den inte grundad på heltäckande nationellt insamlade data utan insamling har skett från , , med sjukhusen i , , och . EHLASS ger samma information som övriga två register samt kunskap om produkten som orsakat olyckan. 6.1.2Antalet dödsfall och skador orsakade av fyrverkerier i Av EPC:s rapport framgår att minst sex och högst 12 personer avlidit till följd av olyckor med fyrverkerier, vilket i genomsnitt innebär att 0,6-1,2 dödsfall inträffar . Till SÄI:s kännedom har kommit åtta dödsfall varav fyra i samband med hemtillverkning/hemtillverkade produkter. Olyckor med fyrverkerier är därmed en mycket ovanlig dödsorsak. Som en jäm förelse kan nämnas att enbart avled totalt 1 733 personer på grund av olycka i hem- och fritidsmiljö. Eftersom patientregistret bara avser sluten vård och EHLASS- databasen inte är nationellt täckande har EPC gjort beräkningar för att uppskatta totala antalet skadade personer. Man har använt sig av två alternativa beräkningsmetoder. De två metoderna har gett samstämmigt resultat, vilket indikerar att resultatet är tillför litligt. Resultatet avser antalet skadade på grund av fyrverkerier som behandlats i öppen eller sluten vård vid sjukhus. Utanför faller de skadade som enbart erhåller vård på en vårdcentral eller inom skola. Den första metoden innebär att resultaten från EHLASS-databasen räknas upp till nationell nivå. Denna beräkning ger som resultat 460 olyckor orsakade av fyrverkerier . Den andra metoden bygger på att utifrån inläggningsfrekvensen i EHLASS-databasen räkna fram vilken andel de registrerade olyckorna i patientregistret utgör av det totala antalet olyckor i såväl sluten som öppen vård vid sjukhus. Inläggningsfrekvensen för fyrverkeriskador har utifrån EHLASS-data uppskattats till . I patientregistret fanns 69 personer som skadats på grund av fyrverkerier, vilket ger ett resultat om 460 skadade totalt. (69x1/0,15 ) På grundval av dessa siffror finner EPC att antal skadade på grund av fyrverkerier som erhåller öppen eller sluten vård vid sjukhus uppgår till 400-500 personer. Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 75 EHLASS-databasen innehåller 28 200 olycksfall som inträffat inom hem- och fritidssektorn . I 21 av dessa fall var fyrverkeripro- dukter inblandade. Det innebär att fyrverkeriolyckorna utgjorde av olyckorna inom hem- och fritidssektorn. 6.1.3De skadades ålder och kön I samtliga kända dödsfall var offren män. En tredjedel var . Av rapporten framgår vidare att ungefär hälften av de skadade var och att kvinnor eller flickor bara undantagsvis före kom- mer i statistiken. En stor andel av de skadade var barn , exempelvis uppgick andelen skadade i EHLASS-databasen 1996-1998 under till . I patientregistret var motsvarande andel . EPC studerade samtliga 49 fyrverkeriolyckor i EHLASS-databasen samt ytterligare sju fall för att få kunskap om vilken produkt som orsakade skadorna. Uppgifterna i databasen bygger på patienternas egna berättelser, vilka måste ha accepterats av ansvarig läkare. Det bör emellertid vara så att det för en del patienter kan finnas skäl att förtiga att man ägnat sig åt hemtillverkning. Det visade sig att av skadorna orsakades av hemtillver- kade produkter samt att övriga skador till lika stor del orsakades av smällare som andra fyrverkerier. Materialet är för litet och osäkert för att man skall kunna dra några säkra slutsater, men det indikerar att smällare orsakar lika många skador som övriga fabrikstillverkade p ro- dukter och - med reservation för ett mörkertal - att hemtillverkade pro- dukter står för en begränsad andel av skadorna. Med hänsyn till att användningen av hemtillverkade produkter är relativt begränsad kan dock risken att de som använder sådana skadas bedömas vara relativ hög. Fördelningen framgår även av nedanstående tabell. 76 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier Andel skadade individer under enligt EPC:s utredning Andel under 18 år Andel under 15 år utom , 52 fall EHLASS 1998, 21 fall Figur 1 Fyrverkerirelaterade olycksfall hämtade från EHLASS 1996-98, samt från /98, fördelade efter typ av inblandad pyroteknisk produkt. Nedan (tabell 2) följer en sammanställning av de olyckor på grund av hemtillverkning som SÄI erhållit kännedom om. En förklaring till den höga siffran skulle kunna vara att det under det året var van ligt att man försökte bygga om produkten , vilken inte är godkänd. Siffrorna kan jämföras med att EPC:s siffror som indi kerar att av alla fyrverkeriskador orsakades av hemtillverkade produkter vilket grovt uppskattat skulle motsvara drygt 50 skadade . Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 77 Antal olyckor med hemtillverkade produkter som SÄI erhållit kännedom om. 1 död, 2 skadade, varav 1 mycket allvarligt 2 döda, 21 skadade, varav 5 allvarligt 2 skadade, varav 1 allvarligt EPC:s utredning visar vidare att hälften av skadorna var brännskador och att mer än tre fjärdedelar av skadorna hänförde sig till huvud eller händer. Smällare orsakade i första hand skador på händer och armar medan av skadorna från andra fyrverkerier än smällare var lokaliserade till huvudregionen. I materialet återfanns endast två fall av bortsprängda kroppsdelar, vilka båda orsakats av hemtillverkade pro- dukter. Detta skulle kunna ge stöd för den allmänna uppfattningen att hemtillverkade produkter orsakar allvarligare skador än de fabrikstillver- kade. Den närmare fördelningen framgår av tabell 3. Fördelning av olika typer av skador från olika produkttyper enligt EPC. 6.1.5Dödsfallets eller skadans tidpunkt och plats Fyra av sex dödsfall som EPC identifierat inträffade i samband med nyårshelgen. Utav skadorna uppstod under de tre helgerna fyrverkerier särskilt används, nyår, påsk och . Helgen har i sammanhanget definierats som före och efter den aktuella 78 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier Övriga skador har uppstått . Den i särklass vanligaste olycksplatsen var bostadsområden, därefter kom skola eller offentlig lokal. De 69 personer som lades in på sjukhus hade en genomsnitt- lig vårdtid . Inskrivningsbenägenheten var som ovan redo- visats . Med hänsyn taget till åldersfördelningen var inskriv- ningsbenägenheten dubbelt så hög som för andra hem- och fritids olycks- fall, vilket indikerar att fyrverkeriolyckorna är allvarligare än andra olyckor. EPC uppskattar att fick bestå ende men. Det enda registret som medger en jämförelse över tiden är patient- registret. Som tidigare nämns började man först redovisa fyr ver- keriolyckorna separat. Det innebär att en jämförelse måste avse samtliga olyckor med explosiv vara. EPC:s utgångs- punkt har varit att olyckor i samband med explosion förutom fyr verkeri- olyckor huvudsakligen är olyckor som inträffar i arbetslivet eller inom försvaret. Med ett antagande om att sistnämnda olyckor i mycket ringa utsträckning drabbar personer skulle olyckorna med explo- siva varor i åldersgruppen kunna utgöra en approximation av utvecklingen av fyrverkeriolyckorna. Utvecklingen framgår av nedanstående figur 2. Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 79 Antal personer , vårdade/inskrivna på sjukhus till följd av skada av explosiv vara 1987-1997. Antalet skadade varierar något över perioden med som lägst 42 fall och högst 79 fall . Någon trendmässig nivåförändring framkommer ej. EPC har utifrån huvudsakligen EHLASS-databasen sammanställt en internationell jämförelse. Av tabell 4 framgår att har färre ska- dor per invånare än , men betydligt fler än övriga länder i tabel- len. Huruvida detta återspeglar en faktisk skillnad i olycksfallsfrekvens eller skillnader i kvaliteten i rapporteringssystemen går inte med säkerhet att avgöra. 80 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier Internationella uppgifter insamlade av EPC . = Nationellt, Befolkn. = Befolkning, inv. EPC har med hjälp av uppgifter från landstingsförbundet om genom- snittliga kostnader per vårddag gjort ett försök att uppskatta sjuk vårdens kostnader för fyrverkeriskador. Det har därefter använt sig av en stan- dardmodell för kostnader för personskador i allmänhet, där sjuk vårdens andel utgör av den totala samhällskostnaden. Uti från denna beräkningsmetod kan samhällskostnaden för 400 fyrverkeri skador beräknas till och för 500 fyrverkeriskador till . Ett annat sätt att uppskatta kostnaderna är att utgå från den studie över samhällets kostnader för olyckor som 1977 gjorde för räkning (Samhällets kostnader fö r olyckor 1997, P21-/97). I denna rapport uppskattas de totala kostna- derna (medicinska kostnader, rehabiliteringskostnader, produktionsbort- fall, materiella kostnader, administrativa kostnader) för olyckor i bostad, idrott och fritid till . Utgår man ifrån att fyrverkeriolyckorna utgjorde (enligt EHLASS) och generaliseras fyrverkeriskadorna till att motsvara ett genomsnitt av alla olyckor på fritid skulle kostnaderna för fyrverkeri olyckor kunna upp- skattas till storleksordningen . Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 81 Av EPC:s rapport framgår att minst sex personer och högst 12 personer avled till följd av fyrverkeriolyckor, vilket inne bär att i genomsnitt 0,6-1,2 dödsfall inträffar . Enligt uppgift från SÄI är det fråga om åtta dödsfall, varav fyra i samband med hem tillverk- ning/hemtillverkade produkter. Olyckor med fyrverkerier är där med en mycket ovanlig dödsorsak. Som en jämförelse kan nämnas att avled 1733 personer på grund av olycka i hem- och fritidsmiljö. Antal skadade på grund av fyrverkerier som erhåller öppen eller slu- ten vård på sjukhus uppgår till 400-500 personer. Fyrverkeri- olyckorna uppgår uppskattningsvis till av olyckorna i hem- och fritidsmiljö. Offret är en man eller en pojke och i hälf - ten av fallen är han under . Det är inte ovanligt att han är . EPC:s utredning indikerar att smällare orsakar ungefär lika många skador som andra fabrikstillverkade produkter och att hemtillverkade varor förefaller stå för en begränsad andel av skadorna. Smällare drab- bar främst händer och armar, medan andra fyrverkerier skadar huvud- regionen. Skador i samband med hemtillverkade produkter förefaller vara allvarligare än andra skador. av skadorna inträffar under de tre kända fyrverkerihel- gerna och den vanligaste olycksplatsen är bostadsområden. Underlaget tyder vidare på att fyrverkeriskador är allvarligare än en genomsnittlig hem- eller fritidsolycka. Antalet fyrverkeriolyckor som lett till sluten vård har enligt EPC varierat mellan ca 40 och ca 80 fall . Någon tendens till förändring av nivån fram kommer ej. I ett internationellt perspektiv har färre skador per invånare än , men fler än andra jämförda länder. Samhälls kostnaden för fyrverkeriolyckor kan beräknas uppgå till beroende på vilken beräkningsmodell som läggs till grund för beräkningen. Utredningen har gett doktor i uppdrag att kart- lägga arten och omfattningen av den påverkan fyrverkerier kan ha på hör seln. Uppdraget har redovisats i två rapporter. skydd och samhällsmedicin vid har yttrat sig över rap- 82 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier Vidare har utredningen tagit del av olika ljudnormer, en ljud- mätning av smällare som utfördes av samt den tidigare pyroteknikutredningens betänkande, Ds I 1975:2, Pyrotekni- ska varor, risker och regler och dom , (Dnr B 20/92). Ljudtrycksnivån mäts i decibel (dB). Vid bedömningen av risken för hörselskador måste ljudtrycksnivåer ställas i relation till avståndet från ljudföremålet, ljudets varaktighet och dess frekvenser. Ljudtrycksnivån minskar med sex decibel varje gång avståndet till ljudkällan fördubblas. Människor kan uppfatta ljud som har en varaktighet av . Ljudet från en smällare har en varaktighet som är 5 000 gånger kortare och definieras därmed som ett impulsljud. Innebörden är att män niskan på ett medvetet plan bara uppfattar en liten del av knallen. Däremot når den rätta ljudnivån våra öron. Örat uppfattar inte alla frekvenser lika kraftigt. Djupa toner upplevs svagare. Ljudnivåer mäts därför oftast i en skala där alla frekvenser är sammanvägda till ett värde inom det hörbara frekvensområdet och där låga frekvenser ges ett lägre värde, den så kallade dB (A)-skalan. Denna svarar någorlunda mot den subjektiva uppfattningen av ljudstyrkan. Impulsljud mäts i dock i dB (C), vilket betyder att de lägsta och högsta frekvenserna vägs högre. När det gäller smällares ljud trycksnivå är dock måtten dB (A) och dB (C) jämförbara, eftersom en smällare inte avger lågfrekventa ljud. För buller i allmänhet används vidare mätinstrument som anger ljud- trycksnivåns medelvärde. Eftersom impulsljud har så kort varaktighet är detta medelvärde ointressant. I stället mäts impulsljud i peak eller impulse. Peak anger det maximala toppvärdet av ljudnivån, vilket mät- ningen i impulse inte förmår. Angivelser i peak respektive impulse är inte jämförbara. 6.2.3Hur uppstår hörselskador? Hörselskador kan vara medfödda eller uppstå till följd av sjukdomar, skallskador eller genom bullerexponering. Det kan vara fråga om att någon utsätts för buller eller för ett mycket kraftigt ljudtryck vid ett enstaka tillfälle. I innerörats mellankanal sitter Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 83 På detta sitter tre rader med cirka 20 000 celler som löper parallellt från basen på snäckan till dess topp. På varje cell sitter ett antal mycket tunna strån, vilka har kontakt med ett annat membran. När ljudtrycksnivån blir för hög överbelastas dessa strån och cellerna de sitter på. Stråna böjs allt mer och cellerna svullnar. Vid upprepad sådan påverkan dör cellen. Vid exponering för ett mycket kraftigt ljudtryck vid ett enda tillfälle kan de tunna stråna helt eller delvis komma att knäckas och cellerna kan få en omedelbar och obotlig skada. De symptom som uppstår vid ovan beskrivna skador är hörsel ned- sättning och/eller tinnitus. Med sistnämnda beteckning avses att den ska- dade uppfattar ljud utan att de existerar. Dessa ljud kan vara av olika karaktär och nivå. Vanligen beskrivs de som ett högfrekvent pip eller skrik, ofta i kombination med brusljud. Dessa ljud är för många patienter alltid hörbara, vilket i första hand påverkar sömnen, men även kraftigt sänker livskvaliteten i övrigt. Ett inte ovanligt scenario är att den skadade efter att ha utsatts för ett mycket kraftigt ljudtryck inte upplever några symptom, eftersom endast en del av de tunna stråna knäckts. Skulle personen under sin livstid dock på nytt utsättas för ett kraftigt ljud eller långvarig buller påverkan knäcks emellertid de återstående stråna och cellen dör med följ den att symptomen då uppstår. En skadad hörsel kan inte återställas på medicinsk väg. Slutsatsen av det anförda är att hörselskador är ett dolt, men poten- tiellt allvarligt problem bland barn eller ungdomar. Enligt avger den minsta smällaren som finns på marknaden i och som innehåller svartkrut (C) peak på en meters avstånd. En större variant med svartkrut () avger (C) peak på samma avstånd. Den största smällaren med svartkrut (Special, Tigerskott) avger (C) peak på en meters avstånd. Det är fråga om ett impulsljud. mätte () på uppdrag av ett företag i fyrverkeribranschen smällares ljudnivåer. Mätningen gjordes i dB (A) peak. Smällarna placerades ovan mark på grov pelare och hårt underlag. Ljudnivåmätaren placerades längre bort och ovan mark. Resultatet av mätningen framgår av nedanstående tabell. 84 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier Mätningar av smällares ljudnivåer utförda av FMV . Hammargrens "Maxiskott" Hammargrens "Magnum" Hammargrens "Ryssar" Av denna mätning framgår att de större smällarna (tigerskott, skott, special, Maxiskott och Magnum) avgav ett genomsnittligt medel- värde om (A) peak på ett avstånd om med viss nivå- skillnad mellan mätföremålet och mätinstrumentet. Det skulle mot svara (A) peak på ett avstånd om en meter, vilket skulle vara nio dB mindre än vad uppgett. Skillnaden förklaras av att det är ett medelvärde. Utgår man i stället från mätningens maxvärde om motsvarar det (A) peak vid en meters avstånd. SÄI har upp gett att Fyrverkerimästarnas tigerskott inte längre finns på mark naden. Bortser man från den produkten visar mätningen ett maximalt värde om , vilket motsvarar (A) peak vid en meter. De mindre smällarnas genomsnittliga medelvärde i mätningen är (A) peak , vilket motsvarar (A) peak på en meters avstånd, vilket stämmer överens med upp gifter. Sammantaget skulle därmed FMV:s mätning ge stöd för Hell ströms uppgifter. Det förbehållet som skulle kunna göras är att de största smällarna kan som han uppger avge cirka (C) peak på en meters avstånd, men att de i genomsnitt skulle ligga runt (C) peak. Andra produkter som avger impulsljud i jämförbar nivå är knall pul- verpistoler som avger (C) peak på ett avstånd om . I gäller inom arbetslivet Arbetarskyddsstyrelsens för fattningssamling Buller, AFS 1992:10. I denna har lagts fast ett impulsstoppvärde avseende hörselskaderisk på (C) peak. Det anges att en särskild risk för hörselskada kan vara de s.k. impulsljuden och att enstaka tillräckligt starka knallar kan ge upphov till bestående hör selskada. Den skaderiskbedömning som kommer till uttryck i Arbe- Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 85 tarskyddsstyrelsens föreskrifter har sin motsvarighet i föreskrifterna om impulsstoppvärden i EG:s arbetsplatsdirektiv. antog det europeiska standardiseringsorganet en reviderad leksaksstandard med regler för ljud. När det gäller knall pul- verpistoler får dessa ha en ljud nivå om (C) peak mätt . Därefter skall nivån sänkas till (C) peak vid samma avstånd. Det pågår dock diskussioner om att sänka ljudtrycksnivån till (C) peak. EU- kommissionen har uttalat att den nuvarande kraven inte är tillräcklig för att skydda mot hälsorisker hos användarna. Skälen härför skulle enligt vara att det föreskrivna maximala värdet om motsvarar 150-160 decibel och eftersom det med tanke på barnens naturliga beteende är rimligt att förutse att barn skulle använda lek saken i när- heten av örat finns risk för akuta hörselskador (Europeiska gemen ska- pernas officiella tidning, 1999/C 259/05). pågår ett europeiskt samarbete om standard för fyrverkerier. I det förslag som föreligger är den maximala ljudnivån för en mindre smällare angiven till (A) impulse på ett avstånd om en meter och för en större smällare till (A) impulse på ett avstånd om . Eftersom ljudnivån här anges i impulse är detta inte jämförbart med uppmätta ljudnivåer i peak. Som en jämförelse kan dock följande anföras. En smällare av typ "Special " med svartkrut avger knappt (A) impulse och skulle därmed bli godkänd. Samma smällare avger i genomsnitt (C) peak på samma avstånd eller (C) peak på en meters avstånd, respektive (C) peak . mantaget skulle därmed denna norm mätt i peak kräva att användaren håller ett avstånd om till smällaren för att användaren inte skulle utsättas för högre decibel än det Arbetarskyddsstyrelsen har som norm. skulle vidare tillåta de smällare som finns på den sven ska marknaden att avge de ljudtrycksnivåer som de gör . Det framgår dock av förslaget att länderna hade stora svårigheter att enas om en gräns. Vissa länder ville sätta ljudgränsen för de större smäl larna till en lägre nivå. Enligt uppgift från SÄI fanns det även krav om en högre gräns för ljudnivån. 1994 förbjöd på yrkande av Konsument ombuds- mannen (KO) enligt produktsäkerhetslagen en importör och detaljist av leksaker att sälja produkter med knalltuggummi och knallpulverskott eller liknande som kan avge impulsljud som överstiger på ett avstånd av . Grunden härför var bland annat att ansåg det med tillräcklig säkerhet vara visat att varaktiga hörselskador kan bli följden av, även enstaka, impuls ljud som når örat med ett ljudtryck om cirka I ärendet hade KO inhämtat 86 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier yttrande från docenten , laboratoriechef, avdelning för Akustik vid dåvarande , professorn , regeringens särskilde utredare för att utarbeta en samlad handlingsplan mot buller samt professorn , Öronkliniken vid . Deras samstämmiga uppfattningar var att ljudtrycksnivåer överstigande (C) peak var farliga. 6.2.6Smällares påverkan på hörseln har anfört följande. Den exakta decibelgränsen som orsakar hörselskador kan inte anges. Det är dock klarlagt att impulsljud på (C) peak orsakar hörselskador. För att ljudet skall vara ofarligt bör det understiga (C) peak. Eftersom de kraftigaste smällarna avger (C) peak på en meters avstånd är det vedertaget att dessa orsakar hörselskador. För att komma under gränsvärdet (C) peak krävs det att användaren håller ett avstånd om till en sådan smällare, vilket är ett orealististiskt långt avstånd. Det skall anmärkas att om man i stället utgår från de genomsnittliga värden som uppmättes av för de största smäl larna, (A) peak på en meter, skulle användaren inte som anför behöva hålla ett avstånd om till smällaren för att komma under utan det skulle räcka med . Enligt räcker en enda exponering för att en bestående hörselskada skall uppstå. Anledningen är att hörselsystemet inte är kon- struerat för att hinna registrera dessa ljud, vilket medför att människor utsätter sig för sådana ljud utan att förstå eller bli varnade för dess skad- lighet. Ett annat skäl är tryckförloppets snabba k araktär. Den snärtiga ljudpulsen sliter sönder innerörats cellstruktur. Ljud trycksnivån från en sådan smällare kan jämföras med skjutvapen. Det är enligt klarlagt att skjutvapen orsakar hörselskador hos såväl jägare som rekryter. av dem som gör militärtjänstgöring får hörselskador, i av fallen har skadan orsakats av ett skott. har vidare om problemets omfattning anfört följande. I Sve- rige har av befolkningen hörselskador. Drygt hälften av de skadade torde ha fått skadan på grund av att de utsatts för buller. För den återstående gruppen kan olika orsaker vara tänkbara. Det är inte möjligt att ange andelen skador som orsakats av smällare, eftersom tillgänglig statistik saknas. Det är dock vanligt att