sou · GNB375d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Objekt i vår egen skala har vi lärt oss storleksbedöma, och genom storleksjämförelse med ett känt objekt t.ex. en ladugårdbyggnad eller ett fullvuxet träd kan vi relativt väl på håll storleksbestämma även nya höga objekt. Vi har dock mycket svårt att på långt avstånd bestämma höjden på ensamma mycket höga objekt, eller höjdskillnaden på två olikhöga objekt. För denna studie har vi i beskrivning av förutsättningar för placering/utformning, kap 3, använt följande terminologi för benämning av olika tornhöjd: 50–60 m tornhöjd är normalfallet m benämnes låga aggregat Väsentligt högre aggregat har vi inte erfarenhet av i verkligheten och kan vi därför inte utta- la oss om . Fotostudier av befintliga anläggningar I bilaga 1 redovisas exempel på anläggningar med olika grupperingsprincip, och kommentarer om effekter av vindkraftverkens inbördes placering och vindkraftverkens storlek. För var och en av de åtta grupperingsprinciperna illustreras med foton exempel på hur anläggningarna kan te sig i landskapet. För flera grupperingsprinciper redovisas flera exempel från verkligheten. Dessa illustrationer blir exempel på svenska landskapstypers förutsättningar att rymma vindkraftsanläggningar. Sammantaget visar fotoexemplen en del av den empiri som i kapitel 3, leder fram till studiens indelning i landskapsgrundtyper. Bilagan syftar således till att ge en bred gemensam kunskapsbas för projektet. Fotoanalyserna har initialt genomförts som en inledande problemanalyserande arbetsfas. Vi försöker genom bilderna illustrera landskapsupplevelse utifrån terminologi. har i samband med fotograferingarna även gjort noteringar av spontana intryck, och har tillåtit oss, för problemanalysens skull, göra både allmänna och vida reflexioner kring våra observa- tioner för att inte inledningsvis begränsa kontexten. Kommentarerna kring bilderna är av naturliga skäl av subjektiv art. Det gör dem inte mindre signifikanta, men måste naturligtvis beaktas kritiskt av varje vindkraftsplanerare och myndighetshandläggare. De inledande studierna av vindkraftsanläggningar (se bilaga 1) och erfarenheter från andra tidigare vindkraftstudier ligger till grund för följande klassificering av landskapstyper för vin- dkraft i . Syftet är att identifiera en för vindkraftsplanering signifikant indelning av landskapstyper, vilka vi benämner grundtyper. I första hand är det kombinationen av topografi och öppenhet som ligger till grund för indelningen i grundtyper. I övrigt bygger bedömningar på arbetsgruppens erfarenheter och samtal med skilda personer såsom styrgrup- psledamöterna och personer med lokalkännedom. Undersökningsområdet har först övergri- pande indelats efter U. regionala indelning av det svenska landskapet (1996). Därefter har området avgränsats och preciserats närmare med hjälp av kartor i skala 1:250 000 och 1:50 000, topografiska kartan. Därefter har grundtyperna karterats - se kap. 4, Kartering. Inledningsvis identifierades ett 30-tal grundtyper. När grundtyperna efterhand började testas praktiskt i inventerings- och beskrivningsfasen (med en minsta karteringsenhet av ) kom vissa att slås samman när de visade sig ge relativt likartade hänsynsbeskrivningar. I detta kapitel beskrivs grundtyperna och förekomsten i landet översiktligt. För illustration hänvisas i förekommande fall till foton i bilaga 1. För grundtyper som ej förekommer i bilaga 1 illustreras med foto direkt i detta kapitel. För varje grundtyp anges hänsynskriterier där koncentrerat vissa slutsatser beträffande förutsättningar för placering/utformning av vindkraftsanläggningar sammanfattas. Slutsatserna gäller gruppering och i viss mån vindkraftverkstorlek för anpassning till landskapet. har tillförts under utredningens gång. Landskapstyperna där har därför inte kunnat identifier- ats lika säkert. har heller inte karterats. Kustlokalisering är ännu sällsynt i , men förekommer på och . Kustlokalisering är relativt vanlig i , och . Generellt för alla kust- typer, utom flikig kust, är att linje eller båge som följer kustlinjen kan rekommenderas. Ev. kan också kortare linjer tvärs kustlinjen passa. Lista över grundtyper för (se principfigurer nästa sida) 1.Helt öppen slätt, jordbruk, alvar 2.Jordbruksbygd, öppet något böljande landskap, få vegetationsinslag 4.Jordbruksbygd, öppet plant landskap med vegetation och/eller gårdar, 5.Jordbruksbygd, inslag av vegetation och gårdar 6.Riktat landskap (f.a. jordbruksbygd med påtaglig riktningsverkan och höjdsluttning med viss riktningsverkan, t.ex. kanten av en horst el. 8.Skogsbygd, >75% skog 9.Skärgård och flikig kust 11.Hav eller stor insjö Tolv grundtyper av landskap för vindkraftsplanering i 1. helt öppen slätt, jordbruk, alvar. Jordbruksbygd, något böljande Mellanbygd, skogsinslag 25– Skogsbygd, >75% skog Skärgård och flikig kust Hav eller stor insjö Regional indelning av det svenska landskapet Inom ramen för arbete med kulturmiljöprogram för har gjort en regional indelning av det svenska landskapet - se kartan nedan. Varje region innehåller flera olika grundtyper, och varje grundtyp förekommer som regel i flera regioner. redovisar i viss grad vilka karaktärselement som är typiska i varje region. inte in i denna grundtypsbeskrivning, eftersom en grundtyp kan finnas i många olika regioner med var för sig skiftande karaktärselement och regionala särdrag. Karaktärselementen redovisas i nästa kapitel, karteringen. En regional indelning av det svenska landskapet. Ur Odlingslandskap och landskapsild, , Helt öppen slätt, jordbruk, alvar Landskapets principiella uppbyggnad avseende Översiktligt förekomsten av grund- topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 1 typ 1 i vindintressanta regioner Till grundtyp 1 räknas jordbrukslandskap med mycket små topografiska variationer. Som framgår av exemplet Rynge i föregående kapitel (= grundtyp 2), så är topografin en starkt bestämmande faktor för hur en gruppstation upplevs inordnad i landskapet. Även små topografiska variationer kan spela påtagliga perspektiviska spratt. Därför har vi skiljt ut grundtyperna 1 och 2, plant respektive något böljande landskap, trots att de enligt hävd brukar föras samman såsom i begreppet . Grundtyp 1 förekommer framför allt i södra och västra , , och öppna delar av lerslätterna i , och Ängelholmsslätten. förs också hit. Bland exemplen i föregående kapitel hör till denna grundtyp Östgötaslät- ten, , , och . Förutsättningar för placering/utformning Jordbruksbygd helt öppet och plant eller långsamt sluttande har i allmänhet relativt goda förutsättningar att ta emot både stora grupper och höga vindkraftverk. Några inskränkningar i vindkraftverkens höjd kan knappast påtalas generellt sett. Överblickbarheten i landskapet är milsvidd. Det bör vara stora avstånd, gärna , mellan stora grupper för att de inte skall läsas samman. Den regeln gäller tydligare ju öppnare landskapet är. Jordbruksbygd, öppet något böljande landskap, få vegetationsinslag Landskapets principiella uppbyggnad avseende Översiktligt förekomsten av grund- topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 2 typ 2 i vindintressanta regioner Till grundtyp 2 räknas jordbrukslandskap med vissa men små topografiska variationer. Detta landskap förekommer framför allt som övergångsform till eller i mosaik med grundtyp 1. Grundtyp 2 är också ofta övergångsform till grundtyp 3, backlandskap. Jordbruksslätter som ej är avsatta under havsnivån har en tendens att vara böljande. Bland exemplen i bilaga 1 hör till denna grundtyp Kverrestad, Rynge och . Förutsättningar för placering/utformning I svagt böljande landskap kan vindkraftverken lätt hamna på olika höjdnivå. Betraktat på håll uppstår lätt en perspektivisk effekt. Den lilla höjdskillnaden för maskinhusen ger gärna uppfat- tningen att vindkraftverken står på olika avstånd från betraktaren i stället för att de står på olika höjd. Om två vindkraftverk betraktas från samma avstånd, men det ena är högre beläget, kan det högre tolkas som om det står närmare betraktaren än vad det verkligen gör. Därmed upplevs inte heller ett eventuellt regelbundet mönster i placeringen. Avsikten att med en ordnad formering få vindkraftverken att hänga ihop till en enhet – en anläggning - kan gå förlorad. Därför bör vin- dkraftverken stå på samma nivå. Alternativt anpassas de enskilda verkens tornhöjd så att mask- inhusen kommer på samma nivå. Linjer är sannolikt lättast att ordna på detta sätt. Det torde vara svårt att inordna stora grupper och vindkraftsparker i detta landskap, eftersom det kan bli komplicerat att samordna många aggregats maskinhöjd. Några inskränkningar i vindkraftverkens höjd kan knappast påtalas generellt sett. Landskapets principiella uppbyggnad avseende Översiktligt förekomsten av grund- topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 3 typ 3 i vindintressanta regioner Grundtyp 3 är öppet till halvöppet, starkt kuperat. Detta landskap kan ha mycket varierande vegetationsmängd från skogstäckning. Typen förekommer t.ex. i , norr om , och . Markanvändningen är åker/ofta i varierad uppsplittring. Fältkanter betraktade i perspektiv ger backlandskapets karaktäristiska uttryck. Karaktäristiskt är exponeringen av sluttande, öppna åkrar eller gräsmarker, böljande krön och andra linjer. Om inslaget av skog är stort, så de öppna sluttande fälten inte är särskilt exponer- ade, är mellanbygd (grundtyp 7) eller skogsbygd (grundtyp 8) mer representativa grundtyps- benämning. Backlandskap förekommer inte i någon av fotoexemplen i bilaga 1, varför det är på sin plats med följande foton: Backlandskap från Bara öster om inbäddat i backlandskap söder om Förutsättningar för placering/utformning Det är sällsynt med vindkraftverk i denna landskapstyp. Backlandskap har i allmänhet höga skyddsvärden och har bl.a. därför inte varit föremål för större utbyggnader. Relativt hög andel vegetationsinslag i jämförelse med kringliggande jordbruksslätter i kombination med topografin kan också betyda en ur vindenergisynpunkt hög skrovlighet, vilket innebär turbu- lenser och störningar i luftlagren med minskning i vindens energiinnehåll. Backlandskap är relativt småskaligt. Stora grupper eller vinkraftparker skulle sannolikt leda till skalkonflikter. Endast små grupper torde kunna komma ifråga. Sannolikt bör alla vind- kraftverk i en grupp stå på samma höjd. Låga vindkraftverk i backlandskap kan framhäva topografins storslagenhet. Höga vindkraftverk kan reducera den. Eventuellt kan man tänka sig att ställa verk i en grupp på olika höjdnivå i kraftigt sluttande backlandskap. poängtera den topografiska variationen. Höjdskillnaderna bör då sannolikt vara signifikant tydliga. 4 Jordbruksbygd, öppet plant landskap med vegetation och/eller gårdar, 5– Landskapets principiella uppbyggnad avseende Översiktligt förekomsten av grund- topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 4 typ 4 i vindintressanta regioner Hit hör bl.a. exemplen Laholmsslätten och i bilaga 1. Det relativt höga inslaget av veg- etationselement beror på en ovanligt hög täthet av gårdar. I en studie 9 kan man utläsa att Laholmsslätten, bland de vindintressanta regionerna i , är den som är tätast med bebyggelse. Spridda byggnader är klart begränsande för möjligheten att arrangera regelbundna grupper. Denna grundtyp förekommer spritt på flera håll i landet t.ex. i , på och på . Förutsättningar för placering/utformning När denna slätt har relativt tätt med gårdar, som på , är det svårt att lokalisera höga vindkraftverk dels p.g.a. behov av minimiavstånd, dels för att storleksjämförelse ofta sker med näraliggande vegetation och gårdar varför effekten kan bli att höga vindkraftverk kan bli mycket dominerande. Även regelbundna och gitterformade grupper kan vara svåra att genomföra. Vegetationstätheten gör att landskapsrummen blir mindre i detta landskap än i tidigare behandlade jordbruksbygder. Höga vindkraftverk syns från fler landskapsrum. Små grupper med måttligt höga vindkraftverk torde vara lättast att inordna i landskapet. 9 Lokalisering av vindkraft i . På uppdrag av (506 160-1). Jordbruksbygd, inslag av vegetation och gårdar Landskapets principiella uppbyggnad avseende Översiktligt förekomsten av grund- typ 5 i vindintressanta regioner topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 5 Grundtyp 5 kan vara öppen mellanbygd mellan slätt/kust och skogsbygd, men också sedimen- tär jordbruksslätt med uppstickande moränkullar som i , eller jordbruksbygd med mycket vegetation i form av mellanfältsytor eller trädridåer. P.g.a. det stora vegetation- sinslaget är vindenergiinnehållet i sådana landskap relativt lågt. Därför har intresset för vind- kraft varit begränsat och få lokaliseringar finns där. Med högre verk kan intresset för exploatering komma att öka Kristianstadsslätten med ställvis vegetationsdungar, plantskola och trädrader Områden med plantskoleinslag eller trädgårdsodlingsdistrikt kan också hamna i denna klass. Typen finns också på och . Det är alltså en mycket variabel klass som ej kan hänföras till någon tydlig landskapsregion i , utan förekommer mycket spritt i landet. Topografin får ej vara starkt kuperad. Då klassas typen som backlandskap. Förutsättningar för placering/utformning Topografin har mindre betydelse än i de öppna typerna. På grund av rumsuppdelningen kan det vara svårt att uppleva hela stora grupper och formationsmönster. analyser (se Vindkraft i harmoni - exemplet ) talar för att en grupp som sträcker sig över flera landskapsrum har en tendens att sudda ut den upplevelse av landskapsvariation som rumsup- pdelningen i övrigt ger. I allmänhet torde relativt små grupper vara att rekommendera i denna landskapstyp. Linjer bör följa parallellt med landskapets tydligaste rumsgränser såsom vegeta- tionskanter eller andra strukturer. Det kan vara lättare att lokalisera höga vindkraftverk i denna typ än i den något öppnare grundtyp 4, eftersom det relativt stora vegetationsinslaget begränsar vindkraftverkens exponering sett från betraktare i omgivningen. Å andra sidan ger stort inslag av vegetation och gårdar högre grad av storleksjämförelse, vilket kan försvåra inpassning av höga vindkraftverk. Landskapets principiella uppbyggnad avseende Översiktligt förekomsten av grund- topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 6 typ 6 i vindintressanta regioner Denna landskapstyp kan bestå av kanten av en horst, annat höglänt landskap eller en tydlig dalgång i öppet landskap. Det kan vara en övergångszon mellan låglänt öppen jordbruksslätt och skogsbygd om övergången är långsträckt, rak och med tydlig höjdskillnad. Klassen kan också vara smal jordbruksdal kantad av lång rak höjdsträckning, eller jordbruksslätt som övergår i markant ås/horst. Typen kan också vara en långsträckt höglänt kust, eller en bred sprickdal som ofta sedan övergår i flikig kust. Signifikant är höjdsluttningens krönlinje mot himlen. Exempel på denna typ i bilaga 1 är Hardeberga. Förutsättningar för placering/utformning Höga verk reducerar intrycket av höjden. Låga verk förstärker höjden. Linjer och långsmala grupper bör ej placeras mitt uppe på en höjdsträckning, utan en bit ner, så alla verken i en rad kan ställas på samma nivå. Om de inte ställs på samma höjdnivå får man räkna med perspek- tiviska effekter såsom att gruppen får en annan riktning än höjdsträckningen. Det behöver dock inte vara en nackdel om det görs på ett väl studerat sätt. I långsträckta låglänta rum torde linjer eller långsträckta grupper vara att föredra längs rum- sriktningen. När de då står längs vindriktningen krävs avstånd minst 7 turbindiametrar för att interferenseffekten (läeffekt) från stående verk skall hinna släckas ut. Små grupper och korta linjer tvärs rumsriktningen kan också fungera bra. Höga verk reducerar storslagenheten från höjden, men kan förstärka landskapets riktning sett på långt håll. På nära håll förstärker även mindre vindkraftverk rumsriktningen. Mellanbygd, skogsinslag 25– Landskapets principiella uppbyggnad avseende Översiktligt förekomsten av grund- topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 7 typ 7 i vindintressanta regioner Omväxlande landskap med skog och öppna marker. Det kan vara slätt eller kuperat landskap. Om det är starkt småkuperat och ej har alltför mycket vegetation klassar vi det här som back- landskap. Det kan var övergång mellan slätt och skogsbygd. Denna typ är mest intressant om den ligger så nära havet att vindenergiinnehållet inte hunnit reduceras. Extrema höjdlägen kan också vara aktuella. Med högre vindkraftverk kan intresset ökas för exploatering även i inlandet t.ex. i . Förutsättningar för placering/utformning Utblickbarheten är liten och landskapsrummen är små. Höga vindkraftverk syns ej så långt i denna grundtyp, eftersom utblickarna från betraktare avskärmas av vegetation. På grund av den begränsade utblickbarheten i sådant landskap torde alla aggregaten i en grupp sällan överblickas som en samlad helhet. Därför är valet av grupperingsprincip relativt fritt. Denna typ kan vara intressant för vindkraftverk om den ligger intill större jordbruksslätt, och vinden leds in i öppna långsträckta rum. Höglägen som uppe på en horst kan också vara aktuella. Skogsbygd, >75% skog Landskapets principiella uppbyggnad avseende Översiktligt förekomsten av grund- topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 8 typ 8 i vindintressanta regioner Denna grundtyp dominerar , men är inte särskilt intressant för vindkraftslokalisering. Den redovisas i studiens kartering enbart när den markerar gräns till andra vindenergiintressan- ta klasser. Förutsättningar för placering/utformning Om dessa områden blir aktuella på grund av nya teknisk/ekonomiska förutsättningar torde höga vindkraftverk vara möjliga eftersom utblickarna från betraktare avskärmas av vegetation. Valet av grupperingsprincip är relativt fritt utom vid ev. lokalisering i mycket stortopografiskt land- skap i då grupperingen bör orienteras i förhållande till stora produktionsytors rikt- ningar. Skärgård och flikig kust Landskapets principiella uppbyggnad avseende Översiktligt förekomsten av grund- topografi och slutenhet/öppenhet i grungtyp 9 typ 9 i vindintressanta regioner Längs med i stort sett hela svenska kusten, utom i och , finns skärgård i någon form. På en del platser är den bred och kan bestå av innerskärgård och ytterskärgård. Ställvis i större insjöar med många öar förekommer också denna grundtyp. Innerskärgård kan ofta till- sammans med en flikig kustlinje ha tydlig riktningsverkan. Så är fallet när den överordnade geomorfologin är sprickdalsterräng med vikar, sund och fjordar t.ex. i . I ytter- skärgården försvinner denna riktningsverkan. är som regel delvis skogsklädda på ostkusten och i . Bebyggelse förekommer som regel samlad i mindre grupper på de större öarna. Inom ytterskärgården förekommer nästan ingen bebyggelse. Inåt landet är detta landskap enligt våra grundtyper ofta halvöppet eller riktat. Förutsättningar för placering/utformning Det kan vara en fördel att placera vindkraftverken i små grupper gärna korta linjer eftersom då inte hela horisontlinjen blir fylld av vindkraftverk. Vid påtaglig riktningsverkan kan grup- peringen orienteras längs topografin i landskapsrummets närskala. I övrigt bör kustens överordnade riktning bestämma en grupps orientering. Landskapets principiella uppbyggnad avseende topografi och slutenhet/öppenhet i grungtyp 10 Denna typ dominerar i , , och . Öppenheten varierar mycket mel- lan öppet, skogsklätt och bebyggt, ofta med fritidsbebyggelse. Denna relativt flacka kust låter inte sig inordnas under grundtyp 9, 10 eller 6. Landskapet är ofta svagt sluttande mot havet och nivåförhållandena varierar mellan +/0 till ca +10 m.ö.h. Marken består huvudsakligen av sediment, men kalkbergsplatå på och . Landskapet har ofta en tydlig rikt- ningsverkan mot havet genom främst ägo- och brukningsgränser. Vegetationen består företrädesvis av lövträd, men i vissa partier finns tallskog på väst- och sydkusten i form av planterade skyddsskogar mot sanddrift, vilka planterades . Förutsättningar för placering/utformning Vindkraftverk förekommer i endast på ett fåtal platser inom landskap- stypen bortsett från och . I , och är det vanligt med kustlokalisering. I kustbandet torde rekommenderas att vindkraftverken placeras i linje längs kusten. Gruppering i kortare rader vinkelrätt mot kusten kan passa bättre där markägomönster, vägar eller ägogränser, ner mot havet är tydliga, samt där rekreationsintressena är särskilt utta- lade. Hav och större insjö Landskapets principiella uppbyggnad avseende topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 11 Detta landskap, havslandskapet, har en bestämd riktning i bakomvarande horisontlinje. Som regel finns det anläggningar bebyggelse, industriverksamhet etc på angränsande land vilket ger en kulisseffekt på avstånd på upp till 1,5 - 2 mil. Jämför avståndet - . Det som bestämmer den visuella påverkan är framförallt avståndet till vistelsepunkter på land. Ligger vindkraftetableringen närmare än blir anläggningen tydlig. På längre avstånd bleknar intrycket bort i varierande grad beroende på väderleks- och ljusförhållanden. Det visuella intrycket av vindkraftetableringar till havs bestäms också av närheten till frekventerade farleder. Havets fria horisont har ett symbolvärde. Förutsättningar för placering/utformning Till havs grupperas vindkraftsparker med fördel i regelbunden formation/gitter. Om antalet vindkraftverk väsentligt överstiger 20 har det sannolikt liten betydelse om man tillämpar fri gruppering eller gitter. Ingreppet i det fria havets symbolverkan kan vara påtagligt. Vindkraftetablering inom innanhav ger från land som regel en mindre visuell påverkan än lokalisering till det öppna havet. Vindkraftverken relateras till den kuliss som bakomvarande land bildar. Den fria horisonten som finns i det öppna havet saknas. Vindkraftsparker och stora grupper är möjliga. Höga vindkraftverk torde i allmänhet vara möjliga, men bör studeras i relation till bakomvarande landkuliss. Landskapets principiella uppbyggnad avseende Översiktligt förekomsten av grund- topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 12 typ 12 i vindintressanta regioner Tät bebyggelse är ingen enhetlig landskapstyp. områden är av naturliga skäl sällan aktuella för vindkraft. De har tagits med främst av karteringstekniska skäl när de är mer än . Industripräglade områden anses ofta lämpliga för vindkraft. Ett exempel - se bilaga 1 - på detta är där en linje av tre vindkraftverk står framför Lunds västra industriområde. Gruppen bedöms passa ihop med den bakomliggande verksamhetspräglade stadskanten. Ett annat exempel är området SO om . Där samspelar tre aggregat i linje väl med industrianläggningen . Det är en ung landskapsbild präglad av landskapsåtgärder i anslutning till vägbyggnad och våtmarker. Man måste vid lokalisering nära en tätortskant vara observant på stadens karaktäristiska siluett av äldre byggnadselement, t.ex. kyrktorn, hustak och speciella byggnader. Förutsättningar för placering/utformning En jämn linje kan fås att samspela med linjespelet i en för övrigt industripräglad tätortskant. Vindkraften kan också samspela med andra landskapskaraktärer som tillhör sena förlopp av landskapsförändringar. Man bör se upp så inte vindkraftverken konkurrerar med äldre karak- täristisk stadssiluett. vindintressanta områden har delats in i grundtyper, men inom studien har inte fun- nits utrymme att kartera och ingående kontrollera dessa. Därför kan vid senare fördjupade studier eventuellt ytterligare grundtyper bli aktuella att särskilja. Eftersom norrländska exem- pel inte finns med bland de redovisade fältstudierna i bilaga 1 diskuteras i stället de norrländs- ka grundtyperna relativt omfattande i detta kapitel. 16. fjällsplätt/platå Landskapets principiella uppbyggnad avseende topografi och slutenhet/öppenhet i grundtyp 13 förekommer utefter hela fjällkedjan från norra delarna av till nord- västra . Med högfjäll menas här det dramatiska och omväxlande kala bergsland- skapet som är mycket högt beläget och ofta tydligt exponerat mot omgivningen på avstånd.