sou · GNB384d3 · 2000-01-01 00:00:00 — I The Information skriver att detta innebär en grundläggande utmaning av våra grundläggande föreställningar och teorier om det moderna samhället. När kultur- och symbol- produktion på ett betydligt mer fundamentalt sätt än tidigare blir samhälleliga produktionskrafter blir det svårt att upprätthålla distinktioner mellan produktion och reproduktion (eller kultur). I förlängningen innebär detta att de samhällsvetenskapliga distinktio- nerna mellan ekonomi och kultur, som beteckningar för relativt åtskilda samhällssfärer, blir problematiska. Liksom menar också Castells att innebörderna av begreppet politik måste omdefinieras med utgångspunkt i dessa nya förhållanden. Sådana definitioner – dvs. de som dominerar ett samhälle under en epok, som är materialiserade i grundläggande institutioner och styr tankar och handlingar i en viss riktning – etableras inte som ett resultat av filosofers eller vetenskapsmäns verksamhet. Det moderna genombrottets politiska begrepp och deras betydelser definerades med utgångspunkt i de erfarenheter och konflikter som var knutna till det industrikapitalistiska samhällets genombrott. På motsvarande sätt ser vi nya politiska praktiker och begrepp växa fram ur globaliseringens erfarenhetshorisonter och sociala strider. Det rekordlåga deltagandet riksdagsval har utlöst en intensiv debatt kring demokratins tillstånd i , där det har uttryckts farhågor om en växande medborgerlig likgiltighet för poli- tiska frågor. Detta avspeglas inte minst i den utbredda användningen av metaforen soffliggare, som ger associationer just till en likgiltig medborgare, eller snarare icke-medborgare, som saknar intresse för att utöva inflytande över de komplexa och konfliktfyllda skeden NYA SOCIALA RÖRELSER OCH POLITIKENS GLOBALISERING som styr våra livsvillkor . På sin höjd betraktar han/hon dem på TV-rutan i vilande och lojt tillstånd. Jag har i denna artikel uppmärksammat några tendenser som pekar i en annan riktning. Det gäller etablerandet av aktiviteter som kan samlas under beteckningen ny politik. Jag har också diskuterat vilket, eller vilka, demokratibegrepp som uttrycks i dessa aktiviteter. kallar den nya politiken för subpolitik, vilket i sin vidaste bemärkelse innebär en politik som bedrivs underifrån, dvs. ett politiskt handlande som till väsentliga delar äger rum utanför de etablerade politiska institutionerna. I konstaterade att den politiska aktiviteten hos medborgarna ökade, som de etablerade politiska parti- erna tappade medlemmar och deltagandet i riksdagsvalen minskade. 1990-talets intresse för det civila samhället och de livliga diskussio- ner som föranletts av uppmärksammade bok de demokratin avspeglar också ett utbrett intresse för att diskutera och analysera medbogerliga aktiviteter som äger rum utanför etable- rade politiska institutioner, men som inte desto mindre kan definie- ras som politiska, eller åtminstone som bidragande till att lägga grunden för ett demokratiskt samhälle. Ett pågående forsknings- projekt som undersöker den verklighet som döljs bakom metaforen soffliggare visar att det i sociala sammanhang där valdeltagandet är som lägst, det vill säga bland invandrarungdomar i förorterna, kan förekomma en relativt hög grad av politisk medvetenhet och aktivitet.33 Jag har också försökt att visa på att nya sociala rörelser har spelat en viktig roll för att etablera nya politiska teman, handlings- och organisationsformer – dock utan att påstå att de utgör den nya politikens enda källa. Liksom en rad internationella forskare drar jag av min egen forskning på området slutsatsen att det inom de nya rörelsekulturerna har utprövats former för att utvidga den samhälle- liga demokratin, det vill säga för medborgerligt inflytande som går utöver röstsedelns och det etablerade politiska partisystemets demo- kratiska former. har vi sett framväxten av nya, militan- ta strömningar inom den unga politiska aktivismen. Det gäller inte bara den renodlat anti-demokratiska ny-nazistiska rörelsen, utan också grupper med anknytning till miljö-, och kvinno- och den anti- rasistiska rörelsen, vilka bekänner sig till demokratiska mål men delvis använder medel som kan karakteriseras som icke-demokra- tiska (dvs. våld och/eller hemliga sabotageaktioner). diskussioner och analyser av vilka politiska för- ändringar som skulle följa med det nya (post-industriella) samhällets genombrott kretsade kring polariteten gamla/nya rörelser. 1990- talets försök att analysera det nya samhället i termer av globalisering, social komplexitet och tilltagagande ekonomisk och kulturell segregation, lyfter i stället fram en politisk polarisering mellan å ena sidan öppenhet och tolerans (som t.ex. i regnbågspolitiken) och å andra sidan slutenhet och fundamentalism (som i nationalismen och ny-nazismen). Den nya politikens polariteter är i kanske som allra tydligast i den anti-rasistiska rörelsen: å ena sidan extremt heterogena regnbågskoalitioner, med en avsevärd ideologisk och kulturell spännvidd, å andra sidan en militant ytter- kant som med dolda ansikten besvarar våld med våld.34 Den anti- rasistiska rörelsen inbegriper överhuvudtaget många av de möjlig- heter, motsättningar och utmaningar som förefaller vara känne- tecknande för millennieskiftets nya politiska situation. I boken det politiska menar att just den samhälleliga komplexitet och reflexivitet som öppnar möjligheten för att överskrida och skapa nya och utvidgade samhälleliga demo- kratiska former också ger upphov till en renässans för en politik som kännetecknas av en längtan efter fasthet och ordning, efter identiteter med skarpa och tydliga gränser.35 Den främlingsfientlig- het och nationalism som manifesterat sig i kan delvis förstås mot denna bakgrund. Det gäller också för den nya politiska sekterism som fått stor uppmärksamhet under detta decennuim, inte minst i Sverige.36 Den nya politiska sekterismen Den nya tendensen till politisk sekterism är kanske som mest fram- trädande inom den framväxande ny-nazistiska rörelsen. aktuella studie av dessa grupper tyder på att det är relevant att tala om en ny högerextremistisk rörelsekultur med förgreningar i en rad europeiska länder.37 Om denna rörelse anknyter till gamla ideologiska teman, så har dess handlings- och organisationsformer drag av ny politik – det gäller t.ex. nätverket som organisationsform och användandet av internet som kommunikations- och mobilise- ringsform. Också grupper med anknytning till efterkrigstidens nya rörelser organiserar sig i i den politiska sektens form. NYA SOCIALA RÖRELSER OCH POLITIKENS GLOBALISERING har såväl miljörörelsen som kvinnorörelsen fått en militant ytter- kant, där sabotaget utgör en central handlingsstrategi: vägmaskiner, köttransporter, minkfarmar och porrbutiker har utsatts för nattliga aktioner, något som väckt en debatt om förhållandet mellan demo- krati och utomparlamentarism – både inom rörelserna och i den offentliga debatten. Till de samhälleliga förutsättningar som gynnar politisk sekterism hör det minskade förtroendet för etablerade politiska organisationer och strukturer bland unga människor, vilket bl.a. avspeglas i att vi sett ett kraftigt minskande medlemsantal i de politiska ungdomsförbunden och ett sjunkande valdeltagande bland ungdomar.38 var den svenska miljörörelsens mest radikala aktionsform civil olydnad – en öppen icke-våldshandling som syftade till demokratisk dialog. Den bemöttes emellertid sällan med samma sorts öppenhet och har de mest radikala gröna aktivisterna flyttat in i en hemlig, anonym tillvaro. Ytterligare en förutsättning som understödjer den politiska sektens typiska form för utåtriktad manifestation är den estetisering och visualisering av politiken som är en del av det nya mediasam- hället: det mediala skådespelets sökljus riktas mot det entydiga och spektakulära uttrycket. Marknadsprincipens alltmer vittomfattande expansion, den ökade segregeringen med tilltagande ekonomiska klyftor, arbetslöshet och kulturell osäkerhet gynnar också sekteris- men. Inom internationell sociologi talas det mycket om fram- växten och utbredningen av de nya stammarna som ett svar både på den tilltagande kulturella osäkerheten och marknadssamhällets kyla.39 Det handlar om små, täta grupper, präglade av varm gemenskap och skarpa gränser för den kollektiva identiteten. Här ställs slutenhet mot öppenhet, fasthet mot rörlighet, visshet mot kulturell osäkerhet, hängivenhet gentemot likgiltighet, emotionell intensitet mot samhällelig kyla och otrygghet. Den samtida politiska sekten kan ses som ett element av detta nya stamsamhälle. Många drar paralleller mellan 90-talets sociala situation och mellankrigstidens, då totalitära rörelser hastigt växte fram som svar på en ekonomisk kris, hög arbetslöshet samt politisk och kulturell instabilitet. På grund av att vi lever i ett mer heterogent och komplext samhälle är det mindre sannolikt att de totalitära synsätt som återigen manifesteras i offentligheten kommer att få mass- uppslutning i . Dagens komplexa samhällen är emellertid också extremt sårbara, vilket ökar möjligheterna för mycket små grupper att sprida en vitt- omfattande rädsla i samhället. Detta kan i sin tur leda till att vi får ett mindre öppet samhälle, med alltfler inskränkningar i demokratin. Polismyndigheterna har hänvisat till den nya politiska militansen för att få ökade befogenheter för övervakning av med- borgarna och anslag till specialutbildade kommandon. Men erfaren- heterna , då terroristiska sekter växte fram ur studentrörelsen, visar att bemötandet av en gryende politisk militans med hårdhet och ökade maktbefogenheter för polisen snarare understött än förhindrat att den utvecklats till terrorism. Vad som i första hand måste till stånd är en diskussion och analys av de sam- hällsförhållanden som skapar inte bara politisk sekterism och terrorism, utan anti-demokratiska tendenser överhuvudtaget. 1Se t.ex. Mouffe (1988), Laclau/Mouffe (1985) eller (1993). 2Denna artikel är baserad på min tidigare forskning om sociala rörelser och modernitet och skall ses som ett försök att vidareutveckla några av de tanke- gångar som jag redovisat där. Se (1991), (1996), (1997a), (1997b), (1994) och (1994). 3Beck (1998). 4Se t.ex. Walzer (ed) (1994), (1995) eller Ekins (1992). 5Det finns en stor mängd litteratur om det civila samhället. För en omfattande begreppshistorisk genomgång på svenska se t.ex. (1993). För en mer kortfattad översiktlig historisk genomgång av olika definitioner av be- greppet, se t.ex. Lidskog (1995). 6Beck (1998), s. 33. 7Att uppfinna det politiska är titeln på en annan av Becks böcker (se 1996). 8Begreppet politisk kultur har en historia inom efterkrigstidens samhälls- vetenskap, där det fr.a. har en utgångspunkt hos Talcott Parsons. Det beteck- nade då en tredje och förmedlande sfär mellan stat och ekonomi. Problemet med denna teori var emellertid att den politiska kulturen i första hand betrak- tades som en funktion av ekonomiska förhållanden, en kritik som också kan riktas mot mer marxistiskt orienterade teorier om politisk kultur (t.ex. ' (1984) uppmärksammade bok om den borgerliga offentligheten). Jag anknyter här snarare till de teorier om politisk kultur som utvecklats inom de senaste decenniernas kulturteori och kultursociologi och inom de forsk- ningstraditioner som går under beteckningarna the new cultural history och cultural studies. Detta innebär att jag vill betona att den politiska kulturens dynamik i första hand måste förstås i termer av antagonism och konflikt, NYA SOCIALA RÖRELSER OCH POLITIKENS GLOBALISERING snarare än konsensus. För en översiktlig genomgång av olika sätt att använda begreppet politisk kultur, se Somers (1995). 9Se Hobsbawm (1994), s. 362. 10Therborn (1995), s. 11Uttrycket nya sociala rörelser lanserades av , som också är en av de centrala forskarna på området. Se Melucci (1991). 12Se Brand (hrsg) (1985) och (1996). 13Petterson, (1989), s. 14Anderson (1993). 15Se (1997b), kap. 6. 16Åren efter ökade antalet väpnade konflikter i världen kraftigt och av de 90väpnade konflikter som pågick var bara fyra mellan- statliga. Se (1994). 17För utvecklandet av lokalt inriktad konfliktlösningspolitik inom fredsrörel- sen, se t.ex. (1996). 18Citerat ur (1993), s. 475. 19Civil olydnad skiljs i detta sammanhang från samvetsöm vägran, som är en reaktion på en specifik kränkning av individuella rättigheter. Samvetsöm vägran är därmed en individuell handling som innebär en moralisk invändning mot vissa lagar – och som söker individuella undantag. Samvetsöm vägran har där- med inte på samma sätt som den civila olydnaden en kollektiv, offentlig och symbolisk politisk innebörd. Se t ex (1993), s. 487 och 496. 20Följande framställning är baserad på (1993), kap. 11. Se också Habermas (1985), Rawls (1971) och Dworkin (1978). 21Detta synsätt företräds, förutom av , också från en något annorlunda teoretisk utgångspunkt av t ex och . Se t.ex. Laclau & Mouffe (1985) och Mouffe (1988). 22Om förhållandet mellan mänskliga rättigheter och nationell suveränitet, relaterat till globaliseringsprocessen, se Sassen (1996). 23Se Gitlin (1980), som är en analys av mediernas betydelse för den amerikanska student- och Vietnamrörelsen. 24Se (1999). För fler exempel på mobilisering på nätet, se också Castells (band 2) och Appadurai (1997), kap. 9. 25Marx & (1848/1982). 26Se (1996). 27Castells (1996-7). 28Om det minskade klassröstandet, se t.ex. (1994). 29Rubin (1971), s. 249. 30Jag har hämtat begreppet livspolitik från (1991), kap. 7, som han så gott som uteslutande låter begreppet representera en individualiserad form av politik, medan jag här använder det som en beteckning bl.a. för politiska handlingsformer som markerar ett nytt förhållande mellan individ och kollektiv. 31Se (1997b). 32Analyser av konsumtion som en identitetsskapande kollektiv ritual har genomförts både inom kultursociologin och inom rörelseforskningen. För en analys av konsumtion som miljöpolitisk handling, se t.ex. Gundelach (1995). 33Jag syftar här mer specifikt på forskning i en invandrartät förort i . Han presenterar en analys i en nyligen publicerad artikel (1998). 34För en analys av den svenska anti-rasistiska rörelsen som lyfter fram denna polaritet, se (1997). 35Beck (1996). 36Vid sociologiska institutionen i pågår ett forsk- ningsprojekt om den nya politiska sekterismen i , vilket genomförs av och . 37Lööw (1998). 38Se t.ex. (1991). 39Se t.ex. Maffesoli (1996) och (1991). NYA SOCIALA RÖRELSER OCH POLITIKENS GLOBALISERING (1993) Den föreställda gemenskapen: Reflexioner kring nationalismens ursprung och spridning, : Daidalos Appadurai, Arjun (1996): Modernity at Large: Cultural Dimensions of Globalization, : (1991) Modernity and Ambivalence, : (1996) Att uppfinna det politiska: Bidrag till en teori om reflexiv modernisering, : Daidalos (1998) Vad innebär globaliseringen? Missuppfattningar och möjliga politiska svar, : Daidalos Brand, K. W. (1985) Neue Soziale Bewegungen in Westeuropa und , : Campus & , P. (1991) Ungdom, politik, inflytande, : Castells, M. (1996-7) The Information : Economy, Society and Culture, Vol 1-3, : Blackwell & Arato, A. (1993) Det civila samhället och den politiska teorin, : Daidalos Dworkin, R. (1978) Taking Rights Seriously, , . Ekins, (1992) A New World Order: Grassroots Movements for Global Change, : Routledge & , H. (1994) Fredsövervakning i , : Giddens, A. (1991) Modernity and Self-Identity, : Gitlin, T. (1980) The Whole World is Watching, and : Gundelach, P. (1995) The Decline in Protest Activity Among the , i , Vol. 3, nr. Habermas, J. (1984) Borgerlig offentlighet: Kategorierna privat och offentligt i det moderna samhället, : Arkiv (1985) Civil Disobedience: Litmus Test for the Democratic , , nr 30 , (1995) Democracy and the Global Order: From the to Governance, : Hobsbawm, E. (1994) of the Extremes: The Short Twentieth Century 1914-1991, : Laclau, E. / Mouffe, C. (1985) Hegemony and Socialist , /: Verso Lidskog, R. (1995) Sociologins objekt eller politikens begrepp? Reflektioner kring begreppet `civilt samhälle´, Sociologisk Forskning, nr 1 Lööw, H. (1998) Nazismen i 1980-1994, : Maffesoli, m. (1996) The Time of the Tribes: The Decline of the Individual in , : & (1848/1982) Det kommunistiska partiets manifest, i Programfrågor, : Proletärkultur Melucci, A. (1989/1991) Nomader i , : Daidalos Mouffe, C. (1988) Hegemony and New Political Subjects: Toward a New Concept of Democracy, i Grossberg, L. & , C. (eds.) (1988): Marxism and the Interpretation of Cultures, Houndmills: (1994) Klassröstning i : Rationalitet, lojalitet eller bara slentrian, : Nerenius & Santerus & , H. (1994) Social Movements as Communicative Praxis. A Case Study of the Plowshares Movement, , Vol. 2, nr 2 (1997) Neo-Secterianism and Rainbow Coalitions: The Drama of Youth and Immigration in Contemporary , Aldershot: Ashgate (1999) Globalization and : Media, Transnational Movements and the , Constellations, nr 1 , O, , A. & , G. (1989) Medborgarnas makt, : Rawls, J. (1971) A Theory of , , . : , J. (1971) Snacka inte bara, : NYA SOCIALA RÖRELSER OCH POLITIKENS GLOBALISERING Sassen, S. (1996) Losing Control: Sovereignity in an of Globalization, : U.P , O. (1998) Waiting for : Social Exclusion and Resistance in the New , Soundings, nr 9 Somers, M. (1995) What´s Political about Political Culture and the Public Sphere? Toward a Historical Sociology of Concept Formation, Sociological Theory, vol. 13, nr 2 Therborn, G. (1995) European Modernity and Beyond: The Trajectory of , London:Sage (1991) Rörelser i det senmoderna, i , J. & , H-E (red) (1991) Ungdom i rörelse, : Daidalos (1996) Globalisering och sociala rörelser: Folkrörelse- i , Sociologisk Forskning nr 1 (1997a) Modernitet, sociologi och sociala rörelser, : , (1997b) Rörelser i det moderna: Politik, modernitet och kollektiv identitet i 1789-1989, : & , K. (1994) Conflict Resolution and the End of the Cold War 1989-93, , nr 3, vol. Walzer, M. (ed.) (1994) Toward a , : Berghahn books Li är docent i statsvetenskap vid univer- sitet. Hon har publicerat böckerna Statsstödda samhällskritiker, en analys av den svenska kulturpolitikens framväxt och uppbyggnad , och vilken är en studie i forskningsorganisationens betydelse för vetenskaplig kreativitet. Därutöver har hon medverkat i en rad sammanhang med uppsatser och artiklar kring politisk kultur, socialisation och var- dagslivets betydelse för demokrati och politik. arbetar hon med ett forskningsprojekt som rör framväxten av en demokratisk politisk kultur i . Axel är fil. dr och professor i statsvetenskap vid . Han är gästprofessor vid studies, . är kulturgeograf och doktorand på i och skriver om Bygderörelsens utveckling i . har ett 10-årigt förflutet på f.d. ERU, Expertgruppen för forskning om regional utveckling. Hon är anställd vid Folk- rörelserådet Hela ska leva och är huvudsekreterare i en ut- redning om bygderörelsens landsbygdspolitiska program, som skall behandlas på landsbygdsriksdagen i . är docent i socialt arbete och verksam vid vid . Hon har medverkat i flera forskningsprojekt som fokuserats på den frivilliga sektorn. Utöver publikationer inom detta område har hon i tidigare skrifter berört frågor om handikapp och arbetsliv, kronisk sjukdom och rehabilitering. , Professor vid är ordförande för , det nationella programmet för folkbildningsforskning och ledamot av . Han har gästforskat vid , , , och publicerat drygt 80 skrifter och därutöver 25 konferensbidrag, huvudsakligen inom områdena vuxenpedagogik, folkbildning och kvalitativ forskningsmetod. Bland hans skrifter kan nämnas anto- logierna Om folkbildningens innebörder och Livslångt lärande. är vetenskapligt ansvarig för studien hället, en del av statens utvärdering av folkbildningen. är forskare och lärare vid , . Hon blev fil. dr i statsvetenskap 1991 med avhandlingen som rör kunskapsut- veckling i ett interkulturellt perspektiv. har också medverkat i flera utvärderingar inom utbildnings- och folkbild- ningsområdet, vilket bl.a. resulterat i boken filthatt stärka demokratin? Hon är engagerad i ett forskningspro- jekt om förhållandet mellan stat, kommun och den ideella sektorn. dr (Tema-V, 1988), universitetslektor i kulturgeografi och docent. Han arbetar med miljöhistoriskt och humanekologiskt inriktad forskning och undervisning, särskilt om friluftsliv och är verksam vid och Hälsa vid och är även knuten till Miljöhistoria vid , ; ETOUR (, , ); samt Kjesäters folkhögskola. är verksam vid högskolan i som hög- skolelektor i statsvetenskap. 1996 disputerade hon vid statsveten- skapliga institutionen i på en avhandling om demokratikriser och statsmakters hanterande av antidemokratiska rörelser, illustre- rad med en diskussion om Lapporörelsen i . Efter disputationen har hon framför allt intresserat sig för idéer om medborgarskap och civilsamhälle. , ursprungligen folkhögskollärare, doktorerade 1986 på avhandlingen mellan myndighet och medborgare och är en av forskarna bakom SOU 1996:47 Cirkelsam- hället: Studiecirklars betydelse för individ och lokalsamhälle. Författa- re till . Docent vid univer- sitet och professor i pedagogik vid i . är socionom och fil. dr i socialt arbete. Han är före- ståndare vid forskningsavdelningen på , , där man bland annat bedriver forskning om fri- villigsektorn. medverkar han i ett par studier om fri- villigt arbete och marginella positioner. Utöver publikationer inom dessa områden har i tidigare skrifter behandlat utsatta gruppers villkor, sociala metoder och mötet mellan fält och forsk- ning. är verksam som forskarassistent vid sociologiska institutionen vid . Han disputerade på en avhandling i två delar: Modernitet, sociologi och sociala rörelser och Rörelser i det moderna: Politik, modernitet och kollektiv identitet i 1789-1989. I boken (1994) skrev han tillsammans med freds- och utvecklingsforskaren om ett samarbete mellan svenska och sydafrikanska folk- rörelser i anslutning till valet i . är Assistant i Europeisk historia vid , i . dr i statsvetenskap och forskningschef vid . Han skrev sin avhandling om statsteorier och de svenska partiernas inställning till statsmakten , och har därefter publicerat en antologi med de moderna kommunitära tänkarna samt en studie av hur välfärden kan studeras i dynamiskt perspektiv. Hans senaste bok är Dygder för framtiden – om etik i praktiken (1999) som han redigerat tillsam- mans med . Den ingår i ett pågående forskningsprojekt om Etik, dygder och socialt kapital i (EDSOK) som leds av . Maktdelning (SOU 1999:76) Demokratiteori och medborgarskap (SOU 1999:77) IT i demokratins tjänst Civilsamhället (SOU 1999:84) Globalisering (SOU 1999:83) XDemokratins trotjänare – lokalt partiarbete förr och nu Marknaden som politisk aktör – svenska hjärtan SOU och Ds som ingår nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6430, 113 82 Tel: , Fax: Grafisk formgivning: ,