sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — Som nämnts ovan föreslår vi att det pensionstillskott som utges enligt dagens regler även fortsättningsvis skall utges till den pensionsberättigade men då i form av övergångsvis garantipension eller i förekommande fall i form av bosättningstillägg. Beräkningen av pensionstillskottet, liksom alla andra pensionsförmåner, skall därför beräknas på motsvarande sätt som sker enligt nu gällande bestämmelser. Mot denna bakgrund föreslår vi att det belopp som skall ersätta pensionstillskottet även fortsättningsvis skall kunna beräknas på grundval av antalet år med tillgodoräknade ATP-poäng, om det är förmånligare för den pensionsberättigade. Beräkning och fastställande av pensionspoäng skall ske med tillämpning av bestämmelserna härom enligt LIP och lagen om införande av nämnda lag. För en kvinna som med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL har rätt till tilläggspension i form av änkepension skall i denna situation beloppet för pensionstillskottet, om det är förmånligare för kvinnan, beräknas på grundval av det antal år som tillgodoräknats den avlidne mannen vid tilläggspensionens beräkning. 7.5Pension enligt utländsk lagstiftning Vårt förslag: I beräkningsunderlaget skall ingå utländsk socialför- säkringspension i form av ålders-, förtids- eller efterlevandepension för vilken det föreligger skattskyldighet i . Både storleken av pensionstillskottet och SGA påverkas av utländska pensioner. Som vi redogjort för i avsnitt 7.4.1 skall i beräkningsunder- laget ingå ett belopp som motsvarar det pensionstillskott som den pen- sionsberättigade har rätt till enligt dagens regler. Detta belopp har redan Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 123 innan det lagts till beräkningsunderlaget samordnats med bl.a. utländsk pension, vare sig denna beskattas i eller ej. För att överhuvudtaget vara berättigad till SGA krävs att den pen- sionsberättigade uppbär folkpension med ett visst belopp (se avsnitt 3). I detta avseende likställs utländsk obligatorisk ålders-, efterlevande- och förtidspension som är att jämställa med folkpension med sådan pension. Om rätt till SGA föreligger, påverkar samtliga utländska pensioner storleken av SGA både i positiv och negativ bemärkelse. En förutsättning härför är emellertid att skattskyldighet för den utländska pensionen föreligger i . På grund av dubbelbeskattningsavtal beskattas dock inte alltid den pensionsberättigade för utländsk pension, trots att den uppbärs i och han eller hon enligt nationella skatteregler är skattskyldig för pensionen i . kan alltså samma utländska pension, i likhet med ATP, beaktas vid beräkningen såväl av pensionstillskottet som av SGA. Eftersom vårt förslag innebär att SGA skall omvandlas till en pensions- förmån och att vi inte föreslår några skillnader i beräkningsreglerna för dagens pensionsförmåner, bör alltså utländsk pension påverka den övergångsvisa garantipensionen på motsvarande sätt som den på- verkar den enskildes nettopension. Vi föreslår därför att all utländsk socialförsäkringspension, för vilken skattskyldighet föreligger i , skall ingå i beräkningsunderlaget. Hur vårt förslag i denna del förhåller sig till Förordningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpning av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare och deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen återkommer vi till i avsnitt 14. Vårt förslag: I beräkningsunderlaget skall ingå den tjänstepension som utges till den pensionsberättigade. Med tjänstepension skall förstås sådan pension som utges till följd av föregående tjänsteför- hållande och därmed likställd sådan utländsk tjänstepension. För att utländsk tjänstepension skall ingå i beräkningsunderlaget måste det föreligga skattskyldighet för pensionen i . I vårt uppdrag ingår att ta ställning till om tjänstepensioner skall påverka storleken av den övergångsvisa garantipensionen. Denna fråga har också upptagit en betydande del av vårt arbete. I dagens grundskyddssystem påverkas inte folkpensionens grundbelopp eller pensionstillskottet av förekomsten av tjänstepension. Någon direkt samordning mellan dagens 124 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension pensionsförmåner och tjänstepensioner finns således inte. Däremot är storleken av SGA beroende av tjänstepensioner. Sambandet mellan grundtryggheten och tjänstepension är alltså att nettopensionen är beroende av storleken av den samlade allmänna pensionen och tjänstepensionen. Vid en låg pensionsinkomst, för en ensamstående understigande 1,515 prisbasbelopp, medför det särskilda grundavdraget att den del av tjänstepensionen, som tillsammans med den allmänna pensionen uppgår till maximala 1,515 prisbasbelopp, i praktiken är befriad från skatt. Det innebär att om man bortser från tjänstepensionen skulle den pensionsberättigade få en sänkt nettopension. Å andra sidan skulle den pensionsberättigade få en höjd nettopension när pensionen inklusive tjänstepensionen överstiger 1,515 prisbasbelopp. Då reduceras SGA av det sammanlagda pensionsbelopp som överstiger det gällande avdraget om 1,515 prisbasbelopp. Motsvarande belopp för en gift är 1,34 prisbasbelopp. Utifrån dessa förutsättningar har vi prövat om tjänstepensioner skall påverka storleken av den övergångsvisa garantipensionen eller ej. kommer det att finnas cirka 1,5 miljoner ålderspensionärer, varav cirka 800 000 personer har rätt till tjänstepension. Av dessa 800 000 personer kommer cirka 360 000 att vara berättigade till över- gångsvis garantipension. kommer de flesta personer med allmän inkomstgrundad ålderspension att få en tjänstepension som motsvarar av den samlade pensionsinkomsten. För dem som omfattas av den övergångsvisa garantipensionen varierar dock mönstret avsevärt mellan olika delgrupper. Bland de allra äldsta pensionärerna finns det många personer för vilka tjänstepensionen står för mer än hälften och i vissa fall största delen av de samlade pensionsinkomsterna. För dessa äldre personer kan tjänstepensionen anses utgöra deras tilläggspension. Detta beror huvudsakligen på att personer födda inte har kunnat tjäna in ATP och att det är först personer som är födda eller senare som kan ha tjänat in full ATP. Pensionen, utöver folkpension och pensionstillskott, har för många av dessa personer i stället tryggats genom tjänstepensioner. Detta gäller främst tjänstemannagrupper inom den privata och offentliga sektorn. I tabellen nedan visas hur tjänste- pensionerna är fördelade i de olika åldersgrupperna och storleken därav. Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 125 Tabell 7.1 a-d Tjänstepensioner, antalet personer samt medelvärden i kronor. Fördelning efter ålder och nivå på den allmänna ålderspensionen. a) ensamstående män Den allmänna ålderspensionen i basbelopp Mellan 1,515 – 3,0 b) ensamstående kvinnor Den allmänna ålderspensionen i basbelopp Mellan 1,515 – 3,0 c) gifta män Den allmänna ålderspensionen i basbelopp Mellan 1,34 – 2,7 1 Antalet personer bör beaktas med försiktighet eftersom det rör sig om endast ett fåtal observationer. 126 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension d) gifta kvinnor Den allmänna ålderspensionen i basbelopp Mellan 1,34 – 2,7 1 Antalet personer bör beaktas med försiktighet eftersom det rör sig om endast ett fåtal observationer. Kommentar till tabellen: Siffrorna i tabellen är hämtade från SCB´s storurval. Inkomstgränserna för allmän ålderspension har bestämts efter vad som i dagens system motsvarar grundtryggheten i form av oreducerad folkpension och pensionstillskott. Därför är gränserna olika för gifta och ensamstående pensionsberättigade. Den övre gränsen har satts för att ungefärligen motsvara den högsta pensionsgrundande inkomst som skall ge rätt till övergångsvis garantipension och motsvarar också ungefärligen den gräns där det vanliga grundavdraget blir förmånligare än eller lika förmånligt som det särskilda grundavdraget. Av tabellen framgår att det stora flertalet av de pensionärer som har tjänstepension har en allmän ålderspension som är lika hög eller högre än respektive 1,34 prisbasbelopp, vilket motsvaras av dagens grundtrygghet i form av oreducerad folkpension och pensionstillskott. Det är endast ett fåtal pensionärer med en lägre allmän ålderspension som har rätt till tjänstepension. För en del av dessa personer utgör tjänstepensionen emellertid deras huvudsakliga pensionsinkomst. Vissa av dessa personer kan ha gjort förtida uttag av sin ålderspension varför den allmänna pensionen har minskat. Det kan också finnas per- soner med en yrkesskadelivränta vilken har minskat den allmänna ålderspensionen. Vidare kan det finnas personer som t.ex. på grund av arbetsbrist trätt i pension och som kompensation för förlorad möjlighet att tjäna in ytterligare ATP-poäng fått en pensions- ersättning i form av tjänstepension. De äldsta pensionärerna har inte heller haft möjlighet att tjäna in full ATP och deras ålderdom kan i stället ha tryggats genom tjänstepension. Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 127 Samordning mellan tjänstepensioner och det särskilda grundavdraget SGA utgör högst 1,515 prisbasbelopp för en ensamstående person respektive 1,34 prisbasbelopp för en gift person, under förutsättning att pensionen uppgår till detta belopp. Vid beräkningen av SGA görs ingen skillnad mellan allmän pension och tjänstepension. Om en ensamståendes allmänna pension uppgår till t.ex. ett prisbasbelopp men han eller hon också uppbär en tjänstepension om ett halvt prisbasbelopp, kommer även tjänstepensionen att vara befriad från skatt. För att en pensionsberättigad som har rätt till tjänstepension men vars allmänna pension understiger 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp inte skall få en sänkt nettopension efter omläggningen, måste tjänste- pensionen beaktas vid beräkningen av den övergångsvisa garantipen- sionen och därför ingå i beräkningsunderlaget. Frågan är då vad som bör gälla för dem vars beräkningsunderlag exklusive tjänstepensionen överstiger nämnda gränser. Förekomsten av tjänstepensionen i en sådan situation medför att SGA minskar av den pensionsinkomst som överstiger det gällande avdraget om 1,515 prisbasbelopp respektive 1,34 prisbasbelopp. SGA reduceras i takt med att den samlade pensionen ökar, och vid en sammanlagd pension för en ensamstående om 3,0877 prisbasbelopp respektive för en gift om 2,7067 prisbasbelopp blir det vanliga grundavdraget förmånligare. Om tjänstepensionen inte skulle ingå i beräkningsunderlaget i de fall som den pensionsberättigade har en allmän pension överstigande nämnda gränser skulle han eller hon kompenseras för slopandet av SGA på ett sätt som inte följer av dagens SGA-regler. Den pensionsbe- rättigade skulle alltså få en övergångsvis garantipension som till sin storlek överstiger storleken på det SGA han eller hon skulle ha fått. Enligt direktiven bör vid konstruktionen av den övergångsvisa ga- rantipensionen också beaktas utformningen av garantipensionen för mellangenerationen så att de två grundskyddssystemen inte kommer att ge väsentligt skilda förmånsnivåer. Som tidigare nämnts skall garanti- pensionen inte minskas med tjänstepension, varför förekomsten av en sådan pension inte påverkar garantipensionens bruttobelopp. Med den metod som valts för garantipension, ett i förväg fastställt belopp som minskas med inkomstrelaterad pension, skulle en minskning till följd av tjänstepensionen medföra att tjänstepensionen skulle minska även den del av garantipensionen som kan sägas motsvara grundskyddet bo- sättningsbaserad folkpension och pensionstillskott. Med vår metod att inte röra den enskildes nuvarande pensionsförmåner utan endast att omvandla SGA till en ytterligare pensionsförmån, kan inte någon ny samordning med grundförmånerna uppkomma. Den samordning som vi föreslår är alltså analog med den samordning som gäller och skiljer 128 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension sig helt från den samordning som förutsattes när frågan om tjänste- pensionerna skulle påverka garantipensionssystemet diskuterades. Många av dem som är födda eller tidigare uppbär tjänstepension enligt kommunala eller statliga tjänstepensionsavtal som är bruttosamordnad med den allmänna pensionen. Bruttosamordningen innebär att tjänstepensionen beräknas som bruttobelopp som sedan minskas med den allmänna pensionen. Den pensionsberättigade får ut mellanskillnaden som tjänstepension. För de pensionärer som har en bruttosamordnad tjänstepension skulle den höjning av den allmänna pensionens belopp, som övergången till ett beskattat grundskydd medför, kunna innebära att tjänstepensionen minskar i samma omfattning. Under vårt arbete har vi emellertid funnit att denna effekt inte behö- ver uppstå med den modell som vi föreslår för beräkning av övergångs- vis garantipension. I beräkningsunderlaget skall visserligen tjänstepen- sionen ingå, men denna pension skall till sin storlek vara den samma som före omläggningen. Bruttosamordnad tjänstepension bör därför även framöver fastställas i relation till den pension som den pensions- berättigade har rätt till vid omläggningen, eller som han eller hon skulle haft rätt till om dagens regler alltjämt skulle ha gällt. Samtliga belopp som ingår i beräkningsunderlaget är i princip fastställda enligt dagens regler, och det skall gälla även för tjänstepensionen vare sig den är brutto- eller nettosamordnad. Detta gäller dock under förutsättning att berörda avtalsparter inte ändrar samordningsreglerna mellan dagens pensionsförmåner och tjänstepensionen. Eftersom sättet att beräkna tjänstepensionen och med vilket belopp denna skall utges beslutas av avtalsparterna, saknar staten möjlighet att styra över beräkningen och utbetalningen av framtida tjänstepensioner. Vi förutsätter emellertid att berörda avtalsparter kommer att följa våra förslag och inte ändra sättet att beräkna tjänste- pensionen, dvs. att bruttosamordnad tjänstepension även fortsättningsvis skall samordnas med den tilläggspension och folkpension som den pensionsberättigade skulle haft rätt till enligt dagens regler. Ett annat vägande skäl till att tjänstepensionerna bör ingå i beräk- ningsunderlaget och därmed påverka den övergångsvisa garantipensio- nen är att en slopad samordning skulle innebära att de totala kostnaderna för den övergångsvisa garantipensionen ökar jämfört med den kostnad som angavs i princippropositionen. De beräkningar som vi har utfört visar att en slopad samordning skulle öka den totala kostnaden för den övergångsvisa garantipensionen med i förhållande till kostnaden för den i princippropositionen redovisade konstruktionen. Visserligen skulle utgifterna för bostadsstödet minska om den över- gångsvisa garantipensionen inte påverkades av förekomsten av tjänste- Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 129 pension, men även med hänsyn härtill skulle finansieringsbehovet uppgå till . Enligt direktiven skall en sådan kostnadsökning finansieras inom ramen för det nya grundskyddet för pensionärer och enligt vår uppfatt- ning då närmast inom systemet för bostadsstöd. Det är emellertid endast till en del samma pensionärer som skulle vinna fördelar av den slopade samordningen som skulle drabbas av besparingen inom bo- stadsstödssystemet. Även utländsk tjänstepension som den pensionsberättigade uppbär i påverkar storleken på SGA. Detta gäller under förutsättning att han eller hon också är skattskyldig för inkomsten i . Om rätt till SGA har konstaterats, påverkar utländska tjänstepensioner SGA såväl i höjande som sänkande riktning på samma sätt som gäller för utländsk obligatorisk socialförsäkringspension. Emellertid är inte all utländsk tjänstepension skattepliktig i . Detta kan bl.a. bero på att utbe- talningar från utländsk pensionsförsäkring enligt svensk rätt i de flesta fall anses som utbetalning på grund av kapitalförsäkring. Vi föreslår att utländsk tjänstepension skall ingå i beräknings- underlaget och därigenom påverka den övergångsvisa garantipensionen på motsvarande sätt som sådan pension påverkar SGA. Det är den tjänstepension som påverkar SGA som skall ingå i be- räkningsunderlaget. I anvisningarna till 48 § 1 KL står Pension som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring eller från pen- sionssparkonto reducerar dock inte det särskilda grundavdraget. Vid tillkomsten av SGA har i propositionen 1989/90:110 inte lämnats någon definition av vad som menas med tjänstepension. I den allmänna motiveringen har departementschefen angett att för att ett sparande i privata pensionsförsäkringar inte skall bli ogynnsamt för pensionärer med låga inkomster, bör avtrappning inte ske mot inkomster från indi- viduella försäkringar. Med detta uttalande torde kunna förstås att SGA minskas med all pension som inte utges från en enskild/privat pen- sionsförsäkring eller det nyare pensionssparkontot. Vad som menas med pension framgår av anvisningarna 1 st till 31 § KL. I anvisningarna första stycket anges bl.a. Med pension förestås dels belopp, som 130 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension annorledes än i följd av försäkring utgår på grund av föregående tjänsteförhållande, dels.... Vi erinrar här om att pension på grund av förutvarande tjänsteförhållande kan avse såväl ålderspension som sjuk- pension och efterlevandepension. Av anvisningarna andra stycket följer att med tjänstepensionsförsäkring förstås pensionsförsäkring, som har samband med tjänst och för vilken den försäkrades arbetsgivare åtagit sig att ansvara för betalning av hela avgiften. Även sådan pensionsför- säkring som – om anställd avlidit – tagits av den anställdes arbetsgivare till förmån för den anställdes efterlevande är att betrakta som tjänstepen- sionsförsäkring, om arbetsgivaren åtagit sig ansvara för hela avgiften. Utbetalning från tjänstepensionsförsäkring är alltså en pension på grund av föregående tjänsteförhållande. För det stora flertalet arbetstagare har och är alltjämt tjänstepensio- nerna reglerade genom ett kollektivavtal eller s.k. hängavtal. De största kollektivavtalen är 1.pension till statsanställda (PA91 och äldre avtal och reglementen), 2.pension till kommunalanställda (PFA samt tidigare PA-KL), 3.industrin och handelns tilläggspension för tjänstemän och arbets- ledare () och 4.särskild tilläggspension för privatanställda arbetare () och Av- talspension SAF-LO. Dessa fyra avtalssystem täcker praktiskt taget hela den svenska arbets- marknaden. Av det totala belopp som betalades ut som av- talsenliga pensionsförmåner svarade dessa system för sammantaget cirka 95 %.1 Denna siffra torde vara relativt rättvisande för de åldersgrupper som kommer ifråga för övergångsvis garantipension. Utöver dessa stora system finns andra kollektivavtalsreglerade tjänstepensioner såsom t.ex. KTP för anställda inom kooperationen, BTP för bankanställda och FTP för försäkringsanställda. Dessa pensionsplaner är i allt väsentligt överensstämmande med ITP. Vissa anställda – företrädesvis inom mindre företag utan kollektiv- avtal – erhåller dock sina pensionsförmåner på grund av avtal direkt med arbetsgivaren, individuella pensionsavtal. Eftersom flertalet av de tjänstepensionsförmåner som utges kan härledas till kollektivavtal skulle en möjlig väg vara att samordning en- 1 Pensionsberedningens huvudbetänkande SOU 1990:76 sid 119 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension 131 dast skulle ske med de kollektivavtalsreglerade tjänstepensionerna. Detta torde också gå i linje med Pensionsarbetsgruppens förslag (SOU 1994:20). Det skulle emellertid leda till att kollektiva pensionslösningar skulle missgynnas mot de individuella pensionsavtal som också är att betrakta som en tjänstepension enligt kommunalskattelagens bestäm- melser. För att alla pensionsberättigade skall behandlas lika anser vi att så- dan pension som utges till följd av tidigare tjänsteförhållande skall på- verka den övergångsvisa garantipensionen genom att pensionen i fråga ingår i beräkningsunderlaget. Det är också sådan pension som enligt kommunalskattelagen påverkar storleken av SGA. Här avses således såväl den tjänstepension som den pensionsberättigade erhåller med stöd av kollektivavtal som den tjänstepension som utfästs för den pensionsbe- rättigades räkning genom ett individuellt tjänstepensionsavtal. Pension kan vara tryggad genom tjänstepensionsförsäkring eller stiftelse eller konto avsatt till pension. Den kan också vara en direkt utbetald otryggad pension. Hanteringen av tjänstepension vid fastställande av den övergångsvisa garantipensionen För att skall kunna fastställa den övergångsvisa ga- rantipensionen till ett korrekt belopp behöver kassan uppgifter om tjänstepension. är såväl () som Riksförsäkrings- verket (RFV) och beroende av uppgifter om tjänste- pension för att kunna fastställa SGA och vissa inkomstrelaterade sociala förmåner. För beräkningen av SGA får RSV uppgift om utbetald tjänstepension genom att pensionsutbetalaren lämnar kontrolluppgift på beloppet. Antingen sker rapporteringen genom anteckning på för ändamålet avsedd blankett (RSV 2310, kod 400) eller, vanligen, genom motsvarande ADB-redovisning. Även i de fall som utbetalningen inte görs av ett för- säkringsbolag eller annan pensionsinrättning utan av f.d. arbetsgivaren direkt kan samma blankett användas för redovisning av tjänstepension. I dessa fall lämnas dock oftast uppgift om utbetald tjänstepension på ar- betsgivarkontrolluppgiften (RSV 2300, kod 30) vilken upptar bl.a. ut- betald lön (kod 11); även i dessa fall vanligen genom ADB. De uppgifter som lämnats av utbetalande försäkringsbolag m.fl. eller av f.d. arbetsgivaren läggs samman maskinellt med allmän pension och redo- visas på den enskildes förenklade självdeklaration. Vid användning av särskild självdeklaration skall den pensionsberättigade själv lämna 132 Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipension uppgift om erhållen tjänstepension. Genom maskinell avkänning kon- trolleras det i självdeklarationen uppgivna beloppet (allmän pension och tjänstepension) mot det av försäkringsbolaget eller av f.d. arbetsgivaren i kontrolluppgiften lämnade beloppet och mot av m.fl. lämnad uppgift om allmän pension. Eftersom SGA beräknas vid taxeringen lämnas kontrolluppgift från tjänstepensionsutbetalaren till RSV först i efterhand, dvs. året efter det att tjänstepensionen betalats ut. När självdeklarationen har registrerats och eventuella felaktigheter rättats till, lämnar RSV vissa uppgifter från beslutad taxering till bl.a. RFV för användning av kontroll av utbetalda inkomstrelaterade förmåner. Vid ansökan hos den allmänna om inkomstprövade förmåner såsom t.ex. bostadstillägg till pensionärer, hustrutillägg och änkepension skall den försäkrade själv lämna uppgift om förekomst av tjänstepension och i förekommande fall storleken på denna. Dessa uppgifter avser den förväntade tjänstepensionen. ADB-överföring av sådana uppgifter från utbetalanden till förekommer vid statlig och tjänstepension. När uppgift om ändrad statlig eller tjänstepension överförts från () eller () till RFV:s pensionssystem uppdateras uppgiften. Samarbete sker också mellan å ena sidan RFV och å andra sidan Försäkringsbolaget (ITP-planen) och (avtalspension SAF-LO), genom att dessa försäk- ringsgivare respektive månatligen levererar magnetband med uppgifter om tjänstepension. På detta material prövar sedan försäk- ringskassorna ånyo de inkomstprövade förmånerna. Som ovan nämnts får RFV även vissa kontrolluppgifter från RSV. Med hjälp av dessa uppgifter och av de uppgifter som RFV får från SPV m.fl. kan RFV kontrollera om den inkomstrelaterade förmånen utgetts med ett korrekt belopp. För en person som vid omläggningen uppbär ålderspension kommer den nya pensionen att omräknas automatiskt. På grund av ovanstående har goda möjlighet att kontrollera om den pensions- berättigade har rätt till tjänstepension. Emellertid är informationen om den aktuella storleken av tjänstepensionen sämre.