sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — Eftersom målsättningen med Lärande i arbete varierar utformar utbildningsprogrammen den arbetsplatsförlagda utbildningen på olika sätt. Skillnader förekommer med avseende på bl a form, arbetsinnehåll, periodindelning, ordnandet av , handledare, uppföljning och ekonomisk ersättning. 8.4.2Olika former av Lärande i arbete Den arbetsplatsförlagda utbildningen genomförs i många fall som praktik. Många utbildningsanordnare berättar att de studerande under sina LIA-perioder på ett eller annat sätt praktiskt skall tillämpa sina teoretiska kunskaper. Studenterna skall direkt omsätta sina lärdomar och se hur de stämmer i verkliga livet. En utbildningsanordnare uppger att 13 Regeringens proposition 1995/96:145. 128 Utbildningarnas uppläggning och genomförande SOU 1999:119 varje delkurs avslutas med Lärande i arbete och att studenterna efter det teoretiska momentet först skall praktisera under noggrann övervak ning och vart efter att färdigheterna ökar arbeta mer och mer på egen hand. En annan utbildningsanordnare berättar att studenterna skall cirkulera runt för att prova på arbetsplatsens alla förekommande arbets uppgifter. Ofta ingår de studerande i det ordinarie arbetslaget och kan med tiden fungera som en anställd. I dessa fall har Lärande i arbete en form av trainee-karaktär, vilken stärker de studerandes mö jlighet till framtida anställning. Ett flertal utbildningar genomför den arbetsplatsförlagda utbil dningen i projektform. arbetar de studerande med projekt som är knutna till LIA-företaget. Projektarbetet är kärnan i den arbetsplatsförlagda utbildningen och studenterna skall bearbeta fråge- ställningar från den aktuella produktionen. Projektuppgifterna varierar beroende på dels studenternas bakgrund och intressen, dels på före tagets storlek och inriktning. Arbetsuppgiften kan t ex innebära att studenten skall utforma en marknadsplan, driva ett projekt, undersöka möjligheter till EU-samverkan och upphandla projektplanering. Genom att arbeta i projektform utvecklar studenterna förmågan att planera och samordna det egna arbetet och därtill även att samarbeta med andra studerande och arbetskamrater på föret agen. På ett fåtal utbildningar sker Lärande i arbete i princip enligt den traditionella lärling sutbildningens undervisningsform. Vad den enskilde studenten lär sig beror på vilken handledare studenten har, vilket arbetsobjekt som för tillfället genomförs och vilka arbetsmoment objektet fordrar. Erfarna hantverkare instruerar de stude- rande i hantverksteknik och får studenterna möjlighet att under instruktörens handledning själva utföra hantverket. Inom de flesta hantverk är kunskapen svår att förmedla i ord och därför är den traditionsburna kunskapsöverföringen under arbete alltid den mest betydelsefulla formen för inlä rning. Ett mindre antal av de utbildningsprogram som bedriver entrepre- nörinriktade utbildningar genomför Lärande i arbete med hjälp av s k fadderföretag. I denna form av Lärande i arbete får studenter och kurs- anordnare möjlighet att tillsammans med fadderföretag planera olika typer av uppdrag. Varje student har ett antal fadderföretag som svarar mot de behov som utkristalliserats under utbildningens gång. I denna entreprenörinriktade utbildning är det viktigt att studenterna upplever att de får rätt typ av fadderföretag vid rätt til lfälle. Utbildningarnas uppläggning och genomförande 129 8.4.3Växling mellan skolförlagd och företagsförlagd utbildning Enligt beskrivningarna utifrån planlägger utbildnings pro- grammen LIA-perioderna på många olika sätt. Variationerna är ou t- tömliga. Vissa utbildningar lägger upp Lärande i arbete på så sätt att studenterna exempelvis är ute på företag . Detta för att studenterna skall få en direkt åter koppling till det de för tillfället läser på den skolförlagda delen av utbil dningen. Teorin blir så att säga praktik. Ett flertal utbildningar lägger upp Lärande i arbete i exempelvis tre eller fyra perioder med varierande längd. Under dessa perioder skall studenten följa och deltaga i arbetet på företaget och får därig enom för- djupade kunskaper. I dessa fall kan Lärande i arbete, i en 40-poängs utbildning, t ex vara upplagt enligt följande: -Under den första LIA-perioden lär studenten känna sin handledare och sitt LIA-företag. Studenten får introduktion och gör sig bekant med företaget, dvs med dess organisation, marknad och verksamhet i stort. planeras resterande LIA-perioder och vissa förarbeten inför period två geno mförs. -Under den andra LIA-perioden på t ex arbetar studenten i produktionen. Arbetsuppgifterna varierar beroende på företa gets situation och behov samt på studentens profil och intresse. -Under den sista LIA-perioden på förslagsvis inskolas studenterna i den kommande yrkesrollen. skall studenterna färdigställa det examens- eller fördjupningsarbete som är knutet till företaget. Avsikten med detta upplägg är att den studerande successivt skall växa in i företaget. De problem och frågeställningar som de stude rande möter skall tas upp till behandling under den skolförlagda delen av utbildningen. Med detta förfaringssätt skall st u- denterna finna sambandet mellan teori och Lärande i arbete. Det finns också utbildningsanordnare som förlägger Lärande i arbete i tre perioder om exempelvis vardera . Inriktningen på perioderna förändras allt efte rsom studenternas kunskaper ökar. -Under första LIA-perioden får studenterna praktisk erfarenhet av den kunskap de fått under grundkursen. Studenterna lär sig framför allt hur produktionen på företagen fungerar i praktiken. -Under andra LIA-perioden lär studenterna sig hur projektledning förbereds och bedrivs på företag och organisationer. 130 Utbildningarnas uppläggning och genomförande -Under tredje LIA-perioden inriktas studenterna på projektledning, genomförande och utvärdering av ett projektarbete. I denna form av Lärande i arbete som är knutet till ett projektarbete väljer studenterna efter projektinriktning. Projekten är tänkta som små utvecklingsarbeten där studenterna kan omsätta sina nyvunna kunskaper i praktiskt arbete, vilka tas fram i samarbete mellan studenterna och LIA-arbetsplatserna. Det finns många, många fler varianter av periodindelning med Lärande i arbete. De ovan beskrivna är mest frekventa, men det finns andra som torde vara av intresse. Det finns t ex utbildningsanordnare som påtalar att den arbetsplatsförlagda utbildningen inte bör ske innan studenterna fått en stabil grundutbildning för de arbetsup pgifter som väntar dem i arbetslivet. Dessa utbildningar har vanligen sina LIA- perioder planlagda i slutet av utbildningen och ofta är alla LIA-veckorna grupperade i en mer eller mindre sammanhängande period. Det förekommer också att några få utbildningar planlagt sina LIA-perioder i ett tidigt skede i utbildningen. Redan efter nio veckors studier går t ex de studerande på Gårdsmästareprogrammet i ut på 25 veckors Lärande i arbete. Målet med att lägga L ärande i arbete i början av utbildningen är att de studerande skall få dels en god yrkesteknisk fär- dighet, dels en inblick i företagande, arbetsorganisation samt kontakter med kunder och leverantörer. Under dessa 25 LIA-veckor skall de stu- derande inhämta uppgifter i form av ett råmaterial som skall använ das under den teoretiska delen i utbildningen och som dessutom skall ligga till grund för examensarbetet. 8.4.4Hur studentplatser ordnas för Lärande i arbete Det går inte att ge någon enhetlig bild av hur ordnandet av studentplatser för Lärande i arbete ser ut. Hur detta går till beror på bl a utbildningens målsättning, den enskilde studentens bakgrund och intresseområde samt på LIA-företaget. I grova drag tillämpas tre till vägagångssätt: Skola och skolledning placerar studenterna på redan ordnade , studenterna själva försöker finna LIA-företag där de kan få göra sina LIA-veckor eller så sker arrangerandet i samverkan mellan skola, student och företag. I ett stort antal utbildningar bestämmer skola och skolledning var de studerande skall genomföra sina perioder av Lärande i arbete. Innan de placerar studenter på görs en bedömning om LIA-företaget ur lärandesynpunkt har lämplig sysselsättning eller ej. Som underlag för bedömningen ligger exempelvis en presentation av ett tänkt projekt eller SOU 1999:119 Utbildningarnas uppläggning och genomförande 131 av de arbetsgöromål som företaget berättar om då de anmäler intresse för att ta emot LIA-studenter. Beroende på den enskilde studentens intresseinriktning, utbildningsbehov och yrkessituation väljer skolan ut den de anser passar bäst till studenten. har den studerande möjlighet att påverka valet då place randet föregås av individuella utvecklingssamtal med skolans utbildningsledare och yrkesinstruktör. De studerande arbetar som regel ensamma, men ibland två och två på varje företag. I vissa fall där exempelvis ett projekt är mycket omfattande kan flera studenter arbeta tillsammans. Några utbildningsprogram har valt att knyta upp ett antal hand- plockade företag där ledning och personal är intresserade av utbil d- ningsfrågor. fördelas dessa till studenterna genom att företagen börjar med att göra en platsbeskrivning. Sedan söker de studerande de platser som de anser vara av intresse. Före tagen granskar ansökningarna och väljer ut till intervju de studenter som de finner vara lämpliga. Slutligen är det de studerande som själva väljer LIA-företag bland de erbjudna platserna. Då dessa LIA-företag troligt vis kommer att medverka som intressenter under satsar utbildningsprogrammen på samverkan och ett långsiktigt fortbildnings- arbete. Exempelvis får LIA-företagen, i fortbildningsarbetet, en utbild- ningspärm som skall fungera som underlag för den utbildning de ger de studerande ute i företaget. I stället för att bjuda ut till de studerande har ett flertal utbildningsprogram valt en strategi där studenterna själva har huvud- ansvaret för att finna en plats för Lärande i arbete. I dessa u tbildningar förekommer ibland planlagda kurser som förbereder st udenterna inför företagskontakterna. Kurserna ger bl a en översikt av branschen, instruktioner och tips om hur studenterna skall gå tillväga vid kontak- tandet av företag och vid presentationen av sig sjä lva. Efter att studen- terna funnit sina kontaktas företagen av skolan. Kontakterna mellan skola och LIA-företag sker oftast brevledes. Många studenter anser att denna strategi är frustrerande, då de har svårt att få platser för Lärande i arbete. Anledningen till svårigheterna är, enligt studenterna, att den Kvalificerade yrkesutbildningen är ny. Utbildningsformen är ännu inte etablerad på marknaden och är för många företagare okänd. Förmodligen är det svårt att erbjuda utbil dningsplatser för Lärande i arbete eftersom många företagare inte kä nner till utbildningarna och dess mål, innehåll m m. Vid ett mindre antal utbildningar sker tilldelningen av i samverkan mellan de tre parterna. Initieringen av samarbetet sker på olika sätt, bl a via företag som konsulterar utbildningsprogrammet för att få ta del av den kunskap de förmedlar. Det kan t ex gälla ett utförande av ett projekt. för medlar skolan kontakten 132 Utbildningarnas uppläggning och genomförande SOU 1999:119 till studenterna och de får avgöra om pr ojektet är intressant eller ej. Om så är, upprättas ett utbildningskontrakt. Företagaren eller möj ligen handledaren och den studerande förbinder sig skriftligen att uppfylla givna mål vad gäller exempelvis innehåll, omfattning, stöd, e ngagemang m m. Det förekommer också hos ett litet antal utbildningar att ko ntakter knutits med olika företag inom branschen inför de studerandes LIA- perioder. Det finns således färdiga att dela ut bland stu- denterna, om de så önskar. Men skola och skolledning uppmuntrar stu- denterna att själva söka LIA-företag, så att de får en sysselsättning som intresserar dem. Efter att studenten funnit en intressant arbetsplats för Lärande i arbete diskuteras den med kursansvarig som vid ett godkännande initierar kontakterna. Sedan är det upp till varje enskild student att med hjälp av stöd och uppmuntran se till att villkoren blir bra. Detta tillvägagångssätt brukas bl a i sköldsvik på Turismentreprenö rutbildningen där sista LIA-perioden är förlagd till utlandet. Vissa utbildningsprogram ser mer än gärna att de studerande väljer att söka sig utomlands, då det inom vissa bran- scher är få som har erfarenhet av att arbeta utanför . Fö rutom turismutbildningar förekommer detta önskemål hos utbildning sanordnare för exempelvis restaurang och kockutbildningar, data-, radio- och media- utbildningar. Det skall på LIA-företagen finnas kvalificerade handledare som ansvarar för Lärande i arbete. Enligt beskrivningarna utifrån utses handledarna i samverkan mellan skola, näringsliv och studenter. Utbildningsanordnarna strävar efter att få erfarna handledare med intresse för den pedagogiska rollen och av den anledningen samråder t ex rektor, projektledare, kursansvariga lärare och ledningsgrupp om kompetenskraven i varje enskilt fall. Det är t ex VD, avdelningschef, teknikchef, försäljningschef, produktion schef, simuleringsingenjör, bib- liotekarie, stadsarkitekt, tekniker och miljöhandläg gare som utses till handledare. Varje student skall ha en personlig handledare. I vissa utbildningar förekommer det att en student har flera handledare under en och samma LIA-period. Detta kan bero på, som exempelvis i på Läkemedelsteknik, att studenterna under Lärande i arbete cirkulerar på olika avdelningar. Om så är fallet kräver utbildnings programmen att SOU 1999:119 Utbildningarnas uppläggning och genomförande 133 LIA-företaget utser en handledare som har det över gripande ansvaret för studentens arbetsplatsförlagda utbildning. Kommunikationen mellan utbildningsanordnare och LIA-företag sker oftast via telefon, fax, brev och ibland besök. Vårt intryck är att merparten av handledarna anser att kontakten fungerar bra. Några handledare tycker att kontakten mellan utbildningen och LIA-företaget fungerar bristfälligt. Vid utvärderingsgruppens besök påtalar en hand- ledare att det överhuvudtaget inte varit någon kontakt med utbild- ningsanstalten och mycket sämre än intet kan det inte bli. Det är handledaren som har den största kontakten med studenten . Handledaren stödjer den studerande, hjälper denne till rätta på arbetsplatsen och är behjälplig vid kunskapsinhä mtandet. Det är viktigt att handledaren har en helhetssyn på utbildningen. Handledaren bör av den anledningen få en grundlig genom gång av utbildningens olika delar så att tiden på LIA-företaget kan anpassas så bra som möjligt till både utbildningens krav och till de speciella fö r- hållanden som råder på det enskilda företaget. Efter varje LIA-period bedömer handledaren den studerades kunskaper och fä rdigheter. Många utbildningsanordnare hade för avsikt att genomföra handle- darutbildning. Då ett flertal LIA-företag tackade nej vid utbil dnings- programmens inbjudan har intentionerna inte nåtts. I stället har några utbildningsprogram inviterat LIA-företagen till en introduktionsdag eller informationsträff då de berättat om utbildningens ku rsinnehåll och om Lärande i arbete. Andra utbildningar har valt att resa runt till handledarna och ge dessa upplysningar eller att skicka informationen i form av en broschyr eller folder. Vårt samlade intryck är att det varit svårt att finna former för en bra han dledarutbildning. 8.4.6Uppföljning, utvärdering och examination av Lärande i arbete Den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen diskuteras och doku- menteras på olika sätt. Hur utbildningsprogrammen går tillväga vid uppföljning, utvärdering och betygsättning beror naturligtvis på må l- sättning och planläggning av Lärande i arbete. I de flesta fall utvärd erar utbildningsprogrammen Lärande i arbete efter periodens slut och resultatet redovisas sedan för ledningsgruppen som ventilerar eventuella förändringar av kursinnehåll. Merparten av studenterna får efter varje LIA-periods genomförande ett omdöme i form av referens, utl åtande eller betyg. Bland ett flertal utbildningsanordnare förekommer uppföljning under LIA-periodens genomförande. kontaktar skolan företag s- 134 Utbildningarnas uppläggning och genomförande handledarna, exempelvis en gång , för att följa upp att syftet med Lärande i arbete uppnås. Dessutom besöker kursansvariga inom vissa utbildningsprogram och studenterna för att stä mma av och öva tillsyn minst en gång . Vid besöken samtalar kursansvarig dels med företagshandledaren, dels med studenten och sedan med dem tillsammans. Frågor som behandlas är om den studerande kommit tillrätta och trivs på LIA-företaget och om Lärande i arbete fungerar som planerat. Utbildningsanordnarna uppger, vid utvärderingsgruppens förfrågan, att de för det mesta har bra eller utmärkta erfarenheter av Lärande i arbete. Efter LIA-periodens slut sker, vid några utbildningar, ett uppföljningsmöte där företag shandledaren redovisar för kursansvariga hur de överenskomna målen genomförts och hur studenterna tillgodogjort sig de olika momenten. Utvärdering av Lärande i arbete sker efter varje avslutad LIA-period. Studenterna redogör, vid återkomsten till skolan, oftast mun tligt och ibland även skriftligt för sina LIA-arbetsplatser. På detta sätt får varje student veta hur exempelvis 30 olika företag fungerar i stället för bara sitt eget LIA-företag. På ett flertal utbildningar samlas st udenternas intryck i en pärm som finns tillgänglig för kommande u tbildningskullar. Det förekommer också, vid några utbildningar, att studenterna för dag- eller loggbok. Vid exempelvis Marinteknik i för de studerande dag för dag notering om vilka arbetssysslor de utför och undertecknar företagshandledaren loggboken. Utbildningsanordnarna begär därtill att LIA-företagen skriftligt skall besvara olika frågor, ofta enkätfrågor som den enskilda utbil dningen arbetat fram. Företagshandledaren fyller också i en blankett där det framgår om studenten varit närvarande och om han eller hon utfört de arbetsuppgifter som var överenskommet. De ifyllda formulären skickas vanligtvis till utbildningsansvarig, men det förekommer även att stu- denterna tar dem med sig tillbaka till skolan. LIA-perioden utvärderas även av företagen. Genom interna a vstäm- ningssamtal diskuteras de delar studenterna konfronteras med av Lärande i arbete. Frågor som aktualiseras är exe mpelvis vad studenterna arbetat med, vad de lärt sig och vilket arbetsresultat han eller hon åstadkommit. Indirekt diskuteras även handledarens roll och prestation. att det gått bra kom mer de med största sannolikhet att fortsätta ta emot studenter, om inte samarbetet fungerat tillfredsställande – av olika anledningar – kan det hända att de bestämmer sig för att inte ta emot fler st udenter. Den arbetsplatsförlagda utbildningen betygsätts. De utbildning s- ansvariga på skolan och företagen diskuterar gemensamt bedömning s- grunderna för Lärande i arbete. Examinationen består för det mesta av Utbildningarnas uppläggning och genomförande 135 dels ett skriftligt omdöme från företagshandledaren på studenternas insats, dels en redovisning av det projekt eller specialarbete studenten gjort . Vid betygssättning tas bl a hänsyn till vilken förmåga den studerande har visat i att självständigt bedöma, överväga och kritiskt analysera sitt arbete. 8.4.7Integration skola och arbetsliv De teoretiska och de arbetsplatsförlagda utbildningsmomenten varvas i utbildningarna. Syftet med denna utformning är att de olika teoretiska kunskaperna som inhämtas relativt snabbt skall belysas, tränas och för- djupas i den miljö som arbetsplatsen utgör. Genom detta tillvä gagångs- sätt blandas teori och praktik och de studerande får pröva sina teore tiska kunskaper i ett tidigt skede. Integrering av skola och arbetsliv ger bättre utbildningsresultat. De studerande har uttryckt att de efter praktiken bättre förstår teorin i vissa ämnen. Växlingen gör att den teoretiska kunskapen ständigt pr övas och påvisar det praktiska arbetet att den teoretiska kunskapen behövs. De studerande upptäcker att skolans undervisning är nödvändig för ett lärande i arbetslivet och får, efter att ha varit ute i arbetslivet, en välvilligare inställning till lärandet i skolan. Den stä ndiga växlingen mellan teori och praktik stimulerar arbetsinsatserna och gör att de stu- derande orkar hålla ett högt studietempo utan att bli skol trötta. Många utbildningsanordnare försöker få en naturlig koppling mel lan Lärande i arbete och skola. Den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen är inte enbart till för att låta studenterna få tillämpa, träna och fördjupa sina skolförvärvade kunskaper, utan de skall också få underlag för kommande teoriavsnitt. Då de studerande åter är i skolan får lärarna där utmärkta möjligheter att låta studenterna analysera och reflektera över vad som varit, vad som komma skall och kan dessutom vägleda dem i den sammanbindande kunskapsprocessen. Det märks tydligt att erfarenheterna från Lärande i arbete st imulerar skolundervisningen och gör den mer konkret och mer påtaglig för stu- denterna. I vår enkätundersökning uppger av de stu derande att arbetsuppgifter i undervisningssituationen förklaras med förebilder hämtade ur verkligheten, från exempelvis företag eller o rganisationer. Förutom detta bjuder utbildningsanordnarna i hög u tsträckning in externa föreläsare från branschen som på ett på annat sätt knyter sko l- bokskunskapen till verkligheten. Många företagare tycker att det finns en klar koppling mellan den arbetsplatsförlagda och den skolförlagda utbildningen. En före tagare berättar t ex att studenterna läst det som företaget syss lar med och att de 136 Utbildningarnas uppläggning och genomförande i sin teoretiska utbildningen studerat t ex upprättande av bokslut och skatterätt. En annan företagare berättar att det är lätt för de studerande att komma in i deras verksamhet, eftersom de arbetar på nästan samma sätt som undervisningen i skolan sker, dvs i projektform. Han säger att de har oerhört stor nytta av studenterna och att Lärande i a rbete innebär att de får jobba med skarpa, dvs inte fiktiva, projekt. Ett fåtal LIA-företagare anser att kopplingen mellan teori och prak tik är dålig, vilket i dessa fall betyder att studenterna inte besitter den kunskap som förväntats. En kritisk röst uppger att det varit svårt att koppla praktiken till teorin därför att den är så plottrig. Det är några poäng här och några poäng där. Det finns också några företagsrepresentanter som talar om att de inte känner till vad den skolförlagda undervisningen innehåller och att de av den anledningen inte kan uttala sig om kopplingen mellan den arbetsplatsförlagda och skolförlagda undervisningen. En säger att kopplingen borde vara starkare, men de hoppas att de studerande som varit hos dem har sysslat med någonting som de kan ha nytta av teo- retiskt i skolan. 8.4.8Studenternas inställning till Lärande i arbete Många av studenterna vid den Kvalificerade yrkesutbildningen har valt utbildningsformen på grund av att en tredjedel av utbildningen är arbetsplatsförlagd. av de studenter som besvarat anser att det är viktigare att hämta kunskaper från en arbetsplats än från skolan. Den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen är för dem således mycket viktig, då av de stude rande är övertygande om att det är där de lär sig mest. av KY- studenterna anser att just detta utbildningsalternativ, där skola och arbete integreras, är det absolut bästa för dem. Perioderna med Lärande i arbete är för studenterna mycket b etydelse- fulla. Därför är det viktigt att den arbetsplatsför lagda utbildningen ordnas på bästa sätt. Vårt intryck är att det på vissa u tbildningsprogram har varit problematiskt vid organiserandet av Lärande i arbete. Det är av olika anledningar inte helt lätt att få tag i arbetsplatsförlagda utbild- ningsplatser. På några utbildningar har det till och med varit så svårt att de studerande inte funnit några, utan de har istället under LIA-perio- derna arbetat på skolan med olika typer av uppdrag.