sou · GNB392d2 · 2000-01-01 00:00:00 — (Problemet med jämförelsen ligger i skillnaderna mellan stora och små kommuner) Skillnaden är dock relativt liten. Det är uppenbarligen en nivå som man lätt når utan vare sig överdrivet mycket information omkring personröstningen eller utan att den stimuleras genom mer omfattande förekomst av personvalskampanjer. Den kan med andra ord ses som en utgångsnivå från vilken det bara kan gå uppåt! Det finns inga större skillnader mellan vare sig män och kvinnor eller mellan yngre och äldre när det gäller personröstning. Om vi ser tillbaka på tidigare redovisade resultat så framkom det där att kvinnor var mer positiva till personröstning i nuvarande form än män. Här jämnar denna skillnad alltså ut sig såtillvida att männen ändå personröstar i samma utsträckning som kvinnorna. Den näst yngsta åldersgruppen är mindre aktiv än både yngre och äldre. Detta är inte specifikt för personröstning utan detta mönster kan noteras också när det gäller försök att påverka kommunala politiska beslut. Möjligen kan det förklaras av att valet och politisk verksamhet inte längre har nyhetens behag, men å andra sidan heller inte ännu hunnit bli ordentligt insocialiserat. Högre utbildning innebär mer personröstning på samma sätt som högre utbildning innebar en mer positiv attityd till personröstningen. Medan offentligt anställda var mera positiva till systemet med personröstning så finns det ingen skillnad mellan dessa och privat anställda vad gäller frekvensen av personröstning. Också beträffande medborgarskap sker en omsvängning. De som är eller varit medborgare i något annat land var mindre positiva till systemet med personröstning, men när vi nu kommer till det verkliga beteendet framkommer att denna grupp personröstar i något större utsträckning åtminstone i riksdags- och landstingsval. En speciell grupp som var negativ till personröstning var de som ansåg att den kommunala servicen var Mycket dålig. I denna ganska lilla grupp var man generellt skeptisk till personröstning. Själva personröstandet förekommer inte heller särskilt mycket här med undantag för i kommunalvalet. De som är kritiska till den kommunala servicen personröstar i ovanligt hög utsträckning i de kommunala valen. Vem personröstar och varför 285 Tabell 7 Partianhängarskap - personröstning ProcentRiksdags- valetLandstings-/regionvalKommunal-valPartianhängare Starkt övertygad anhängare 39Anhängare, ej starkt övertygad Om man är övertygad partianhängare är sannolikheten större för att man personröstar än om man inte är helt övertygad respektive om man inte är anhängare av något parti överhuvudtaget. Skillnaden när det gäller personröstande är större för riksdagsvalet än för de kommunala valen. I de senare personröstar alltså icke-partianhängare relativt sett mer. Tabell 8 Intresse för politik - personröstning ProcentRiksdags- valetLandstings-/regionvalKommunal-valIntresse för politik Mycket intresserade 61Ganska intresserade292437Inte särskilt intresserade181726Inte alls intresserade151020Samtliga272335Antal svarspersoner297828202987Kommentar: Viktning kommunväljare Liksom beträffande andra typer av politisk aktivitet är personer som säger sig vara intresserade av politik mer aktiva när det gäller personröstning än de som säger sig vara mindre eller inte alls intresserade av politik. Detta gäller samtliga tre val, men skillnaden mellan dem som är mycket intresserade och dem som inte alls är intresserade är större i kommunalvalen än i riksdags- och landsting- valen. Större intresse för valutgången medför också generellt sett större benägenhet att personrösta. Skillnaden och därmed betydelsen av intresse för valutgången är emellertid klart större för kommunalvalet än för övriga val. I landstings/regionval förekommer personröstning relativt sett påtagligt ofta bland sådana som inte alls är intresserade av 286 Vem personröstar och varför Den ökar visserligen liksom i samtliga val med ökande intresse för utgången, men inte i samma omfattning när det gäller landstingsval som för övriga val. När man jämför personröstandet i kommunal- och riksdagsval kan man sammanfattande urskilja vissa skillnader. Förutom att person- röstandet är mer omfattande på kommunnivån, är det alltså starkare kopplat till intresse för politik. Högre intresse medför i båda fall mer personröstande, men skillnaden är större i kommunalvalet. Likaså har intresse för valutgången större betydelse för personröstning på kommunal- än på riksdagsnivå. När det gällde att vara partianhängare var det i riksdagsvalet som det främst bidrog till personröstning. Mönstret kan eventuellt peka på att det är delvis olika ställnings- taganden bakom personröstning på de två nivåerna. En central fråga är om det är samma personer som är politiskt aktiva på andra sätt? Innebär personröstningen i så fall bara ytterligare en möjlighet till ytterligare politisk aktivitet för sådana som redan är aktiva i andra former? Vi har jämfört sambandet mellan några personkarakteristika och förutom personröstning också två andra former av aktivitet. Dels röstdelning, att inte bara välja ett parti och rösta utan att rösta på olika partier i riksdags- och kommunalval, dels försök att påverka kommunalpolitiska beslut. Det visar sig att sambandet (korrelationen) mellan utbildningsnivå och personröstning mätt med gamma är 0.09, ett ganska svagt samband.1 Motsvarande samband mellan utbildningsnivå och röstdel- ning respektive försök att påverka politiska beslut är 0.31 respektive 0.31. Det är i första hand väljare med högre utbildningsnivå som röstdelar och försöker påverka. Personröstningen är i mindre utsträck- ning kopplad till social bakgrund. Det spelar heller ingen större roll för benägenheten att personrösta om man är partianhängare eller ej, medan det däremot är partianhängare som aktivt försöker påverka besluten och icke partianhängare som röstdelar. Stort intresse för politik bidrar till alla former av politisk aktivitet, men sambandet med intresse är starkt för försök att påverka, svagt för röstdelning och medelstarkt med personröstning. Det mönster som framkommer är att personröstning fortsatt är en aktivitet som utövas både av sådana som varit aktiva och av andra grupper. På så sätt breddas det politiska inflytandet genom denna nya möjlighet. 1 Gamma mäter samband på ordinalskalenivå. Det vill säga mäter i vilken utsträckning svarspersonerna rangordnas på samma sätt om man utgår ifrån t ex utbildning och personröstning. Vem personröstar och varför 287 I studium av politisk aktivitet brukar man ofta se det som naturligt att undersöka vad det är som gör att personer blir aktiva. Det naturliga utgångsläget är icke aktivitet. Valrörelsen räcker för att stimulera flertalet väljare att rösta. En ytterligare aktivitet kräver en insats som inte inträffar om man inte har speciella förutsättningar, är särskilt intresserad eller några andra speciella omständigheter är för handen. Beträffande personröstning är denna utgångspunkt inte lika naturlig. Anledningen är givetvis att den extra insats det krävs att också personrösta, när man ändå röstar, förefaller var liten. Vi har därför också ställt frågan varför man avstått från att personrösta. Ett första möjligt skäl är givetvis att man inte kände till möjligheten att personrösta och i nästa steg att man inte visste något om kandidaterna och av den anledningen inte ansåg sig kunna personrösta. Sedan kan man givetvis vara mer eller mindre principiellt emot systemet med personröstning, antingen för att man tycker att partierna skall få nominera sina kandidater eller av annat skäl. Av dem som svarat att de inte personröstat, så har nära tre fjärdedelar givit något svar på frågan varför de inte personröstat. Tre möjliga svarsalternativ gavs tillsammans med en fjärde öppen möjlighet (=annat skäl). De tre på förhand föreslagna skälen var Kände inte till att man kunde personrösta/kände ej till hur man skulle göra, Kände inte till tillräckligt mycket om personerna respektive Litar på att partierna sätter upp bra personer på valsedlarna. Man kan möjligen hävda att det ligger inbyggt i frågan en viss bias till förmån för de föreslagna skälen. När man ser på svaren på det fjärde öppna alternativet stillas eventuella farhågor något. Det finns ett antal som valt detta fjärde alternativ trots att deras svar ligger ganska nära något av de föreslagna. De har uppenbarligen inte varit villiga att acceptera formuleringen eller haft någon annan invändning. När så måttliga avvikelser fått en inte obetydlig grupp att välja Annat svarsalternativ, ökar tilltron till att de som valt något av de föreslagna alternativen verkligen anser att detta ger en rimlig bild av anledning till att de ej personröstat. Totalt sett är det som säger sig inte känna till systemet med personröstning eller inte vetat hur man gör. Informatio- nen har i detta avseende fungerat tämligen tillfredställande även om man givetvis kan ha invändningen att om säger sig ha låtit bli att rösta av motsvarande okunnighet, så skulle vi med all sannolikhet uppfatta detta som alarmerande. Målsättningen i komman- de val måste givetvis vara att detta svarsalternativ inte skall vara aktuellt för någon väljare. Denna anledning gavs i något större 288 Vem personröstar och varför utsträckning av väljare med enbart obligatorisk utbildning och av väljare som är/varit medborgare i något annat land. Var fjärde icke personröstande väljare säger sig ha låtit bli därför att han/hon inte kände till kandidaterna tillräckligt (Jfr och /1998). Kvinnor och yngre väljare är något över- representerade i denna grupp. Likaså är detta vanligt bland sådana som inte är partianhängare eller är anhängare utan att vara övertygade. Det finns också relativt markerade skillnader mellan olika typer av kommuner. Föreställningen var att kandidaterna skulle vara mer kända i mindre kommuner och därmed detta skäl vara vanligare i större kommuner. De observerade skillnaderna avviker från förväntningarna såtillvida att man inte entydigt kan säga att anledningen blir vanligare ju större den kommun är i vilken man bor. I denna undersökning kan av de som svarat namnge någon kandidat. Nära en femtedel av denna grupp har ändå angivit som skäl att låta bli att personrösta att de visste alltför lite om kandidaterna. Detta visar att väljarna ofta har en ganska hög ambitions- nivå i sitt röstande. Det räcker långt ifrån alltid att man känner igen ett namn. Man vill veta något om vederbörande. Behovet av information och aktiva personvalskampanjer understryks av sådana ställnings- tagande hos väljarna. Vem personröstar och varför 289 Tabell 9 Anledning att ej personrösta Kände ej till att/hurKände inte till personernaLitar på partierna Annat skälAntal svars-personerTotalt2251652770Kön Man 2 21 16 5 1315Kvinna2281641455Ålder 18-24 1 27 8 3 591Anhängare, ej övertygad2261851427Ej partianhängare329133776Är/varit medborgare i annat land 183Nej2251652608Kommuntyp Små tätorter med omland Generellt sett säger äldre väljare oftare att de litar på att partierna sätter upp bra kandidater och att de därför låter bli att personrösta. Gruppen 25–utgör dock också här ett markant undantag. Där anger oväntat många detta skäl till att inte personrösta. De som har enbart obligatorisk utbildning eller är partianhängare är också särskilt benägna att hänvisa till att de litar på partierna. Samma gäller för dem som bor i den minsta typen av kommuner. 290 Vem personröstar och varför Varför personrösta på viss kandidat? Så långt har vi studerat vilka som personröstar och varför. går vi över till vem man personröstar på och anledningen till att man sätter kryss just där. I princip kan man naturligtvis kryssa rent slumpmässigt. Vi lämnar dock denna form därhän och förutsätter att väljaren som personröstar gör det med någon form av syfte. Han/hon vill stödja en kandidat som har en viss egenskap. Vi har föreslagit nio olika typer av skäl och dessutom givit möjlighet för den svarande att själv ange andra skäl. Den som svarar ombeds markera det viktigaste skälet, men inget hindrar att man markerar två eller flera skäl. Det är tämligen uppenbart att det skäl man har för att personrösta på en viss kandidat säger något om vart man syftar med sin personröstning och därmed något om hur systemet fungerar. Det vanligaste skälet till att man som väljare kryssade för en person var att man kände förtroende för kandidaten ifråga. Det näst vanligaste skälet var att man ansåg kandidaten ha god erfarenhet och därmed vara lämplig för uppgiften. Dessa två skäl var de vanligaste redan i försöken 1994 och mönstret förefaller mycket stabilt. Dessa skäl dominerar också i de flesta delgrupper av väljare. Den därnäst vanligaste orsaken till personröstning på en viss kandidat var att kandidaten hade en viss åsikt eller drev en viss fråga. Var femte väljare markerade detta skäl som viktigast. Det är uppenbart att detta är ett argument som kan variera påtagligt i betydelse. Detta framgår klart om man jämför ovanstående andel med den avsevärt större betydelse det hade både i försöken i kommunerna 1994 och i europaparlamentsalet 1996 (Jfr och /1998). De skäl som brukar föras in under rubriken grupprepresentation, kön, ålder och social grupp/yrkesgrupp markeras vardera av 11–av väljarna. Till samma typ av skäl hör att kandidaterna är invandrare, något som anger som viktigaste orsak. Var tionde väljare tyckte att det var viktigast att kandidaten representerade/kom från en viss del av kommunen/valkretsen. En ungefär lika stor grupp markerade en viss kandidat framför allt därför att de hyste misstro mot en kandidat som stod högre upp på vallistan. De olika argumenten varierar till en del systematiskt beroende på hur långt före valdagen som den röstande bestämt sig för att personrösta. De som bestämt sig långt i förväg hänvisade oftare till kandidatens åsikt i viss fråga, att kandidaten representerade viss del av kommunen eller till kandidatens erfarenhet. Bland dem som bestämde sig under eller på valdagen, så var kandidatens kön särskilt viktigt. Vem personröstar och varför 291 Tabell 10 Argument för val av viss kandidat ProcentKönÅlderSocial gruppInvandrareDel av valkretsPersonligt förtroendeDriver viss fråga/linjeErfarenhetMisstro mot högre placeradAnnatTotalt13111431146223995Kön Man 7 11 17 4 425–292629113631143021830–3913132051147353114440– 49831741352213510450–598671124817456760– Finns det några systematiska skillnader mellan olika grupper när det gäller att markera viss typ av argument? Kön anges oftare av kvinnor än av män, oftare av yngre än av äldre och också oftare av väljare i gruppen med högre utbildningsnivå. Yngre väljare och väljare med högre utbildning anser också såväl ålder som tillhörighet till viss social grupp som viktigt. Social grupp markerades också ofta av manliga väljare. Egenskapen invandrare som orsak till personröstning följer samma mönster som social grupp. Att kandidaten representerar en viss del av valkretsen och att han/hon har erfarenhet ses som viktigt av väljare med lägre utbildningsnivå och vad gäller erfarenheten också av äldre väljare. Åsikter och misstro mot högre placerad kandidat är skäl som inte särskilt kan knytas speciellt till någon grupp av väljare. 292 Vem personröstar och varför Tabell 11 Argument för personröstning på viss kandidat i olika partier. gruppInvand–rareDel av valkretsPersonligt förtroendeDriver viss fråga/linjeErfarenhetMisstro mot högre placeradAntal svars personerVänster– partiet Skiljer sig de olika partiernas väljare åt i grunden för sin person- röstning? Vi kan direkt konstatera att det finns enstaka skillnader, men systematiken bakom dem är inte alldeles uppenbar. För flertalet partier är förtroende och erfarenhet ofta förekommande, men det finns påtagliga skillnader. , och väljare anger förtroende minst dubbelt så ofta som erfarenhet, medan socialdemokraterna tillsammans med väljare från c, fp och m lika ofta anger erfarenhet. Del av valkrets är viktigt för centerväljare, medan väljare ofta markerat kön och invandrare som avgörande. För väljare är ålder och åsikt i viss fråga väsentliga skäl. Både vänsterparti- och socialdemokratiska väljare anger särskilt ofta att de vill bli av med någon kandidat som står högre upp på listan. Vi har varit inne på tanken att politiska kandidater är mer kända i mindre kommuner och att det följaktligen kan finnas skillnader i hur personröstningen fungerar mellan olika typer av kommuner. Ifråga om vilket argument som anses viktigast för val av viss kandidat Vem personröstar och varför 293 så finns klara och systematiska skillnader mellan små och glesa respektive stora kommuner där nästan alla bor i tätort. De olika egenskaper som vi tidigare fört samman som grupprepresentativt viktiga, kön, ålder, social grupp och invandrare är samtliga viktigare i större och mer tätbebyggda kommuner. I mindre och glesa kommuner anger väljarna relativt sett oftare som viktigast att kandidaterna representerar en viss del av kommunen eller att man har personligt förtroende för kandidaten. Det kan tills sist noteras att huvudmönstret är att de kriterier/argument väljarna tillämpar fortfarande ganska väl stämmer överens med de kriterier som politikerna uppfattar vara väsentliga vid nomineringar till vallistorna. Det finns med andra ord inga motsätt- ningar som har med hur kandidaterna väljs ur mer generell synpunkt. Vem får personrösterna? Så långt har vi i huvudsak sett på vilka väljare som personröstar eller låter bli att göra det och varför de personröstar på en viss kandidat. Inledningsvis berörde vi kommunpolitikernas syn på personröstning och i vilken utsträckning politikerna var aktiva för att få personröster. Vi skall nu knyta samman några av dessa olika infallsvinklar i en utvidgad analys där vi försöker förklara varför vissa politiker får mer personröster än andra. I en multivariat analys prövar vi flera olika förklaringsfaktorer. Den statistiska teknik vi utnyttjar är vanlig regressionsanalys. I denna analys utgår vi ifrån den enskilde kandidaten i de sju kommunerna. Den egenskap vi avser att förklara är alltså andelen personröster som varje kandidat har fått. De kandidategenskaper som vi tror i första hand skall förklara utfallet av personröster är kandidatens position på listan, om kandidaten bedrivit personvalskampanj och hur mycket information som förekommit i olika massmedia. Vi har inte kunnat inkludera alla de egenskaper/argument som tidigare berörts. I vilken utsträckning som kandidaten är förtroendeingivande, driver viss åsikt eller representerar viss del av kommunen, har vi inte kunnat fånga upp här. Denna analys inkluderar alla kandidater som besvarat enkäten så fullständigt att vi kan inkludera dem. Det innebär också att vi här tills vidare antar att samma förklaringsmodell gäller för kandidater från alla partier och kandidater tillhörande olika kön eller olika åldersgrupper liksom för kandidater från stora och små kommuner. I regressions- tekniken ligger också att när vi diskuterar en effekt av en viss 294 Vem personröstar och varför egenskap, till exempel position på listan, så visar resultaten hur stor betydelse denna egenskap har när vi som här kontrollerar för betydelsen av att ha bedrivit kampanj eller förekommit i massmedia. Resultaten i den analys som presenteras här skall tolkas som en jämförelse mellan gruppen med angiven position och dem som står längre ned på listan. Tabell 12 Andel erhållna personröster – ett förklaringsförsök Effekt av:Procent förklarad Posi-tion Position Tidningar112.01.21.5-1.9551-27.51.23.51.81.4491- 35.51.24.21.81.6441-53.80.94.71.92.2411-102.10.95.01.93.1371- 151.60.95.01.93.5351-201.31.05.11.93.7341- 251.21.05.12.03.834Kommentar: Beroende variabel är procent erhållna personröster. Angivna siffror är vanliga icke standardiserade lutningskoefficienter. Dessa kan här direkt tolkas som den utdelning i procentenheter personröster som respektive förklaringsegenskap ger. I debatten omkring personval framkommer ständigt att en stor andel av personrösterna tillfaller kandidater som står först eller högt upp på en vallista. Vår hypotes är givetvis att denna egenskap skall visa sig ha stor betydelse. De kandidater som står på första plats på någon lista får personröster på detta sätt. Om man står på första eller andra plats så ger detta genomsnittligt och därefter faller effekten kontinuerligt ned till cirka en procent om man står på någon av de 25 första platserna. Placeringen på listan har stor betydelse för personrösterna, men det är i första hand de fem högsta platserna som ger utdelning och särskilt givetvis, första platsen. (Jfr 1999) Om man bedrivit personvalskampanj så ger detta i direkt effekt genomsnittligt högre andel personröster. Det spelar här inte någon större roll om man står högt eller långt ner på listan. Det lönar sig att bedriva kampanj, men relativt sett lönar det sig mindre om man står mycket högt upp. Det kan tilläggas att en personvalskampanj dessutom väsentligt ökar sannolikheten för att man blir intervjuad i massmedia och den har därmed också en indirekt effekt. Informationens stora betydelse har berörts och är väl alldeles uppenbar. När man diskuterar information till stora grupper av Vem personröstar och varför 295 individer är massmedia självklart centrala och vi har redan konstaterat att egenskapen att ha förekommit i massmedia är väsentlig. De som själva säger att de blivit intervjuade i tidningar, radio eller i TV får 2–mer personröster än personer som fått mindre utrymme i media. TV har inte oväntat störst genom- slagskraft men det är dessutom så att TV spelar mindre roll för toppkandidaterna. Störst betydelse har TV för mellangruppen, kandida- terna på 3–10 plats. Exponering i TV ger här i personröster. De som står längre ned på listan har i realiteten förekommit mycket lite i TV. Förekomst i lokal eller regionalradio ger oavsett hur högt upp man står på listan medan däremot tidningar är en viktigare kanal för dem som inte nått en hög placering i nomineringen. När vi något studerat skillnader mellan kön har vi också kunnat notera att kvinnliga kandidater inte får lika hög utdelning i form av personröster som manliga kandidater när de har en hög placering på listan. Personvalskampanjer ger däremot något bättre resultat för kvinnliga kandidater. Effekten ligger dock fortfarande bara i storleksordningen 1–mot 0–för manliga kandidater. De manliga kandidater som säger sig ofta förekomma i massmedia får genomgående, men särskilt i etermedia, en något större utdelning i form av personröster på detta än vad kvinnliga kandidater får. Vi skall kort redovisa några resultat som har att göra med hur olika kandidategenskaper indirekt kan påverka utfallet i form av person- röster. Dessa resultat rör vad som bestämmer förekomsten i massmedia, vad som påverkar om en kandidat bedriver personvalskampanj eller ej samt något om vad som kan påverka kandidatens placering på vallistan.2 När vi skall förklara förekomsten i massmedia utgår vi från etablerade nyhetsvärderingsteorier som i detta fall närmast pekar på att man skulle förekomma antingen för att man är känd tidigare eller för att man nu gjort något ovanligt, till exempel bedrivit kampanj för sig själv. En sådan personvalskampanj ökar sannolikheten att man förekommer i media . Om man har suttit i fullmäktige tidigare så ökar detta sannolikheten för att man förekommit 2 Också dessa resultat bygger på regressionsanalyser och de skall alltså tolkas så att angiven effekt finns även med kontroll för övriga nämnda egenskaper. 296 Vem personröstar och varför Lång erfarenhet som politiker, vi mäter antal år som man varit partipolitiskt aktiv, bidrar också till att man förekommer mer i media, men effekten är mindre. Sambandet med ålder ser ut så att sannolikheten för att komma med i media minskar om man inte tillhör den yngsta gruppen kandidater. Det är alltså de senare som har högst nyhetsvärde. Om kandidaten har hög utbildningsnivå så ökar detta också sannolikheten att förekomma i media .