sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — 4Branschvis förteckning över beviljade utbildningar i försöksver ksamheten med kvalificerad yrkesutbildning , yrkes- utbildning. 118 Utbildningarnas uppläggning och genomförande Ofta eftersträvas en jämn köns fördelning. I de mansdominerade yrkesgrupperna prioriteras, vid lika totalbedömning, kvinnliga sökan den. Det kan t ex vara så att av platserna är reserverade för kvinnor vid tillräckligt antal behöriga söka nde.5 Urvalsförfarandet kan ske i exempelvis tre omgångar. I första om- gången baseras urvalet på betyg, högskoleprov och arbetslivs erfarenhet. Det andra urvalet görs med hjälp av svar på ett antal ansö kningsfrågor och slutligen sker den sista urvalsomgången utifrån intervjuer och ett samlat omdöme av de sökande som kvarstår. Antagningen av studerande till Bildjournalistik sker i flera steg. Först görs en bedömning av den formella kompetensen. I princip gäller förkunskapskrav på grundläggande behörighet för högskolestudier. Till detta kommer särskilda krav, vilka är motiverade av utbildningens speciella karaktär. Sökandes övriga meriter bedöms i två steg. I steg ett sker en bedömning med utgångs punkt från kvaliteten på insända arbetsprover, vilka består av fria bilder och av tematiska fotouppgifter, dvs bildberättelser. Den sökande skall också pr esentera en text om sig själv där avsikten med det egna bildberättandet, förvän tningarna på utbildningen och den planerade yrkesverksamheten redovisas. I steg två kallas ett 40-tal sökande till för fem prov dagar med intervjuer och praktiska test. Testerna består av ett antal konkreta fotografiska uppgifter såsom förmågan till fotografisk komposition och ljusbehandling. Vidare skall de sökande arbeta med fria bildskapande associationer utifrån exempelvis musik eller förelagd text. Arbetsuppgifterna löses enskilt och i grupp. Avslut ningsvis skall varje sökande individuellt göra ana lyser av både bild och film. Därefter sker en intervju med var och en av de sökande, då moti vation för utbildningen, målinriktning, viljan och förmågan till grupparbete undersöks. Antagningen sker sedan utifrån en totalbedömning av den sökandes meriter. Den sökandes möjlighet att bo på skolan är av bety delse för att bli antagen till u tbildningen.6 En förutsättning för att få ett bra urval är att utbildningen har många sökande, betydligt fler än antalet platser. Som ett exempel kan nämnas där det bedrivs en utbildning i Bildjournalistik. Biskops- har bedrivit utbildningar i dokumentär- och reportagefotografi. Utbildningarna ger god kompetens och har till 5Branschvis förteckning över beviljade utbildningar i försöksver ksamheten med kvalificerad yrkesutbildning , yrkes- utbildning. 6[Ansökan om möjlighet att bedriva försöksverksamhet med Kvalificerad Yrkes- utbildning i fotojournalistik 100p], , , 746 93 . Utbildningarnas uppläggning och genomförande 119 följd därav gott renommé. Till varje antagnings omgång finns det, enligt intervju med kursansvariga, omkring 350 sökande till de 16 utbild- ningsplatserna. Flera sökanden återkommer med ansökningshandlingar år i hopp om att lyckas bättre. Alla antagna till Bildjournalistik fullföljer, enligt intervju med kursansvariga, utbildningen. Utbildningsanordnarna har av den anled- ningen inga problem med studieavbrott. Ett problem som påtalats vid några av våra besök hos olika utbild ningar är den ojämna kunskapsnivån hos studenterna. Det är framför allt lärarna och de studerande som lyft fram svårigheterna med den stora kunskapsspridningen. Lärarna upplever att den tid som avsatts för undervisning inte räcker till. För att möta varje enskild individ på rätt kunskaps- och utvecklingsnivå krävs ytterligare pedagogiska resurser. De studerande som har otillräckliga förkunskaper nämner att inläs ningen av ämnen upplevs mycket tungt och att det krävs en stor insats för att nå uppsatta kursmål. De studerande som tidigare tillägnat sig dessa förku n- skaper uppger att undervisningen inte tillför mycket och att de istället för att inhämta ytterligare kunskap får fungera som stöd och medhjä lpare åt sina kurskamrater. Vid några utbildningar, som t ex New Media Design i , framhölls den varierande bakgrunden som en fördel då studenterna kan lära av varandra. Den Kvalificerade yrkesutbildningen skall ge arbetskraften den kom- petens som krävs för att genomföra produktion av varor och tjänster i dagens och morgondagens arbetsliv. Utbildningen skall binda samman fördjupade teoretiska kunskaper med en praktisk inriktning. Den måste således innehålla både teori från högskoleutbildning och efte rgymnasial påbyggnadsutbildning samt kunskap som vinns direkt ur produktionen.7 Utbildningen skall alltså integrera de två kunskapsbaserna. För att utbildningen skall hålla hög kvalitet och svara mot a rbets- livets och de studerandes behov krävs samverkan mellan teori och arbetsliv och att nya pedagogiska arbetsformer utvecklas. Utbildningen går ut på att lära studenterna använda kunskap för att bemästra pr oduk- 7 Regeringens proposition 1995/96:145. 120 Utbildningarnas uppläggning och genomförande De skall bl a lära sig kritiskt och kreativt tänkande och av den anledningen är det viktigt att lära sig se helheter och förstå pro- cesser.8 Utbildningen skall ses som ett led i och en förberedelse för ett livslångt lärande. Som styrdokument för utbildningsprogrammen finns en utbildnings- plan. I den framgår bl a utbildningens längd och mål, dess uppläggning och organisation, kompetenskrav på den undervisande personalen, inriktning och organisation av Lärande i arbete. Av utbildningsplanen framgår också om studenterna kan tillgodoräkna sig några av de kurs- poäng som ges vid den samverkande hö gskolan. Utbildningsprogrammen är, som sagts, olika långa. Som framgår av tabell 8.1 är variationen stor. Mest frekvent, , är de program som bedrivs . Antal utbildningspro- gram som är kortare, dvs mellan , uppgår till . Något fler, , är de utbildningar som har längre utbildningstid, dvs från 90 . Sålunda har ett över- vägande antal utbildningsprogram, , en kurstid på 80 till 88 veckor.9 Kvalificerade yrkesutbildningar fördelade över kurstid. ningar (%) Alla utbildningsprogram har olika mål, eftersom de svarar mot arbets- livets varierande krav. Av den anledningen är utbildningarna organiser- ade på en mängd olika sätt. Målbeskrivningen uppger vad den stu der- 8Regeringens proposition 1995/96:145. 9Branschvis förteckning över beviljade utbildningar i försöksver ksamheten med kvalificerad yrkesutbildning , yrkes- utbildning.. Utbildningarnas uppläggning och genomförande 121 ande skall kunna efter avslutad utbildning och utbildningens upplägg och organisation anvisar vägen mot målet. I dagens arbetsliv efterfrågas kompetenser såsom samarbetsförmåga, problem lösningsförmåga, initiativförmåga, kommunikationsfärdigheter, flexibilitet och helhets syn. Majoriteten av de Kvalificerade yrkesutbildningarna har ett kursupplägg som av allt att döma främjar dessa färdigheter. Den pedagogiska miljön skall kännetecknas av ett utvecklingsinriktat lärande. Det innebär att den studerande skall få frihet att ifrågasätta och pröva givna förutsättningar, formulera nya uppgifter och pröva olika lösningsmetoder. Syftet med denna pedagogik är att studenterna skall lära sig att formulera problem och inte bara lösa givna problem. De skall lära sig att de kan påverka den omgivning där problemet skall lösas. 10 Följaktligen krävs det, för att lärandemiljön skall vara kreativ, att studenterna i sin utbildning har handlingsutrymme, att de kan tänja på gränser och utnyttja frihetsgrader i olika problemlö sningssituationer. Studenterna skall i sin utbildning beredas möjlighet till personlig utveckling. De skall lära sig att lita på sin kunskap och tro på sin för- måga och vilja. Utbildningarna genomförs huvudsakligen på så sätt att den st ude- rande sätts i centrum. Arbetssätten är olika, allt från konventionell klassrumsundervisning till Problembaserat lärande (PBL). De under- visningsmetoder som finns noterade i beskrivningarna framtagna enligt (se kapitel 4 och 9) är PBL, projektarbeten, processorienterat arbetssätt, traditionell akademisk undervisning, yrkespraktisk undervisning, övningar, klassrumsundervisning, seminarier, före läs- ningar, grupparbeten, laborationer, gruppdiskussioner, studiebesök, kompetensjournal, egna studier, praktik, resor, individuella arbeten, exkursioner, distansutbildning, rollspel, fältstudier, praktikfall, själv- styrd inlärning, tematiskt upplagd undervisning och rapportskrivning. Den vanligast förekommande undervisningsmetoden är PBL. Med denna metod får de studerande möjlighet att träna problemlö sning utifrån verklighetsanknutna situationer. Eftersom inlärningen är själv styrd med egen aktivitet lär sig studenterna att ta ansvar för det egna lärandet och då inlärningsmetoden har sin utgångspunkt i ba sgrupper tränas de att arbeta i grupp. Lärarens roll vid PBL är att underlätta de studerandes inlärningsprocess, inte att förmedla en stor mängd fakta som ofta går att inhämta i litteratur. Lärarrollens tyngdpunkt ligger i handledarskap. 10 SOU 1995:38. 122 Utbildningarnas uppläggning och genomförande Några utbildningsprogram förklarar i sina beskrivningar utifrån att de använder processorienterat undervisningssätt. Detta innebär, enligt beskrivningarna, att utbildningens olika kursmoment integreras med varandra i olika teman för att skapa en helhetssyn. Som utgångspunkt för denna lärandemodell finns ett problem som löses med hjälp av antingen individuella arbeten eller grupparbeten. Visserligen introduceras varje tema med föreläsningar, me n studenterna har med denna pedagogiska utformning stora möjligheter att påverka sina studier. Inlärningen är så att säga självstyrd. Ett fåtal utbildningsprogram uppger att de använder tematiskt upp- lagd undervisning. Enligt vårt synsätt sammanfaller denna metod med det som kallas processorienterat undervisningssätt. Genom att använda en undervisningsmetodik enligt ovan utvecklar de studerande förmågan att arbeta självständigt och i grupp. De tränas i problemlösning, informationssökning och presentation steknik. De lär sig att fortlöpande och kritiskt värdera inhämtade ku nskaper samt att arbeta över ämnesgränserna. Konventionell klassrumsundervisning används i några utbildnings- program. Vid dessa utbildningar kompletteras de lärarledda lektionerna med exempelvis laborationer, inlämningsuppgifter, grupparbeten, roll- spel, exkursioner, praktikfall och PM-uppgifter. Här strävar man efter att få balans mellan traditionella teoretiska undervisningsformer med betydande laborativa inslag och olika former av projektinriktade skol- arbeten. En undervisningsmetod som flera utbildningsprogram använder är det projektorienterade arbetssättet. Enligt beskrivningarna utifrån Läro - verket varierar tillvägagångssätten, men mest utmärkande är att stu- denterna arbetar enskilt eller i grupp och att de själva lägger upp arbetet samt i förekommande fall fördelar det mellan sig. De projekt de stu- derande arbetar med är antingen fiktiva eller verklighetsbaserade och då, på ett eller annat sätt, knutet till företag där studenterna g enomför den arbetsplatsförlagda studietiden. Parallellt med projekten bedrivs mer eller mindre konventionell klassrumsundervisning med laborativa inslag som breddas med exempelvis gruppdiskussioner, studiebesök, praktiska övningar, resor och tecknande av en kompetensjournal eller loggbok. En kompetensjournal är en typ av dagbok. I den för den stud erande anteckningar om sig själv och sitt yrkesarbete. Studenten skriver om vad hon gör, hur hon arbetar och hur hon känner sig. Vidare red ogör hon för arbetssituationer, problem, framgångar hon möter och om annat som hon tänker på och reflekterar över för att få grepp om sig själv, sitt arbete och sina iakttagelser. ger tillfälle att samordna teoretiska kunskaper och praktiska erfarenheter, både nya och sådana studenten har med sig in i utbildningen. På detta sätt blir kom- Utbildningarnas uppläggning och genomförande 123 petensjournalen en brygga mellan teoretiska studier och Lärande i arbete. Syftet med att föra kompetensjournal är att utvecklas i yrket. Med denna undervisningsmetod, där teoretisk undervisning, själv- studier och projektarbeten genomförs parallellt lär sig de stud erande att ta ansvar för sitt kunskapsinhämtande. De tränas i proble mlösning och utvecklar sin förmåga att samarbeta, skriva rapporter och presen tera arbetsresultat i exempelvis seminarier. Med denna anpassningsbara undervisningsmetod finns stora möjligheter att samverka med företag där de studerande genomför den arbetsplatsförlagda delen av utbild ningen. Vid hantverksinriktade utbildningar används ytterligare en under- visningsmetod. Dessa utbildningar har inte som mål att skapa nya arbetsmetoder eller på annat sätt vara nyskapande. De bygger istället utbildningen på de traditioner som finns vad gäller hantverksyrken och dess inlärning. Utbildningen fungerar ungefär så som det gick till förr, vad avser kunskapsöverföring från mästare till gesäll. I de yrke sspecifika kurserna praktiseras således en individuell undervisning, dvs en undervisningsmetod enligt lärlingsmodellen. De studerande får därmed se och själva pröva på att genomföra alla förekom mande moment i hantverksyrket. Ett litet antal av utbildningsprogrammen har via redogjort för att de använder olika undervisningsmet oder vid utbildningens skolförlagda och arbetsplatsförlagda del. Under de perioder då teore tiska studier praktiseras bedrivs undervisningen i huvudsak i form av föreläsningar, litteraturstudier och olika arbet suppgifter som löses indi- viduellt eller i grupp, dvs konventionell klassrumsundervisning med laborativa inslag. Vid Lärande i arbete används framförallt reella pro- jektarbeten. Utvärderingsgruppens intryck är, efter att vi gjort besök hos några utbildningar, att det är den konventionella undervisningsmetoden med laborativa inslag och projektinriktade skolarbeten som är mest bruklig. Visserligen framför några av de utbildningsanordnare vi besökt att de använder PBL som undervisningsmetod och lärarna berättar, vid dessa utbildningar, att de utbildar med stöd av anpassad PBL, men studen- terna uppger att undervisningen är traditionell. Att det inom de Kvalifi- cerade yrkesutbildningarna används olika undervisningsmetoder fram- kommer också i de enkätsvar utvärderingsgruppen erhållit. I Under- enkäten har av de studerande uppgivit att de minst en gång arbetar tillsammans med andra studenter i grupper. Utvärderingsgruppen har vid besök också träffat på utbildning spro- gram som använder PBL som undervisningsmetod. Vi har även mött utbildningar, som t ex New Media Design i , som i sin undervisning använder både ett projekt- och problemorienterat utbild- ningsupplägg. 124 Utbildningarnas uppläggning och genomförande New Media Designs utbildningsmål är, förutom att ge ämneskompetens, att utveckla initiativ- och problemlösningsförmåga, att utveckla individens ansvar för livslångt lärande, utveckla förmågan att få ut det bästa ur en grupp och att kunna arbeta i projekt. Att vara ödmjuk och öppen för samarbete är grunden för att bygga ett innehåll, en form och en funktion i alla projekt. Kunskaper i specifika verktyg och tekniker värderas därför lägre än denna förmåga. För att nå dessa mål använder New Media D esign PBL. Utbildningen är uppbyggd på projekt där teori och praktik integreras under utbildningen. Utgångspunkten är att sträva efter den praktiska verkligheten, inte att teoretisera verkligheten. Utbildningen är därför starkt kopplad till näringslivet och New Media Design tillämpar en arbetslivsanknuten pedagogik. Det innebär att utbildningens kurser delas in i projekt och att utgångspunkten för all inlärning är problemorienterad. Teori och praktik får på detta sätt ett gemensamt mål, en odelad strävan mot målet och ett faktiskt resultat att utvärdera och dra lärdom av. Projekten är uppbyggda för att rama in olika typer av varor och tjänster med skilda tekniker och kunskaper. De utgår från olika teman där varje tema ses ur flera perspektiv som t ex design, projektledning, bransch- och marknadsfrågor och programmering. Med detta kursupplägg får studenterna en helhetsbild som ger fördjupad förståelse för produk- tionsprocesser och generella utvecklingssystem. Varje projekt utmynnar i kunskaper och erfarenheter som nästföljande projekt bygger vidare på. På detta sätt skapas en övergripande u tvecklingslinje. Varje projekt och problemområde utgår från marknadens villkor. De stu- derande kan t ex få till uppgift att starta ett eget företag, att från idé till full- bordan utveckla och finansiera ett företag. Projektarbetena introduceras med föreläsningar. Föreläsarna köps in från branschen och har därmed aktuell expertkunskap. De introducerande grundläggande föreläsningarna skulle i detta exempel förslagsvis kunna handla om mediaföretag, affärsidé, ekonomi och varumarknad. Studenterna skall lära sig kalkylera och beräkna kommersiell gångbarhet. Det innebär att parallellt med föreläsningarna arbetar de med att exempelvis utarbeta underlag för att söka finansi ering i bank. Att arbeta i projekt innebär att de studerande under arbetar i produktionsgrupper. Vanligtvis består varje produktionsgrupp av fem till sex medlemmar och de arbetar tillsammans . tränas studenterna både i projekt- och yrkesroller samt i social kompetens, dvs förmåga till bl a kommunikation, ledarskap, samarbete, självinsikt, kundupplevelse och kundkontakt. Redan på ett tidigt stadium finns perioder av team-building och gruppdynamiska övningar inlagda i utbildningen. Stor vikt läggs vid denna träning. Utbildningarnas uppläggning och genomförande 125 grundligt förb ereda studenterna för ett professionellt yrkesliv . Under projektarbetena har de studerande tillgång till kontinuerlig handledning. Det är de kursansvariga som håller samman kursen och som så att säga knyter ihop säcken. Flera projekt bygger på att studenterna har kontakt med externa uppdragsgivare. Som projekt- och produktionsledare är det viktigt för framgången i arbetet att ha kundkontakter och därför finns de implementerade redan tidigt i utbildningen. New Media Design har valt denna pedagogiska undervisningsmetod och detta kursupplägg för att de studenter som efter utbildningen går ut i arbetet skall vara flexibla medarbetare som snabbt blir produktiva, som lätt lär och som stä ndigt utvecklas. Formerna för kunskapskontroll varierar. Som underlag för kunskap s- bedömning och examination används, enligt beskrivningarna utifrån , bl a sedvanlig tentamina, skriftliga prov – individuellt och i grupp, inlämningsuppgifter, loggbok eller kompetensjournal, PM, muntlig tentamina – individuellt eller i grupp, seminarier, diskussioner, individuella redovisningar, projektredovisningar, gruppövningar, fall- beskrivningar, laborationer, praktiska arbetsprov, närvaro och aktivt deltagande i undervisningssituationerna, utvecklingssamtal och personlig uppföljning med varje student. Val av examinationsform beror på kursens upplägg och på den undervisande läraren, som avgör vilken examinationsmetod som skall tillämpas. Enligt beskrivningar utifrån förekommer det vid n ågon enstaka utbildning att samtliga kursdeltagare erbjuds möjlighet att gå igenom gesällprov under utbildningens två sista veckor. Det för ekommer också vid några utbildningar att alternativa examinationsformer tillämpas på olika individer i samma kurs. Med denna mång sidighet kan studenterna visa sina kunskaper på ett för dem passande sätt, sam tidigt som de övar olika begåvningar. Kunskapsuppföljning av Lärande i arbete sker med exempelvis loggbok, projektredovisningar och arbetsomdömen som utfärdas av handledaren på företaget där studenten genomför sin LIA-period. Som regel är det den ansvarige kursläraren som ger helhetsbetyget för ä mnet. Att en mängd olika examinationsformer används i de Kvalificerade yrkesutbildningarna stöds av de enkätsvar utvärderingsgruppen erhål lit från studenterna. Enligt uppger av stu- denterna att de får kännedom om godkänt resultat på avslutad del kurs 126 Utbildningarnas uppläggning och genomförande uppger att de får veta om de är god- kända eller ej på avslutad delkurs genom diskussion med läraren och av de studerande har i enkäten svarat att de genom någon form av praktiska prov får godkänt på avslutad delkurs. Hela 37 pro cent av de studerande uppger i att de examineras på annat sätt, vilket innebär att det i utbildningen förekommer flera alter examinationsformer. Olika utbildningar använder, enligt beskrivningarna utifrån Läro- verket, olika betyg och betygsnivåer. Vissa utbildningar nyttjar siffer- betyg i tre steg, exempelvis 3, 4 och 5. Andra använder en tvågradig, tregradig eller fyragradig skala med bokstavsbetyg, t ex icke godkänd (IG), godkänd (G), väl godkänd (VG) och mycket väl go dkänd (MVG). Vanligast förekommande är den tvågradiga skalan med betyget IG och G. De studenter som inte uppnått betyget godkänd har som regel möj lig- het till komplettering eller omtentamen. Vanligtvis gör varje student ett examensarbete som redovisas skriftligt och muntligt under den sista skolperioden. Examensarbetet presenteras i regel vid ett opponentseminarium där lärare, skolledningen, övriga studenter och representanter från berörda företag finns närvarande. Bedömning och betygssättning av den skriftliga rappo rten, försvaret av det egna arbetet och oppositionen av en medstudents arbete görs av lärare och skolledning samt eventuellt av andra intre ssenter. Den Kvalificerade yrkesutbildningen utbildar arbetskraft som skall verka i produktionen. Av den anledningen skall utbildningarna förmedla både den kunskap som har vetenskaplig grund och den som vunnits ur produktionen. Utbildningarna skall således vara förankrade både i vetenskap och i arbetslivet. Arbetslivsanknytningen tar sig uttryck på många sätt, bl a som Lärande i arbete.11 Lärande i arbete skall ske på en arbetsplats under en tredjedel av utbildningstiden. Syftet med Lärande i arbete är inte att skola in ny per- sonal, utan det är synen på och förhållningssättet till kunskap som skall stå i fokus.12 Lärande i arbete är inte praktik. Skillnaden är att praktik belyser och klargör teoretiska moment i utbildningen, medan Lärande i arbete tillför ny kunskap för bearbetning. För att ett Lärande i arbete skall kunna äga rum måste arbetsorganisationen vara modern och Utbildningarnas uppläggning och genomförande 127 arbetsplatsen bör minst vara på väg mot att utveckla en lärande orga- nisation.13 8.4.1Utbildningsanordnarnas målsättning med Lärande i arbete Målsättningen med Lärande i arbete varierar. Via uppger vissa utbildningsanordnare att syftet med Lärande i arbete är att de stu- derande skall få omsätta de teoretiska kunskaper de tillgodogjort sig i utbildningen. De framför att studenterna skall få tillfälle att praktiskt tillämpa de teoretiska momenten och knyta de nyförvärvade kunskaperna till en reell a rbetsmiljö. Detta tillvägagångs- sätt ökar studenternas branschkunskap och branscherfaren het och de får i sin utbildning en fördjupad yrkesspecialisering. Andra utbildningsanordnare uppger att avsikten med Lärande i arbete är ge de studerande en yrkesteknisk färdighet. skall studenterna beredas tillfälle att observera, göra nya upp täckter och få erfarenheter som på ett konkret sätt skall kunna a nvändas i undervisningen. Syftet är att skapa förtrogenhet med y rkesområdet och att ge en bra plattform för fortsatt utveckling i arbetslivet. Några utbildningsanordnare säger att syftet med den arbetsplatsför- lagda utbildningen är att de studerande skall få kontakter i arbetslivet. Lärande i arbete skall ge studenterna inblick i arbetslivets villkor. Stu- denterna skall under sina LIA-perioder gå från en orienterande fas till att delta i arbetslivet och knyta kontakter med branschen för att senare ha goda möjligheter att få ett a rbete.