sou · GNB368d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Utredaren bör lägga fram de för- slag eller rekommendationer som kartläggningen ger anledning till. Uppdraget skall redovisas . inträffade en våldsam brand un- der en fest i i på Hi- singen i . har 63 människor omkommit vid bran- den eller avlidit av skador som de ådrog sig då. Många fördes till sjukhus med svåra eller lättare skador. De döda och skadade är ungdomar, de flesta med invandrarbakgrund. En så omfattande brandkatastrof har inte tidigare ägt rum i i modem tid. Branden har varit en skakande upplevelse for alla som på något sätt har varit nära berörda av det som hände, men också for alla som i massmedierna har följt rap- porteringen om olyckan. Branden har gett anledning till omfattande diskussioner. De gäller givetvis i hög grad sådant som hur räddningsarbetet och polisutredningen har skötts och hur säkerheten vid offentliga tillställningar kan förbättras. Händelserna har emellertid också aktualiserat samhällsfrågor i vidare mening, t.ex. hur ungdomars behov tillgodoses och hur förhållandet ser ut mellan stora grup- per av människor invandrarbakgrund och det övriga svenska samhället. Debatten speglar till en del behovet hos människor i sorg och förtvivlan att rikta anklagelser mot någon som kan be- traktas som ytterst ansvarig för att ett barn, ett syskon eller en kamrat har dött en onödig och oförskylld död. Men den är också uttryck för misstro mot myndigheterna. Efter en svår olycka som denna är det nödvändigt att myndig- heter, liksom andra som har ansvar, kritiskt granskas för sitt sätt att uppfylla detta ansvar. Polisens utredningsarbete syftar till att klarlägga hur branden har uppstått och om någon har begått fel eller försummelser i samband med branden. Ansvariga myndig- heter kommer att analysera brandförloppet och räddningsarbetet för att dra slutsatser om hur säkerhetsbestämmelser och rutiner bör utvecklas. Det finns farhågor för att debatten om händelserna i samband med branden öppnar eller fördjupar en klyfta mellan vissa grup- per av människor med invandrarbakgrund och samhället i övrigt. Denna risk framstår som större om olika grupper i betydande omfattning använder sig av skilda informationskanaler. Det finns därför anledning att undersöka hur nyhetsförmedlingen och in- formationen om branden har fungerat för de närmast berörda grupperna av människor med icke svenskspråkig bakgrund. Ett syfte med undersökningen är att den skall ge kunskaper som skall kunna användas fair att förbättra myndigheternas informationsberedskap inför framtida allvarliga olyckor. Uppdraget bör anförtros åt en särskild utredare. Den särskilde utredaren skall kartlägga hur information om bran- den och dess följder har förmedlats genom massmedier och an- Utredaren skall också kartlägga vilka informationsmedier som utnyttjas av människor med en icke svenskspråkig bakgrund och belysa möjligheterna för olika så- dana grupper att få information om händelserna. Därvid skall situationen för människor med olika språklig bakgrund belysas. En fråga som skall undersökas är hur arbetsförhållanden har varit för de massmedier som särskilt vänder sig till invandrare, t.ex. vissa närradiosändningar och program i lokal kabel- TV, liksom för internationella medier, främst sådana som är verk- samma i länder från vilka många av dem som särskilt drabbats av katastrofen ursprungligen kommer. I sammanhanget skall sär- skilt möjligheten att få information från myndigheterna uppmärk- sammas. Därvid skall givetvis det grundlagsfästa meddelarskyddet respekteras. Utredaren bör lägga fram de förslag eller rekommendationer som kartläggningen ger anledning till. Om förslagen eller rekom- mendationerna leder till ökade kostnader skall utredaren föreslå och redovisa en finansiering av dessa. Om förslagen eller rekom- mendationerna berör statliga myndigheter skall utredaren i första hand föreslå en omprioritering inom nuvarande resurser. Utredaren skall ta del av de studier och utredningar som har gjorts i samband med tidigare allvarliga händelser i . Utreda- ren skall samråda med de myndigheter, organisationer, företag och branschorgan som är berörda, däribland med Styrelsen för psykologiskt försvar som genomför ett forskningsprojekt kring händelsen, och med i , som har i uppdrag att bl.a. samordna informationen till anhöriga till omkomna och skadade samt andra drabbade i samband med branden och att skapa ett forum för diskussion mellan dessa och myndigheter. Ett fortlöpande samråd med företrädare för de sär- skilt drabbade som berörs av utredarens uppdrag är särskilt an- geläget. Det är i sammanhanget viktigt att framhålla att den sär- skilde utredarens uppdrag inte påverkar de uppgifter som olika myndigheter har inom sina respektive ansvarsområden. Uppdraget skall redovisas . Utredningens möten, intervjuer, material m.m. 1 Samråd och intervjuer Anhöriga till omkomna, 990412 Ungdomar från Angeredsgymnasiet, 990413 Länstyrelsen, räddningstjänsten och sjukvården, 990331 Polis- och åklagarmyndigheter, 990408 1.1.4Etniska media och öppna kanalen, 990507 (Brandofferanhöriga), 990210 Ett antal anhöriga ur föräldragruppen, 990303 Ungdomsgrupp från Angeredsgymnasiet, 990308 Ungdomsgrupp från Angeredsgymnasiet, 990309 Föräldrar till skadade ungdomar, 990330 Abdi , imam vid islamiska förbundet, Taha , ordförande i islamiska , ledare för somaliska krisgruppen , kyrkoherde i , ordförande i föreningen Reza Talebi, iransk krisgrupp, ledare för minnesstunden i 1.2.3 Informationsanvändning bland etniska grupper Tio djupintervjuer , chefsöverläkare , psykiatriker informationsdirektör, , informationsdirektör Per , ledningsläkare, , chefspsykolog, , poliskommisarie, insatschef vid branden , informationschef vid polisen i och , driftsledare och driftschef vid , , informationschef vid räddningstjänsten, , räddningschef, räddningstjänsten //(stor from 990101) , brandingenjör, räddningstjänsten, , chef för räddningstjänstens HÄFA – grupp , rektor, gymnasieum , chef för barn- och ungdomsenheten samt katastrofsamordnare, stadsdelsförvaltningen Centrum , stadsdelschef, stadsdelsförvaltningen , informationssekreterare, stadsdelsförvaltningen , planeringssekerterare, stadsdelsförvaltningen , Chef för individ- och familjeenheten, stadsdelsförvaltningen Lärj- edalen , stadsdelschef, stadsdelsförvaltningen , ekonomichef (under branden tf stadsdelschef), stadsdels- förvaltningen , Kultur- och utbildningschef, stadsdelsförvaltningen , chef för , stadsdelsdelsförvaltningen , informationsansvarig, stadsdelsförvaltningen , chef för krisjourer, stadsdelsförvaltningen , chef för cityenheten , , stadsdirektör, , informationsdirektör, /stadskansliet och , , persiska Abdirisak Waberi, , somaliska Ako Sharit, , kurdiska , Arabisktalande TV-center (ATC) , , Middel East TV-center , SOUVARIT, finska , SHAHRAVAND, persiska , XERION, persiska , RADIO PEJK, persiska , RADIO , persiska , RADIO Mahvars Ebrahimi, RADIO IRANIAN , RADIO , persiska , Marziah Rodaki, MA HA VA SHOMA, persiska Hemen Maoruf, RADIO KURDISKA Gebriela Lazanja, RADIO KROATISKA , RADIO PANAMERICA, spanska Baram Atabeyli, RADIO AZERBAJDZJANSKA , ERITRIANSK RADIO Seed och , , somaliska , DEN MAKEDONISKA RÖSTEN , RADIO 19DE ABRIL, spanska , STUDIO , spanska Dessutom har intervjuer gjorts med 17 representanter för TV-grupper, och närradio-grupper i övriga . Icke svenskspråkig lokal-tv P1 , P6 P4, Radio Vidare har utredningen studerat matrial om nyhetsförmedlingen utomlands som sammanställts av UD i respektive land. Även förekomsten av material och dis- kussion på internet har studerats. Brevsvar från anhöriga, föreningar och trossamfund. : Branden i på Herkules- gatan i – En sammanställning av fakta och intryck från personal som deltagit. /fritidsförvaltningen: PM med anledning av brand- katastrofen – etnisk struktur, 981112. Stadskansliet: Utvärdering av katastofsamordnings i organi- sation och arbetssätt vid brandkatastrofen , 990126. : Sammanfattning av rapporter från polisen, SOS Alarm, räddningstjänsten, sjukvården och (kommunens hemsida). : Kalendarium efter brandkatastrofen, (981211). : Krisarbetet i – . : Beredskapsplan för fredtida kriser och katastrofer samt handlings- plan, 981219. : Rapport om brandkatastofen på , , . Länstyrelelsen i : ang. branden i 30/11. 1998 – Upprättad med anlening av brandkatastrofen. : Rapport om kris och katastrofarbetet vid brando- lyckan på den 29 -. Länstyrelsen : Protokoll från arbetsmöte kring informations- samordning till brandskadedrabbade, 981110 Tabell 1 Nyhetsbevakningen av brandkatastrofen i – undersökta nyhetsmediers bevakning (30/10 – 3/11 1998) Göteborgs-(tidningen (GT) Metro, Gbg () Norrländska Soc dem (NSD) Aktuellt/SVT1 (Akt) Rapport/SVT2 (Rap) Nyheterna /TV4 () SVT2 (Västnytt) TRV4 (TV4 Gbg) Eko-redaktionen/P1 (Eko) Radio (Västeko) Kommentar: De sändningstider som anges i tabellen för radio och TV rör sig om uppskattningar eftersom det i en del fall inte gått att få fram inspelningar av programmen. Antal nyhetsinslag i radio och TV har inte angivits i tabellen pga att det i bl a extrasändningarna har varit svårt att säkert identifiera inslagsgränser.En mycket grov uppskattning av antalet nyhetsinslag (telegram och reportage) är: Aktuellt ca 30, Rapport ca 200, Nyheterna ca 200,Västnytt ca 70, TV4 ca 90, Ekot ca 250 och Västekot ca 200. Helsidor = fullformatsidor, det innebär t ex att tidningar i tabloidformat (t ex kvällspress) har nästan dubbelt så många sidor . Landsortspress = lokaltidningar = LT Tabell 2 Enskild nyhetsmediers uppmärksamhet av brandkatastrofens olika faser (procent) Tabell 3 Skillnader i vinkling mellanolika nyhetsmedier när det gäller upp- märksamheten av branden, räddningen respektive sorgen (procent) Kommenar: Resultatet avser vilket huvudinnehåll som artikel, rubrik och ingress (eller motsvarande för radio/TV) är inriktat på. Tabell 4 Skillnader i vinkling mellan olika nyhetsmedier när det gäller bild- materialet (procent) Kommentar: Resultatet avser i vilken kontext eller sammanhang bilden är tagen. Tabell 5 Enskilda nyhetsmediers uppmärksamhet av olika aktörer under brandkatastrofen (procent) Tabell 6 Nyhetsmediernas uppmärksamhet av olika aktörer under brand- katastrofen Polis, räddningstjänst, sjukvård Lokala myndigheter/politiker Nationella myndigheter, politiker Föreningar,kyrkliga samfund Tabell 7 Skillnader i vinkling mellan olika nyhetsmedier när det gäller upp- märksamheten av festdeltagare/ungdomar respektive polis/rädd- ningstjänst/sjukvård som nyhetsaktörer under brandkatastrofen (pro- cent) Polis/räddningstjänst/sjukvård Kommentar: Resultatet avser vilken huvudaktör som artikel, rubrik och ingress (eller motsvarande för radio/TV) är inriktad på. Kartläggning av medier som särskilt vänder sig till invandrare Bilaga 4a Lokal kabel-TV Bilaga 4b Lokala närradiostationer Bilaga 4c Programverksamhet under branden i lokal kabel –TV () Bilaga 4d Programverksamhet under branden i närradio () Bilaga 4 a. Lokal : sammanställning av intervjusvar från invandrar- medier i Lokal : sammanställning av intervjusvar från invandrarmedier i Lokal : sammanställning av intervjusvar från invandrarmedier i Lokal : sammanställning av intervjusvar från invandrarmedier i Lokal : sammanställning av intervjusvaren från invandrarmedier i Lokal : sammanställning av intervjusvaren från invandrar medier i Lokal : sammanställning av intervjusvaren från i Bilaga 4 b. Lokal närradio stationer: sammanställning av intervjusvaren från invandrarmedier i Lokala närradio stationer: sammanställning av intervjusvaren från invandrarmedier i Lokala närradio stationer: sammanställning av intervjusvaren från invandrarmedier i Lokala närradio stationer: sammanställning av intervjusvaren från invandrarmedier i Lokala närradio stationer: sammanställning av intervjusvaren från invandrarmedier i Lokala närradio stationer: sammanställning av intervjusvaren från invandrarmedier i Lokal närradio stationer: sammanställning av intervjusvaren från invandrarmedier i Lokal närradio stationer: sammanställning av intervjusvaren från invandrarmedier i Bilaga 4 c. Programverksamheten under branden: Närradiostationer: kabel- Programverksamheten under branden: Närradiostationer: kabel-TV- stationer Programverksamheten under branden: närradiostationer: kabel-TV- stationer Programverksamheten under branden: närradiostationer: kabel-TV-stationer Bilaga 4 d. Programverksamheten under branden: närradiostationer Programverksamheten under branden: närradiostationer Programverksamheten under branden: närradiostationer Programverksamheten under branden: närradiostationer Programverksamheten under branden: närradiostationer Programverksamheten under branden: närradiostationer masskommunikation (JMG) De nya svenskarna möter svenska massmedier Det svenska mediesystemet är i många avseenden unikt. Ett särskilt ut- märkande drag är dagspressens starka ställning. I ett internationellt per- spektiv är det bara , och som har en dagspress som når i stort sett alla grupper av medborgare. Ett annat viktigt drag är den starka public serviceverksamheten inom både radio och TV. Ett tredje drag är att massmedier överlag spelar en central roll för informations- spridning i förhållande till personliga kontakter. I är också till- tron till medier – men undantag för kvällspress – genomgående hög.1 De som kommit till som invandrare eller flyktingar har inte sällan sin bakgrund i helt andra mediesystem. I exempelvis det , i eller i saknas i stort sett lokala dagstid- ningar med någon spridning att tala om; om större dagstidningar finns är de vanligen lösnummerförsålda och av tabloidtyp. Radion och televisio- nen består ibland av statliga propagandakanaler eller är organ för stri- dande gruppers politiska budskap. Konsekvensen är att man saknar läs- vanor för dagspress, liksom man inte heller har den positiva grundin- ställning till radions och televisionens nyheter som är vanlig hos svenskar. Den centrala frågan är då vad som händer när en invandrare med bakgrund i ett annat mediesystem plötsligt blir beroende vad som sägs i dagspress, radio och TV. Brandkatastrofen på i var en sådan situation. Vårt uppdrag har inte varit att direkt svara på frågan om hur invandrare förhöll sig till medier i anslutning till brandkatastrofen, utan istället att försöka ge en bild av förutsättningarna. Vårt syfte är att beskriva till- gången till medier och medievanor i allmänhet hos invandrare. Frågan gäller både hur de större svenska medierna och kanalerna används och vilken betydelse utländska kanaler kan ha. Utgångspunkten har varit att belysa medietillgång och medieanvändning både på nationell nivå och i liksom i . Underlaget kommer från de årliga frågeundersökningar som genomförs av vid i samverkan med bland an- nat forskningsprogrammet vid nalistik och masskommunikation, . Den ena är den riksrepresentativa studien , den andra den västsvenska Väst- SOM. Båda undersökningarna genomfördes i form av postenkäter – huvuddelen av datainsamlingen skedde – med ett urval på 2800 respektive 2900 personer boende i . Väst-SOM omfattar med krans- kommuner. Svarsfrekvensen var relativt hög: i Riks-SOM och i Väst-SOM. Bortfallet bland invandrare är dock på grund av språksvårigheter betydligt större. Alla slutsatser måste därför tolkas med försiktighet. Som jämförelse används även en undersökning , genomförd i den invandrartäta stadsdelen i , som särskilt fokuserar på hur invandrare väljer mellan olika medier. Föreliggande PM har två huvuddelar. Den första belyser medietillgången. Där redovisas tillgången till olika medier i hushållet, särskilt teknisk medieut- rustning av olika slag, och invandrarhushåll jämförs med svenskars hus- håll. I den andra delen görs en översikt av medievanorna – dagstidnings- läsning, radiolyssnande och TV-tittande – för invandrare och svenskar. I varje del presenteras både uppgifter för som helhet, för och för . Allra först skall dock ges några allmänna uppgifter om de undersökta grupperna. Invandrare och svenskar i SOM-undersökningarna I beskrivningarna av medietillgång och medievanor har utgångspunkten varit att jämföra svenskar och invandrare. Definitionen av den senare gruppen rymmer dock flera komplikationer, som har konsekvenser för analysen av undersökningsdata. I våra studier har vi utgått från två olika definitioner. Den ena bygger på medborgarskap – svensk medborgare eller ej – den andra på platsen för uppväxten. I den senare har vi skiljt på personer uppvuxna i med föräldrar uppvuxna i , vilket i det följande är detsamma som svenskar, personer uppvuxna i annat land, vilket är detsamma som första generationens invandrare, och per- soner uppvuxna i men med minst en förälder uppvuxen utom- lands, alltså andra generationens invandrare. När det gäller definitionen som bygger på medborgarskap visar sig att undersökningsdata något underskattar andelen utländska medbor- gare. Endast av svarspersonerna uppger sig inte vara svenska medborgare. Det låga antalet svarspersoner i gruppen (cirka 150) gör också svaren något osäkra. Definitionen som bygger på platsen för uppväxten torde ge ett något bättre underlag. En översikt finns i tabell 1. Av alla svenskar i den natio- nella undersökningen är andelen som själva har vuxit upp utomlands eller har föräldrar som har vuxit upp utomands . I är andelen första och andra generationens invand- rare . Både nationellt och i utgör första och andra generationens invandrare likstora grupper. En ytterligare komplikation är att invandrargruppen är mycket hete- rogen. av första generationens invandrare i som helhet kommer från , från övriga och från övriga världen. Fördelningen inom första generationens invandrare är nästan exakt densamma i . Bland andra generationens invandrare är bilden ännu mera splittrad, vilket inte gör det meningsfullt att analysera ursprungsland. Tabell 1 Befolkningens struktur, nationellt och i Antal svar (cirka) Kommentar: Procenttalen på den nedersta raden anger fördelningen över uppväxtplats för som helhet och för . I jämförelse med svenskar med föräldrar uppvuxna i är första generationens invandrare särskilt överrepresenterad i åldersgruppen 30- , andra generationen inte oväntat i . Invand- rargruppen som helhet har en högre utbildningsnivå än genomsnittet för svenskarna. Det är dock troligt att detta delvis kan vara en undersöknings- effekt: högutbildade bland invandrare är mer benägna att svara på un- dersökningar än lågutbildade. Första generationens invandrare i är något yngre än ge- nomsnittet för . Detsamma gäller andra generationens invand- rare; i är hälften av dessa under , i jämförelse för som helhet. Eftersom ålder är en viktig faktor bakom många medievanor är det viktigt att ha gruppernas åldersstruktur som en bakgrund i tolkningar av olika resultat. Analyser av olika fritidsvanor visar exempelvis att den andra generationens invandrare har i stort sett samma profil som svenska ungdomar i samma ålder. Det måste framhållas att ingen av de två definitionerna av invandrare är helt perfekt. Detta bidrar till att det i vissa analyser kan förekomma till synes motsägelsefulla svarsmönster då medborgarskap jämförs med uppväxtplats. Vi har dock i vår redovisning så långt som möjligt försökt att väva samman resultaten till en helhetsbild. Metodmässigt finns dessutom anledning att understryka att en un- dersökning av detta slag – en postenkät med frågor på svenska2 – till stor del utesluter de invandrare som inte behärskar svenska och inte har möjlighet att få hjälp med översättning. Detta bidrar till en överrepresen- tation för dem som behärskar svenskan, vilket i sin tur innebär att det i resultaten finns en överskattning av användningen av svenska medier. Frågan är då hur de invandrare som bosatt sig i har tagit till sig de svenska medierna. Vilken är deras medietillgång i förhållande till svenskarna – och finns det några skillnader mellan första och andra generationens invandrare? Tillgången till medier är en förutsättning för användning av dem, även om några likhetstecken inte kan sättas mellan innehav och användning. Hushållen i har numera en omfattande medieutrustning i vid mening. I stort sett alla har TV, telefon, video och text-TV. har dessutom CD-spelare och mobiltelefon, liksom de allra flesta hus- hållen har en dagstidningsprenumeration. En jämförande översikt mel- lan svenskar och invandrare finns i tabell 2. De som i undersökningen uppgivit sig vara utländska medborgare har överlag lägre medietäthet i sina hushåll än svenska medborgare, men skillnaden är inte särskilt stor. Den största differensen framträder föga överraskande för dagstidningar: av svenskarna bor i hushåll med morgontidningsprenumeration, bland utländska medbor- gare boende i är motsvarande siffra . Också persondatorinnehav och internetanslutning är något lägre bland icke- svenskar. Kabel-TV-tillgången är klart högre bland utländska medborgare än bland svenska. Ifråga om video, CD-spelare och hushållsparabol finns det ingen större skillnad. Tabell 2 Medieinnehav efter medborgarskap och uppväxtplats, , 1998 (procent) Antal svar (cirka) När vi gör motsvarande analys efter uppväxt återkommer i huvudsak samma mönster, till exempel att dagstidningsprenumerationerna är färre och kabel-TV-tillgången är högre i invandrargruppen. visar sig betydande skillnader mellan första och andra generationens invandrare, vilka i flertalet fall har sin bakgrund i att den senare gruppen är yngre. Exempelvis är persondatortillgång och internetanslutning – liksom till- gången till CD-spelare, video och mobiltelefon – högre bland andra generationens invandrare än bland svenskarna. Om vi jämför andra generationens invandrare med motsvarande åldersgrupp bland svenskar, visar sig att svenskarna i ännu högre grad har tillgång till persondator och Internet, men att det inte finns någon skillnad i fråga om CD-spe- lare, video och mobiltelefon. En intressant iakttagelse är att andelen med tillgång till hushållspara- bol är högre i första generationens invandrare () än bland svenskar (). Med tanke på att de flesta svenskar med hushållsparabol dess- utom bor i villa kan det vara rimligt att jämföra hushållsparabolinnehav bland svenskar och invandrare i flerfamiljshus. I en sådan jämförelse visar sig att andelen med hushållsparabol är nästa dubbelt så stor i invand- rargruppen. Jämförelsen mellan svenska och utländska medborgare i både liknar och skiljer sig från genomsnittet för (tabell 3a). Likheten är att svenskarna överlag har en mer omfattande medieutrustning än in- vandrarna, skillnaden är att invandrarna i generellt sett ligger lägre än invandrarna i som helhet. De utländska medborgarna i förefaller klart mindre mediestarka. De ligger klart lägre på alla medier med undantag för hushållsparabol och, något oväntat, fax. Om vi begränsar jämförelsen till endast (tabell 3b) blir den lägre utrustningsnivån ännu tydligare. Tabell 3a Medieinnehav efter medborgarskap och uppväxtplats,, 1998 (procent) Internet (alla) Internet (bland dator- Antal svar (cirka) Tabell 3b Medieinnehav efter medborgarskap och uppväxtplats, , 1998 (procent) Internet (alla) Internet (bland dator- Antal svar (cirka) Samma mönster återkommer, om än inte lika tydligt, då vi analyserar medieinnehavet efter uppväxt. Skillnaden mellan svenskarna och första generationens invandrare är till exempel klart större i i fråga om tidningsprenumeration, mobiltelefon och persondatortillgång i hus- hållet. Det visar sig emellertid att detta inte gäller den andra generation- ens invandrare; i denna grupp är medieutrustningen på samma nivå i som i som helhet. är det överlag samma åldersberoende skillnader mellan första och andra generationens invand- rare i . Det är svårt att ange orsakerna till skillnaden mellan och övriga landet. En tänkbar förklaring är att invandrarna i , och då särskilt i , har varit i . Ett tecken på detta är att de är något yngre. En annan förklaring kan vara att de invandrare som bor i har en annan bakgrund. Detta indikeras av att det är fler invandrare i som kommer från länder utanför än vad det är i som helhet.