sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — Genom tillväxtmålet för integration ser den nya propositionen be- folkningen med utländsk bakgrund som ett utvecklingskapital som måste tas tillvara på samhällets alla nivåer: Det alltmer internationaliserade samhället skulle kunna göra betydande vinster genom att ta tillvara det humankapital som finns i befolkningen i form av t. ex. språkkunskaper och nätverk i andra länder. 1997:98:16, s. 45) Integrationspolitiska propositionens paradigm för mångfald som nationellt tillväxtinstrument inriktas på förhållanden och mekanismer i hela samhället och inte som den gamla invandrarpolitiken som primärt var riktad på invandrare och samhällets relationer till dem. Mångfalden bör tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning beto- nar den nya integrationspolitiska propositionen. Mot bakgrund av tillväxtmålet för integration betonar den integra- tionspolitiska propositionen (avsnitt 7.1) att samhällets mångfald bör genomsyra arbetslivet och återspeglas i arbetslivets alla grenar (s. 45). Internationaliseringen av ekonomi och näringsliv ställer allt större krav på förnyelse och kreativitet. I flera länder, inte minst i och Stor- , betraktas mångfald i kultur och arbetsliv som en vitalise rande samt kvalitets- och kompetenshöjande egenskap. Många företag och myndigheter satsar medvetet på att öka mångfalden bland sina anställda och har särskilda program för detta. Den integrationspolitiska propositionen definierar samhällets mång- fald som en tillväxtfaktor med utgångspunkt i en allt mer globaliserad ekonomi: Globaliseringen och den allt större konkurrensen mellan länder ställer krav på att alla resurser i landet tas tillvara, inte minst de resurser som finns hos personer med erfarenhets- och kunskapsbakgrund som inte är förvärvad i . En ökad mångfald i verksamheten kan innebära fler marknadsandelar, större lönsamhet, högre produktivitet etc. Regeringen välkomnar denna utveckling och ser fram emot att insikten om mång- faldens betydelse får ännu större spridning i näringslivet liksom i sam- hället i övrigt. 1997/98:16, s. 46). Ett generellt samhällspolitiskt paradigm för mångfald som tillväxt- faktor kan uttryckas i systemteoretiska termer och operationaliseras på följande sätt: Bilden finns endast i den tryckta versionen. Mångfald som nationellt utvecklingskapital med utgångspunkt i prop. 1997/98:16. 1.3Mångfald som global konkurrensfaktor Bland de länder som lyckats med att utnyttja mångfalden som tillväxt- faktor citerar propositionen särskilt och . I dessa länder är frågan inte längre hur samhället skall lösa invandrarnas pro- blem, utan snarare vilka samhällsproblem invandrarna kan bidra till att lösa. Internationella erfarenheter från bl.a. , och visar att synen på integration har övergått från ett snävt invandrar- perspektiv till en global integrationsstrategi. I dessa länder har en ny tillväxtstrategi vuxit fram som använder olikheter i kulturbakgrund som en konkurrensfaktor. I , och börjar man tala om diversity som en tillväxt- och innovationsbefrämjare. I finns ett särskilt regeringsorgan - Office of Multicultural Affairs - som ser till att näringslivet satsar på mångfald för att klara den globala konkurrensen. I baseras hela den ekonomiska politiken på mångfald som motor för ekonomisk tillväxt och global konkurrensfaktor. I har många arbetsgivare arbetat med att skapa kreativa lag med hjälp av diversity-faktorn. De amerikanska företagens åtgärder omfattar rekrytering för att medvetet öka mångfalden i företagslivet, belöningssystem som är kopplade till mångfald, nya krav på ledaregenskaper och karriär- utveckling m.m. Detta kallas för managing diversity. Inom managing diversity skiljer man mellan intern och extern mångfald. Intern mångfald syftar på arbetsstyrkans inneboende kreativitet (workforce diversity). Företaget har redan mångfald och vill utnyttja potentiella fördelar av heterogena arbetsstyrkor, eller så önskar före taget öka mångfalden, eftersom man har insett fördelarna. Extern mångfald syftar på företagets strategier att anpassa produkterna och marknadsföringen till en mångfaldig kundbas. Detta kan ske genom att man drar nytta av mångfalden bland de anställda. De företag som satsar på mångfald är av alla tänkbara sorter: tillverkande företag, kunskapsintensiva företag, försäkringsbolag, restaurangkedjor och myndigheter. Att managing diversity har blivit så central inom det amerikanska näringslivet beror på att man har insett alla de fördelar som en mångfaldig arbetsstyrka kan ge. Med tanke på den ökande internationaliseringen och globaliseringen av företagen blir det lättare för mångkulturella arbetslag att analysera marknadsbehov, livsstilar och konsumtionsbeteenden hos kunder världen över. Managing diversity är ett perfekt redskap för att hantera den globala marknaden. Genom att utnyttja mångfalden som en global konkurrens- faktor kommer på första plats i den globala konkurrenslistan. uppvisar en större mångfald än när det gäller den indust riella har en mycket stor del av sin industri inom snabbt växande högteknologiska branscher som flyg, telekommunikationer, elektronik, precisionsinstrument. industri präglas fortfarande av traditionella branscher - till exempel metallindustri, verktygsmaskiner, livsmedel och papper. Tack vare satsningen på mångfald har större marknadsandelar i än övriga industriländer. I finns världens snabbast växande marknader. När amerikanska företag expanderar där använder de konsulter och arbetskraft från denna del av världen för att hantera marknadernas olika kulturella förutsättningar. Rapporten 2000 - Work and Workers for the 21 st Century (Amerikanska 1987) visar hur framtida satsning på mångfald kommer att se ut: -Mellan åren1986 och 2000 beräknas av dem som nyan- ställs vara personer ur minoritetsgrupper, invandrare eller kvinnor. -Mellan 4 och 6,8 miljoner invandrare beräknas rekryteras inom olika företag till och med . genomförde en undersökning angående företagens satsning på mångfald. Resultatet visade att av de tillfrågade hade uppmärksammat ämnet. har intresset för managing diversity ökat. var det av och organisationer med mer än 100 anställda som hade någon form av diversity program i sin utbild ning och organisation. Den amerikanska ekonomin har stor förmåga att mobilisera invand- rare som en integrerad del av en global tillväxtstrategi baserad på ett gynnsamt företagsklimat med ett lågt skattetryck och låga produktions- kostnader. Tack vare denna strategi är den största mottaga ren av utländska direktinvesteringar. har slagit sig ned i i snabbt ökande takt. anslog utlandsägda före tag mer pengar i till forskning och utveckling än vad amerikanska företag gjorde. hade utlandssatsningar som var av BNP. Situationen är annorlunda i . dets exportmarknader har vuxit svagare än genomsnittet i . De nordiska marknaderna väger relativt tungt i den svenska exporten. Mer än två tredjedelar av det svenska handelsutbytet äger rum med EU- och EFTA-länderna. är den viktigaste handelspartnern utanför . De har ökat i betydelse men svarar fortfarande för en förhållandevis liten del av handelsutbytet. Hemma- marknadens begränsade storlek och ett ogynnsamt företagsklimat i kombination med geografiska läge har spelat en central roll för de svenska företagens utflyttning. Eftersom är något avsides beläget i förhållande till de stora europeiska och amerikanska marknaderna har utlandsetablering varit att föredra framför export. Detta har lett till en obalanserad ekonomi med stora kapitalutflöden, ökad utlandssysselsättning och en stor arbetslöshet på hemmaplan. kommer på femtonde plats på den globala konkurrenslistan. De svenska multinationella företagen hade direktinvesteringar utom- lands som motsvarade en femtedel av landets BNP - jämför detta med 14 miljarder utländska direktinvesteringar i . Nästan hela ökning- en av utlandsägandet i tog formen av företags- förvärv, medan andelen nyetableringar var försumbar. De stora kapital- utflödena har påverkat sysselsättningen i en negativ riktning. Antalet sysselsatta i den svenska industrin minskade med ca 200 000 personer mellan 1990 - 1995, medan antalet utlandsanställda i svenska företag ökade med över 300 000 personer. Sett ur utrikeshandelns perspektiv kan den befolkning som kallas för invandrare spela en avgörande roll för att återupprätta balansen i svensk ekonomi. Genom att invand- rare dels har kunskaper om sitt hemland, dels har bott och utbildats i , har de tillägnat sig en internationell kompetens som gör dem speciellt lämpade för att fungera som exportkanaler för det svenska näringslivet. För detta krävs en medveten tillväxtstrategi som tar tillvara det språkliga och kulturella kapitalet för att tillgodose den globala arbetsmarknadens behov av arbetskraft med flerkulturell kompetens. definieras invandrargruppernas språkliga behov genom det exotiska begreppet hemspråk eller modersmål. Undervisningen i olika språk vänder sig till s.k. invandrarelever, utan någon genomtänkt politisk koppling till det globaliserade näringslivets behov av internationella kompetensformer. Synen på invandrarspråk blir annorlunda om vi talade om ett integrerat där alla språk som finns inom landets gränser görs till ett gemensamt arv för alla. Arbetsmarknadens parter måste tillsammans med politiker skapa ett nationellt kontrakt om kulturella och språkliga mångfald som en motor för ekonomisk tillväxt och global konkurrens. Staten måste sanera bland bidragen och social- försäkringssystemen och satsa resurserna på att utnyttja landets kultu- rella språkliga kapital för att befrämja näringslivets globala konkurrens- förmåga. har ett språkkapital på över hundra språk. Och det är detta globala kapital som måste mobiliseras för att klara den internationella konkurrensen och hantera den globala ekonomin. Därför måste vi övergå från en politik som talar om att ta hand om invandrarna till en global tillväxtpolitik, där mångfaldskapital står i för- grunden. 1.5Regionalpolitiken för tillväxt: en ny plattform för integration 1.5.1Mångfald som regionalt utvecklingskapital Regeringen har i tillväxtpropositionen Regional tillväxt - för arbete och välfärd (1997/98:62) givit landets regioner möjlighet att pröva en ny samarbetsform för att skapa tillväxt. Det övergripande målet för den regionala näringspolitiken är att utifrån de förutsättningar som finns i varje region stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som bidrar till fler och växande företag och ökad sysselsättning för både kvinnor och män. Kommuner och landsting har mycket stor betydelse för att skapa lik- värdiga levnadsvillkor för alla medborgare i . Det regionala utvecklingsarbetet ska baseras på en långsiktig, över- gripande utvecklingsstrategi för varje län. Ansvaret för det regionala utvecklingsarbetet ska huvudsakligen ligga hos länsstyrelserna respek- tive självstyrelseorganen. Varje regions specifika möjligheter och för- utsättningar ska utnyttjas och en nära samverkan mellan olika aktörer och politikområden genomföras. regioner har olika förutsätt- ningar för sitt näringsliv. Varje region har, med utgångspunkt i natur och klimat, befolkningstäthet, infrastruktur, utbildningsnivå, historisk näringsstruktur och kulturell bakgrund, tagit fram en utvecklingsstra tegi för länet. Detta är ett nytt paradigm för regionalanalys om tillväx tens drivkrafter som ser mångfalden i regionernas förutsättningar som ett regionalt utvecklingskapital. Paradigmet kan illustreras på följande sätt: Bilden finns endast i den tryckta versionen. Mångfald som regionalt utvecklingskapital. Arbetet med de regionala utvecklingsstrategierna ska utgå från ana- lyser av de regionala förutsättningarna för tillväxt. En bred kunskap om regionen och ett bra analysarbete leder till att tillväxtens hinder och drivkrafter identifieras. En kombination av statistiska och kvalitativa analyser ger svar på hur regionen utvecklas och varför utvecklingen sker på ett visst sätt. Detta är viktig kunskap för att kunna prioritera olika insatser inom regionens näringslivsfrågor. För att analyserna ska vara användbara i arbetet med tillväxtavtalen måste också kopplingen mellan program och åtgärder vara tydliga så att det i analysen klart framgår vilka åtgärder som behöver genomföras. Tillväxtpropositionen ger varje region bättre förutsättningar att sti- mulera utveckling utifrån sin unika näringslivskultur som bygger på de ekonomiska, sociala, kulturella och miljömässiga förhållandena (prop. 1997/98:62, s. 168). Av dessa förhållanden anses kulturella skillnader vara mest avgö- rande för regional utveckling: Ett dynamiskt näringsliv beror på vilka värderingar och attityder som finns till företagande. I sådana fall spelar regionens storlek mindre roll, istället är kulturella skillnader och före- tagartradition av större betydelse. Att det i vissa regioner finns gott om företagare som förebilder ger ofta en självgenererande utvecklings effekt genom ett stort nyföretagande (prop. 1997/98:62, s. 168). Genom att inlemma den regionala och kulturella mångfaldens bety- delse i tillväxtpolitiken skapar propositionen om regional tillväxt (1997/98:62) nya förutsättningar för sammanflätning av integrations- politiken och de generella tillväxtstrategierna. Detta har blivit särskilt tydligt i de län som har funderat på integrationsfrågorna i samband med framtagning av de regionala tillväxtavtalen. 1.5.2Regionala tillväxtavtal: ett nytt instrument för integrationsarbete I propositionen förslås ett särskilt program för utarbetandet av regio nala tillväxtavtal. Regeringen har erbjudit länsstyrel serna, och i försökslänen självstyrelseorganen, möjligheter att initiera, driva och samordna arbetet med de regionala tillväxtavtalen. En första uppgift har varit att bjuda in det regionala partnerskapet - näringsliv, kommuner, landsting, stiftelser, handelskammare, fackföreningar, lokala utvecklingsgrupper m.m. - att medverka. Statliga myndigheter som bedriver tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder ska delta i arbetet med tillväxtavtalen. Samtliga län har arbetat fram ett förslag till tillväxtavtal som regeringen kommer att behandla . Tillväxtavtalen ska god- kännas av regeringen och börja gälla . Tillväxtavtalen är en process som börjar med analysen av regionens styrka och svagheter. Därefter identifieras det regionala partnerskapet och det regionala till- växtkapitalet som ligger till grund för utformning av förslaget till till- växtavtal: Bilden finns endast i den tryckta versionen. Så växer ett tillväxtavtal fram. Tillväxtavtalen och den regionala tillväxtpolitikens ökade betydelse skapar således nya förutsättningar för att få en sammanflätning av till- växtfrämjande och integrationsfrämjande åtgärder. Här finns det stora möjligheter att koppla långsiktiga integrationsåtgärder till det regionala utvecklingskapitalet. Bland de län som har börjat arbeta med integration i samband med tillväxtavtalen är och . län har inom ramen för förslaget till regionalt tillväxtavtal ett tema med rubriken och mångkulturella resurser som växtkraft. Utgångspunkten är att det svenska samhället präglas av en mångfald av etniciteter, kulturer, religioner, språk och livserfarenheter. Denna mångfald i länets befolk- ning och dess kulturer tillför en dynamisk skaparkraft och bär löften om en mångsidig utveckling av samhälle och kultur. har nya komplexa samhällsfrågor vuxit fram. En betydande del av konkreta integrationsåtgärder sker inom ramen för den kommunala verksam heten. Kommunernas möjligheter och ansvar för en framgångsrik in- tegrationsprocess är särskilt viktigt att uppmärksamma. Andra viktiga aktörer är exempelvis , arbetsförmedlingen, försäkringskas- san, universiteten, folkrörelserna, föreningslivet, massmedia och närings- livet. I samband med arbetet med tillväxtavtalet diskuteras hur integration och mångkulturella resurser/aspekter kan berika samhällslivet och bidra till ökad växtkraft i län. Som exempel på diskussionsfrågor kan nämnas följande: ·Var i län bor de människor som har sin bakgrund i andra länder och kulturer? ·Vilken kompetens och utbildningsbakgrund har mångkulturella människor i län? ·Hur kan man ta vara på denna kompetens? ·Hur ser nätverken ut för människor med denna bakgrund? ·Vilka företag/branscher kan ha nytta av tvåspråkighet och dubbel kulturkompetens (Intercultural management) ·Kan det bidra till tillväxt om man får en starkare känsla för sin hem- bygd? ·Den lokala kulturella identitetens betydelse för bl.a. demokrati och delaktighet i samhället? Länsstrategin för tillväxt och integration är ännu tydligare i exemp let . Länet har inom ramen för tillväxtavtalet presenterat ett insatsområde med namnet integration. En arbetsgrupp har tagit fram ett förslag till programtext för insatsområdet Tillväxt-Integration. Det övergripande tillväxtmålet för är att skapa ett företagsklimat i alla delar av länet som leder till fler och växande före tag och därmed ökad sysselsättning. är ett utpräglat små- företagarlän, vilket ger förutsättningar för flexibilitet och mångfald. Ökad internationalisering och handel ser vi som en av flera möjligheter till ökad sysselsättning. Dessa faktorer är viktiga förutsättningar, när länet vill använda sina invandrares kompetens på ett bättre sätt än . Antalet invånare i ökar kontinuerligt. hade vi en ökning med 1 200 personer och har 272 000 invånare. Ca 8 pro- cent av invånarna är födda utomlands, dvs. drygt 22 000. Under åren 1993- 98 har ett flyttningsöverskott på ca 8 200 personer. Nästan hälften av dessa är ett överskott från utlandet och av omflytt ning av utländska medborgare från övriga . Den öppna arbetslösheten bland utomnordiska medborgare är så stor som för övriga. Till detta bidrar i många fall bristande grundutbildning. Statistiken visar dock att andelen med gymnasie- utbildning och högskoleutbildning är nästan lika stor bland utrikes födda som bland födda i . Många av invandrarna kommer från länder, där småföretagande är den vanligaste försörjningen. Trots detta har förhållandevis få invandrare som kommit startat eget efter introduktionstiden på . Det regionala partnerskapet i ser integrationsarbetet som en strategi för att öka tillväxten och mångfalden i länet. Många av invand- rarna har en färdig utbildning och/eller yrkeskompetens med sig i bagaget till sin nya hemort. Detta tillsammans med kunskap om andra kulturer och ett eller flera språk är viktiga faktorer för utveckling av företagandet i länet. Invandrarna är en viktig arbetskrafttillgång när den offentliga sek torn står inför ett stort behov av nyrekrytering inom vård, omsorg och skola. Att kunna försörja sig genom eget arbete inom dessa områden är tillväxtbefrämjande. har emellertid avstått från åtgärder för tillväxt i offentlig sysselsättning, eftersom det övergri pande tillväxtmålet är inriktat på ökat företagande. Kommunerna och länsarbetsnämnden/AF i samt kom- munförbundet har gemensamt tagit fram de mål och åtgärds- områden som behövs. Inledande kontakter har tagits med , , NyföretagarCentrum , Kooperativ och Svenska EU Programkontoret . Dessa och fler därtill kan bli aktuella parter vid genomföran det av åtgärderna. Integration för lokal och regional tillväxt är ett påbörjat nätverks- byggande med centrala, lokala och regionala aktörer som syftar till att främja och utveckla strategier för en framgångsrik introduktion och integration. Det regionala partnerskapet vill utveckla ett antal åtgärder som kan underlätta arbetsmarknadsintegration. Målen för insatsområdet är att verka för: ·att stärka invandrarnas möjligheter på arbetsmarknaden, ·att näringslivet i uppmärksammar och tillvaratar invandrar- nas kompetens som en tillväxtfaktor, ·att skapa förutsättningar för fler invandrare att starta eget. Dessa mål genomförs och utvärderas genom bland annat följande åtgärder. Det regionala partnerskapet är berett att utveckla till ett pilotlän i arbetet med integrationsfrågor ur ett tillväxtperspektiv. detta arbete behövs såväl lokala, regionala som nationella nätverk. Stor delaktighet behövs från näringslivet samt från invandrarna och deras organisationer. tillväxtperspektiv kan delvis förverkli gas genom nedanstående åtgärder. Dessa kan dock uppnå sitt syfte endast om de utgår från en gemensam plattform bestående av synsätt, förhållningssätt och metoder. Fundament i denna plattform är följande begrepp: ·Huvudproblemet är inte brist på resurser utan brist på samordning. ·Nya processinriktade och flexibla samarbetsformer ska tillskapas. ·Samordningen ska bidra till att rätt åtgärd sätts in . ·Åtgärderna ska utgå från ett synsätt med individens och arbetsmark- nadens behov i förgrunden. ·Åtgärderna ska utformas så att de passar såväl kvinnliga som man- liga invandrare. ·Åtgärdernas huvudsyfte är att skapa förutsättningar för individens egenförsörjning. ·Åtgärderna bör utformas kring en tidsaxel där slutmålet är en lyckad integration. Sedan denna plattform skapats kan det fortsatta arbetet ske med tro- värdighet och effektivitet. Exempel på medel som därefter kan bli aktu- ella redovisas nedan. Åtgärd 1: Utbildning Innehåll: Att kunna tala och förstå svenska är det första steget i en lyckad integrering. Språket är en förutsättning för att kunna använda sin tidigare yrkeskompetens alternativt att kunna lära ett nytt yrke. En betydande andel uppnår inte godkänd SFI i den traditionella utbild- ningen. En alternativ form är språkundervisning där man arbetar med språket i praktisk verksamhet, såsom teori kombinerat med praktik på företag och arbetsplatsförlagd utbildning. Genomförande/huvudansvarig: Genomförandet kräver ett nära sam- arbete mellan kommunerna, övriga utbildningsanordnare, länsarbets- nämnden/AF och näringslivet. Deltagarna i de olika utbildningarna bör ha likartad yrkesinriktning. Huvudansvarig för genomförandet är respektive kommun. b) Utbildning i export/import/internationalisering Innehåll: Invandrarnas särskilda kompetens genom sitt språk och kun- skap om sitt hemland kan användas för att främja företagens export- och importmöjligheter. Teori kombineras med praktik på företag. tande kunskaper i engelska har visat sig vara ett hinder för invandrare från vissa länder att få arbete och bör därför ingå i utbildningen. Genomförande/huvudansvarig: Upptagningsområdet för en sådan här utbildning är hela eller delar av länet. Utbildningens målgrupp bör ha någon form av eftergymnasial utbildning. Samarbete krävs mellan länsarbetsnämnden/AF, kommunerna, övriga utbildningsanordnare, Exportcentrum och näringslivet. Huvudansvariga för genomförandet är länsarbetsnämnden/AF och kommunernas näringslivsfunktioner. Åtgärd 2: Attitydpåverkan/marknadsföring av invandrarnas kompetens Innehåll: Rädslan för det okända är en bidragande orsak till att invandrare har svårt att få arbete. En viktig uppgift är att skapa förutsättningar för att näringslivet uppmärksammar invandrarnas kom- petens. Det kan ske genom att presentera goda exempel inom det lokala näringslivet och dess nätverk, att upprätta och marknadsföra en kom- petensbank med utbildade invandrare m.m. Genomförande/huvudansvarig: Attitydpåverkan är ett långsiktigt arbete som kräver en bred samverkan mellan kommunerna, länsarbets- nämnden/AF, näringslivet och invandrarföreningarna. Huvudansvarig för genomförandet är respektive kommun. Åtgärd 3: Riktat nyföretagarstöd Innehåll: Många invandrare kommer från länder med en stark små- företagartradition. I ett nytt land saknar man ofta både kunskap och kontakter som gör det möjligt att starta eget företag. Riktad rådgivning, utbildning i att starta eget och lokalt kompetensstöd (mentorskap) är medel som kan stärka våra invandrade entreprenörer. Genomförande/huvudansvarig: Genomförandet kräver ett nära sam- arbete mellan länsarbetsnämnden/AF, kommunernas näringslivsfunk- tioner, , NyföretagarCentrum och . Huvudansvariga för genomförandet är länsarbetsnämnden/AF och . Åtgärd 4: Kooperativa driftformer