sou · GNB336 · 2000-01-01 00:00:00 — So far as concerns the issue of when the personal liability of the members of the board ceases, the current text stipulates that personal liability does not extend to obligations arising once the issue of involuntary solvent liquidation has been submitted to the court for a decision or once a special balance sheet, showing that the companys shareholders equity corresponds to the registered share capital, has been examined by the auditors and approved by the shareholders meeting. Other events may also serve to terminate the period of liability. If the company is placed into liquidation, the obligations of the company arising thereafter should not burden members of the board who have left their post in favour of the liquidators. suggests that this be expressed in the act. According to current law, not only members of the board but also third parties acting on behalf of the company can be held personally liable. On a strict interpretation of the act, liability could be imposed not only on the managing director, but also on an external authorised signatory of the company. suggests that in this regard there should be correlation between the group of individuals who may be held personally liable and those individuals who are able to absolve themselves of liability by themselves applying for involuntary solvent liquidation. therefore suggests that, apart from members of the board, only the managing director as representative for the company be subject to personal liability. Involuntary solvent liquidation as a result of abuse of power by the shareholders Act also contains provisions concerning involuntary solvent liquidation as a result of shareholders abuse of power. As an alternative to liquidation the act prescribes the compulsory purchase of the minority shareholders shares. is of the view that these provisions, designed to protect the interests of minority shareholders, should also be taken up in the new act. On the basis of experience from the so called Trustor affair the Committee suggests that these provisions be supplemented with an opportunity for the court, under certain circumstances to be stipulated in the act, to be able immediately to appoint a trustee to run the affairs of the company until the issue of liquidation has been finally resolved. Other grounds for involuntary solvent liquidation The act also contains provisions dealing with other circumstances where the company must be placed into liquidation, not as a result of a decision of the shareholders meeting, but pursuant to an order of the court or of the Companies Registrar. Among those circumstances which may lead to the involuntary solvent liquidation of the company pursuant to an order of the Companies Registrar, attention is drawn to the situation where the company lacks a quorate board, or a duly appointed managing director or auditor. suggests that these provisions be expanded to embrace the situation where the company lacks an officer who can accept service of process and other documents, which is now a requirement where the company does not have an authorised representative domiciled in . Dissolution through expungement from the Companies Register Act presently contains a provision on dissolution through expungement from the Companies Register. The provision presupposes that no notices relating to the company have been filed with the Companies Registrar during the last ten years. Given that the Companies Registrar is now obliged to monitor whether or not companies file annual reports each year and to commence proceedings for the solvent liquidation of companies in the event that this obligation is not complied with, the provision relating to expungement bears practical relevance any longer. therefore suggests that this provision be deleted from the Companies Act. Dissolution following insolvent liquidation (U.S. Act contains certain provision relating to the dissolution of companies after insolvent liquidation. A company shall be deemed to have been dissolved if insolvent liquidation proceedings have taken place and concluded without a surplus, so called deficit insolvent liquidation. The result is that the company, after the completion of the insolvent liquidation, has no legal capacity. The relevant practice in the area has, however, given rise to various exceptions from this general rule so far as concerns legal acts which are necessary to complete the winding up of the company and other specific matters. has not regarded it as the Committees task to examine the extent to which this practise should result in legislation. It is, in the Committees view, a matter that should be resolved in a litigious context rather than through a review of the Companies Act. Another problem in the context of deficit insolvent liquidations is that there may, after conclusion of the insolvent liquidation proceedings, remain assets which were not covered by the insolvent liquidation. Such a situation can arise for example where the estate of the company in liquidation has not exercised its right to assume the debtors cause of action in pending litigious proceedings, relating to property which belongs to the estate in liquidation or claims which can be asserted in the liquidation. The situation is in many respects comparable to a surplus insolvent liquidation, which itself constitutes grounds for solvent liquidation. suggests that the same mechanism be adopted in the event that assets which are not covered by an insolvent liquidation are disposed of following the dissolution of the company through insolvent liquidation. Acts starting point with respect to surplus insolvent liquidation is that the company should be dissolved after conclusion of the insolvent liquidation proceedings. According to current law, the shareholders meeting must decide within one month from the conclusion of the insolvent liquidation proceedings whether the company is to be placed into solvent liquidation. In the event the shareholders meeting fails to adopt such a decision, the Companies Registrar is obliged to order that the company be placed into involuntary solvent liquidation. suggests that the prevailing general rule be retained, but that an option be provided in the act for the shareholders meeting to decide in this situation that the liquidation shall be terminated, always subject to the auditor certifying that the companys shareholders equity corresponds to the registered share capital and that no distribution has yet taken place. Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härmed föreskrivs att 7 kap. 2 §, 13 kap., 14 kap. 2 och 20 §§ samt 18 kap. 2, 4, 7 och 7 a §§ aktiebolagslagen (1975:1385) skall ha följande lydelse, Aktiebolag får ej förvärva eller såsom pant mottaga egen aktie. Dotterföretag får ej heller förvärva eller såsom pant mottaga aktie i moderbolaget. Avtal i strid mot detta förbud är ogiltigt. Första stycket utgör inte hin- Första stycket utgör inte hin- der för aktiebolag eller dotter- der för aktiebolag eller dotter- företag att vid övertagande av företag att vid övertagande av affärsrörelse förvärva aktier som affärsrörelse förvärva aktier som ingår i rörelsen, att lösa in aktier ingår i rörelsen, att lösa in aktier enligt 13 kap. 3 § eller att på enligt 13 kap. 18 § eller att på auktion ropa in aktier som har auktion ropa in aktier som har utmätts för företagets fordran. utmätts för företagets fordran. En förvärvad aktie skall, om den En förvärvad aktie skall, om den inte har dragits in genom ned- inte har dragits in genom ned- sättning av aktiekapitalet, avytt- sättning av aktiekapitalet, avytt- ras så snart det kan ske utan ras så snart det kan ske utan förlust, dock senast efter förlust, dock senast efter Har aktiebolag blivit moderbolag och innehar dotterföretaget aktier i moderbolaget, skall dessa aktier avyttras enligt vad som sägs i andra stycket. 1 Senaste lydelse 1994:802. En aktie, som inte har avyttrats från förvärvet, är ogiltig. Bolaget skall sätta ned aktiekapitalet med aktiens nominella belopp. Ett förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättningsbe- loppet skall överföras till reservfonden. 1 § Bolagsstämman kan besluta att bolaget skall gå i likvidation. Att bolaget i vissa fall är skyldigt att gå i likvidation föreskrivs i 21 och 22 §§. 2 § Beslut av bolagsstämman om likvidation är giltigt om det har biträtts av aktieägare med mer än hälften av de avgivna rösterna, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. Även om i bolagsordningen föreskrivits kvalificerad majoritet för beslut om likvidation, fattas giltigt beslut om likvidation med enkel majoritet, när grund för tvångslikvidation enligt 21 eller 22 § före- ligger. 3 § Bolagsstämmans beslut om likvidation har verkan eller från och med den dag bolagsstämman bestämmer. Denna dag får inte sättas senare än det närmast följande räkenskapsårets första dag. När grund för tvångslikvidation föreligger har beslutet alltid omedelbar verkan. 4 § Om bolagsstämma skall pröva fråga om likvidation, skall styrelsen upprätta ett förslag till beslut. I förslaget skall anges 1.skälen för att likvidera bolaget och vilka alternativ till likvidation som finns, 2.från vilken dag bolaget föreslås gå i likvidation, 3.den beräknade tidpunkten för skifte, 4.skifteslikvidens beräknade storlek, samt i förekommande fall, 5.vem som föreslås till likvidator i anmälan enligt 9 §. 5 § Om årsredovisningen inte skall behandlas på stämman, skall till förslaget till beslut fogas 1.kopia av den senaste årsredovisningen, försedd med anteckning om bolagsstämmans beslut om bolagets vinst eller förlust, samt kopia av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, och 2.en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig betydelse för bolagets ställning, vilka inträffat sedan årsredo- visningen lämnades. 6 § Styrelsens redogörelse enligt 5 § 2 skall granskas av bolagets revisorer. Revisorernas yttrande skall fogas till förslaget. Tillhandahållande av förslaget till beslut m.m. 7 § Förslaget till beslut, i förekommande fall tillsammans med hand- lingar som avses i 5 § och revisorernas yttrande enligt 6 §, skall hållas tillgängligt för aktieägarna före den bolags- stämma vid vilken frågan om likvidation skall prövas. En kopia av handlingarna skall genast sändas till aktieägare som begär det och uppger sin postadress. Handlingarna skall läggas fram på stämman. 8 § Kallelsen till bolagsstämman skall ange likvidationsförslagets huvudsakliga innehåll. 9 § När bolagsstämman har fattat beslut om likvidation skall styrelsen, verkställande direktören eller den som stämman utser genast anmäla detta till registreringsmyndigheten. Skyldighet att upprätta kontrollbalansräkning 10 § Styrelsen är skyldig att genast upprätta och låta revisorerna granska en kontrollbalansräkning så snart det finns skäl att antaga att bolagets eget kapital, beräknat enligt 11 §, understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Samma skyldighet föreligger om bolaget vid verkställighet enligt 4 kap. utsökningsbalken befunnits sakna utmät- ningsbara tillgångar. Kontrollbalansräkningen skall skrivas under av samtliga styrelse- ledamöter och av verkställande direktören. Har en avvikande mening om balansräkningen antecknats till styrelsens protokoll, skall yttrandet fogas till balansräkningen. Kontrollbalansräkningen skall innehålla uppgift om den dag då den undertecknades. 11 § Kontrollbalansräkningen upprättas enligt tillämplig lag om års- redovisning under antagande att bolagets verksamhet skall fortsätta. Vid beräkningen av det egna kapitalets storlek får följande justeringar göras. 1.Tillgångar får redovisas till försäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna eller, beträffande sådana anläggningstillgångar som undergår fortlöpande värdeminskning, anskaffningsvärdet minskat med erforderliga avskrivningar och nedskrivningar. 2.Skuld på grund av statligt stöd för vilket återbetalningsskyl- digheten är beroende av bolagets ekonomiska ställning får utelämnas i kontrollbalansräkningen, om stödet – för det fall att bolaget försätts i konkurs eller går i likvidation – skall återbetalas först sedan övriga skulder betalats. 3.Skuld avseende betalning av framtida skatt får tas upp till nu- värde. 4.Obeskattade reserver delas upp på eget kapital och skuld avseen- de framtida skatt. 5.Pensionsåtaganden som enligt god redovisningssed kunnat utelämnas i årsredovisningen men som upptagits som skuld i balans- räkningen får utelämnas i kontrollbalansräkningen. Det gäller dock inte sådana åtaganden som redovisats under rubriken till pensioner och som enligt 7 § lagen (1967:531) om tryggande av pensions- utfästelse m.m. inte får minskas. Justeringar enligt 1–5 skall redovisas särskilt. 12 § Visar kontrollbalansräkningen att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen möjligt utfärda kallelse till bolagsstämma som har att pröva om bolaget skall gå i likvidation (första kontrollstämman). Därvid skall bestämmelserna i 5–8 §§ tillämpas. Kontrollbalansräkningen skall läggas fram på stämman. 13 § Har första kontrollstämman inte beslutat att bolaget skall gå i likvidation, skall styrelsen upprätta en ny kontrollbalansräkning och sammankalla bolagsstämma för att från första kontrollstämman på nytt pröva frågan om bolaget skall gå i likvidation (andra kontrollstämman). Därvid skall bestämmelserna i 5–8 §§ tillämpas. Kontrollbalansräkningen skall läggas fram på stämman. 14 § Godkänner inte den andra kontrollstämman en kontroll- balansräkning som utvisar att det egna kapitalet vid tiden för stämman uppgår till det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen, om inte stämman beslutar att bolaget skall gå i likvidation, hos rätten ansöka om att bolaget försätts i likvidation. En sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställande direktör, revisor och aktieägare. 15 § Om styrelsen underlåtit att 1)i enlighet med 10 § upprätta och låta revisorerna granska en kontrollbalansräkning, 2)i enlighet med 12 § sammankalla en första kontrollstämma, 3)i enlighet med 13 § sammankalla en andra kontrollstämma, eller 4)i enlighet med 14 § ansöka hos rätten om att bolaget försätts i likvidation, svarar styrelsens ledamöter solidariskt för de förpliktelser som därefter uppkommer för bolaget. Om verkställande direktören med vetskap om sådan underlåtenhet handlar på bolagets vägnar, svarar han solidariskt med styrelseledamöterna för de förpliktelser som därigenom upp- kommer för bolaget. Styrelseledamot och verkställande direktör svarar dock inte enligt första stycket 1 för en bolagets förpliktelse med mindre fordringsägaren visar att bolagets aktiekapital vid tiden för förpliktelsens uppkomst inte var täckt av eget kapital i den omfattning som avses i 10 §. Ansvar enligt första stycket gäller inte för styrelseledamot som visar att underlåtenheten inte beror på att han varit försumlig. 16 § Solidariskt ansvar för de förpliktelser som uppkommer för bolaget inträder även för aktieägare som, i fall som avses i 14 §, med vetskap om likvidationsplikten deltar i beslut att fortsätta bolagets verksamhet. 17 § Ansvarighet enligt 15 § och 16 § gäller inte för förpliktelser som uppkommer sedan likvidationsfrågan har hänskjutits till rättens pröv- ning eller sedan en kontrollbalansräkning, som utvisar att bolagets eget kapital uppgår till det registrerade aktiekapitalet, blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Sådan ansvarighet gäller inte heller förpliktelser som uppkommit sedan bolagsstämman eller registreringsmyndigheten beslutat om likvidation. 18 § Har aktieägare uppsåtligen genom missbruk av sitt inflytande i bolaget medverkat till överträdelse av denna lag, tillämplig lag om årsredovisning eller bolagsordningen, kan rätten, om det finns särskilda skäl till det på grund av missbrukets långvarighet eller annan anledning, på talan av ägare till en tiondel av samtliga aktier besluta att bolaget skall gå i likvidation. Har talan väckts enligt första stycket och finns det påtaglig risk att fortsatt missbruk väsentligt förringar kärandens rätt, får rätten förordna en eller flera sysslomän att i styrelsens och verkställande direktörens ställe förvalta bolaget till dess frågan om likvidation har blivit slutligt avgjord. 19 § I fall som avses i 18 § kan rätten på yrkande av bolaget i stället för att besluta om likvidation ålägga bolaget att lösa in kärandens aktier. Försummar bolaget att lösa aktierna inom den av rätten fastställda tiden, skall rätten på talan av den vars aktier skulle ha lösts in besluta att bolaget skall gå i likvidation. Vid avgörande av frågan om beslut om likvidation eller beslut om inlösen av aktier skall meddelas skall särskild hänsyn tas till de an- ställdas och fordringsägarnas intressen. Inlösen enligt första stycket får inte ske, om bolagets eget kapital, beräknat enligt 11 §, efter inlösen skulle understiga hälften av det registrerade aktiekapitalet. ningen av bolagets eget kapital skall de aktier som skall lösas in tas upp som tillgång utan värde. 20 § Om en aktieägare, sedan talan enligt 18 § behörigen väckts, för sin del återkallar talan, kan övriga aktieägare som deltagit i väckande av talan fullfölja denna. 21 § Rätten förordnar att bolaget skall gå i likvidation, 1.i fall som avses i 14 §, om bolagsstämman inte fattat beslut som anges där, samt 2.i fall som avses i 18 §, om rätten inte i stället förordnar om inlösen enligt 19 §. Beslut om likvidation enligt första stycket 1 meddelas inte, om det under ärendets handläggning i tingsrätten visas att bolagsstämma fast- ställt en kontrollbalansräkning som avses i 14 §. Detsamma gäller om det visas att den i första stycket 2 angivna lik- vidationsgrunden upphört. Fråga om likvidation enligt första stycket prövas på ansökan av styrelsen, styrelseledamot, verkställande direktör eller aktieägare eller, ifall som avses i nämnda stycke 1, revisor i bolaget. 22 § förordnar att bolaget skall gå i likvidation, om 1.bolaget inte på föreskrivet sätt till registret har inkommit med an- mälan av sådan behörig styrelse, verkställande direktör, delgivningsbar person eller revisor som skall finnas enligt denna lag, 2.bolaget inte har inkommit till registreringsmyndigheten med års- redovisning och revisionsberättelse enligt 8 kap. 3 § första stycket års- redovisningslagen (1995:1554) och, i förekommande fall, koncernredo- visning och koncernrevisionsberättelse enligt 8 kap. 16 § samma lag, från räkenskapsårets utgång, eller 3.likvidationsskyldighet föreligger enligt bolagsordningen. Beslut om likvidation meddelas dock inte, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos registreringsmyndigheten och avgift som påförts enligt 27 § har betalats. Fråga om likvidation enligt första stycket tas upp av registre- ringsmyndigheten självmant eller på ansökan av styrelsen, styrelse- ledamot, verkställande direktör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget. 23 § Om anmälan som avses i 21 § görs, skall rätten genast kalla bolaget samt aktieägare och borgenärer som vill yttra sig i ärendet att inställa sig för rätten på utsatt dag, då fråga om skyldighet för bolaget att gå i likvidation skall prövas. Kallelsen skall delges bolaget om det kan ske på annat sätt än enligt 15–17 § delgivningslagen (1970:428). Kallelsen skall genom rättens försorg kungöras i Post- och minst en månad före inställelsedagen. 24 § I ärende enligt 22 § skall registreringsmyndigheten förelägga bolaget att komma in med skriftligt yttrande eller efterfrågade handlingar till myndigheten . Föreläggandet skall delges bolaget, om det kan ske på annat sätt än enligt 15–17 §§ delgiv- ningslagen (1970:428). Föreläggandet skall genom registrerings- myndighetens försorg kungöras i Post- och minst en månad före utgången av den utsatta tiden. 25 § När en ansökan om likvidation eller om utseende av likvidator har kommit in till rätten skall detta genast anmälas till registrerings- myndigheten. Rätten skall också anmäla beslut om likvidation och förordnande av likvidator till registreringsmyndigheten. 26 § Har sökanden haft kostnader för delgivning eller kungörelse samt för expeditioner i ärende enligt 21 eller 22 §, skall ersättning för detta lämnas av bolagets medel, om bolaget förpliktas att gå i likvidation. Sådan ersättning skall också i andra fall lämnas om rätten, eller i fall som avses i 22 §, registreringsmyndigheten finner det skäligt. 27 § Om registreringsmyndigheten självmant meddelar bolaget ett lik- vidationsföreläggande enligt 24 § på den grunden att bolaget inte har anmält behörig styrelse, verkställande direktör, delgivningsbar person eller revisor för registrering, skall bolaget förpliktas att betala en särskild avgift för kostnaderna i likvidationsärendet. Bolaget får förpliktas betala avgift enligt första stycket endast om registreringsmyndigheten senast föreläggandet med- delades har skickat en påminnelse till bolaget på dess senast anmälda postadress om den brist som föreläggandet avser. Påminnelsen skall ha innehållit en upplysning om att bolaget kan bli skyldigt att betala en avgift om bristen inte avhjälps. Kommer det fram i likvidationsärendet att det inte fanns grund för tvångslikvidation när föreläggande enligt 24 § meddelades, skall av- giftsbeslutet upphävas. Bestämmelserna i 8 kap. 9 och 10 §§ årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas även i fråga om avgift enligt första stycket. Regeringen får meddela föreskrifter om avgiftens storlek. 28 § När anmälan gjorts om att bolagsstämman fattat beslut om att bolaget skall gå i likvidation skall registreringsmyndigheten genast utse en eller flera likvidatorer. När en domstol eller registreringsmyndigheten beslutar att bolaget skall gå i likvidation skall en eller flera likvidatorer utses. Saknar aktiebolag, som gått i likvidation, till registret anmäld be- hörig likvidator, skall registreringsmyndigheten förordna en eller flera likvidatorer. 29 § Beslut om likvidation och om förordnande av likvidator skall registreras. Styrelse och verkställande direktör 30 § Likvidator träder i styrelsens och verkställande direktörs ställe och har i uppdrag att genomföra likvidationen. Bestämmelserna om styrelse och styrelseledamöter i denna lag och tillämplig lag om årsredovisning gäller även i fråga om likvidator, om inte annat följer av detta kapitel. Om bolagsstämman beslutat att bolaget skall gå i likvidation före- träds bolaget av styrelsen och, i förekommande fall, verkställande direktören till dess likvidator förordnats. 31 § Uppdrag att vara revisor, lekmannarevisor eller särskild granskare upphör inte genom att bolaget går i likvidation. Bestämmelserna i 10 och 11 kap. skall tillämpas under likvidation. I revisionsberättelsen skall revisorerna uttala sig om huruvida likvidationen enligt deras mening onödigt fördröjs. 32 § I fråga om bolagsstämma under likvidation gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna lag om bolagsstämma, i den mån inte annat följer av att bolaget skall gå i likvidation och bestämmelserna i detta kapitel. Redovisning för tiden före likvidators förordnande 33 § När bolaget gått i likvidation och likvidator förordnats skall styrelsen och verkställande direktören genast avge redovisning för sin förvaltning av bolagets angelägenheter , för vilken redo- visningshandlingar inte förut har lagts fram på bolagsstämma. Redo- visningen skall läggas fram på bolagsstämma så snart det kan ske. Be- stämmelserna om årsredovisning i tillämplig lag om årsredovisning samt om revisionsberättelse enligt denna lag skall tillämpas. Omfattar den tid, för vilken redovisningshandlingar inte förut har lagts fram på bolagsstämma även föregående räkenskapsår, skall sär- skild redovisning, i moderbolag i förekommande fall omfattande även koncernredovisning, avges för . 34 § Likvidatorerna skall genast söka kallelse på bolagets okända borgenärer.