sou · GNB327d2 · 2000-01-01 00:00:00 — De anställda får kompetensutveckling via lärande i arbetet samt viss utbildning, dock oftast utanför arbetstid. Den statliga bemanningsverksamheten, som är under utbyggnad inom , tillämpar sedvanliga branschavtal, fast anställning och Överväganden och förslag 323 heltid samt erbjuder personalutbildning på sedvanliga villkor. Mot- svarande villkor kan säkerligen förekomma också inom delar av den privata bemanningssektorn. Personalomsättningen inom bemanningsföretagen är relativt hög och uppdragen domineras av korttidsuthyrning. För de företag som hyr in personal ger bemanningsföretaget jämfört med tillfällig anställning av personal en garanti att den som hyrs in är kompetent för uppgiften och att man bara har personalkostnaden just den tid som behövs. Dessutom slipper inhyrande företag alla personaladministrativa uppgifter. För de anställda har anställning i bemanningsföretag uppenbara fördelar jämfört med tillfällig anställning/deltidsarbetslöshet genom att man anställs fast och erhåller garanterad minimiinkomst samt kompetensut- veckling i arbetet. För både inhyrande företag och anställda i uthyr- ningsföretagen har bemanningsverksamheten blivit en rekryteringskanal. Mer branschanknutna bemanningsföretag, inspiration från Företaget i har utvecklat uthyr- ningskonceptet betydligt. De främsta skillnaderna är att företaget är branschägt och har som huvudsyfte att se till att kompetent personal kan stanna och utvecklas inom branschen trots att anslutna intressentföretag har nedgångar i pro- duktionsvolym, stora säsongsvariationer i produktionen eller andra behov som föranleder krav på snabba personalminskningar eller -ökningar. Inriktningen är att ha en låg personalomsättning och ständigt utveckla de anställdas kompetens så att man kan leva upp till kraven på flexibilitet och kunnande bland anslutna företag. I kompetensutveck- lingen för de anställda i Industrikompetens ingår att lära känna de spe- cifika förhållanden vad gäller maskiner, kultur och annat i arbetsmiljön hos ett antal av de anslutna företagen, så att man där kan rycka in och direkt producera med hög kvalitet. Genom branschägandet, styrelsens sammansättning samt formen att ansluta företag får man en garanti för en verklighetsanknuten kompetensutveckling för de anställda och ett värnande om deras arbetssituation. Ägare- och anslutna företag är helt enkelt beroende av att det fungerar väl. Avgörande för att bemanningsföretag i traditionell privat eller statlig regi eller i former liknade Industrikompetens ska ge fler fasta heltids 324 Överväganden och förslag jobb och tillgodose företags/organisationers behov av flexi- bilitet är enligt utredningens uppfattning: -den självständiga ställning bemanningsföretaget har i förhållande till inhyrarna, -att bemanningsföretaget garanterar lön för de anställda motsvarande mellan 75- av heltidslön, -samt att man har ett ekonomiskt resultatansvar där verk- samhetens alla kostnader ska täckas av intäkter från uthyrning. Projekt för att stimulera goda branschanpassade lösningar Utredningen menar att utformning av lösningar och etablering i olika former med grunddrag som bemanningsföretag och med en inriktning liknande bör stimuleras av samhället och föreslår: Att regeringen beslutar om för ett projekt i detta syfte under ledning av i sam- arbete med arbetsmarknadens parter. Målsättningen ska vara strukturell förändring som leder till övergång från ofrivilligt deltids- resp tillfälligt arbete till fasta heltidsanställningar (anställningar med önskad arbetsvolym) och bidrar till verksamheternas krav på flexibilitet vad gäller arbetstidens förläggning, tillfälliga toppar/svackor i arbetsbelastning, behov av vikariat etc. Projektet bör ha en centralt sammanhållen del med syfte att utforma branschanpassade modeller och exempel samt informations- och utbildningsmaterial, branschanpassade normer för ekonomiskt stöd till etablering, samt för uppföljning och utvärdering. Projektets huvuddel, som kan starta parallellt, ska innebära prövning och fördelning av medel till lokala verksamheter i etableringsskedet. Stödet bör bidra till de extraordinära kostnader för bl.a. kompetensut- veckling som då krävs i samband med starten. Storleken på stödet bör prövas i förhandling. Huvuddelen av medlen, beräknas för sådant stöd i etableringsfasen. Givetvis kan även lokala stöd utgå till de bemanningsföretag som etableras enligt förslaget. Det kan t.ex. röra sig om stöd från förmed- lingen när enskilda deltidsarbetslösa går över från deltid till önskad tid. Möjligheter kan också finnas att få stöd från EU-medel inom Mål 1 respektive 2, avseende själva företagsetableringen samt från nya Mål 3 avseende kompetensutveckling. Utredningen menar att vissa branschgemensamma normer utöver målsättningen bör uppställas för verksamhet som kan stödjas inom projektet: Överväganden och förslag 325 -Man bör sträva efter anställningsvillkor inkl karriär- och kompetens- utvecklingsmöjligheter jämbördiga övriga arbetsmarknaden, minst de som gäller bemanningsföretag -Man bör sträva efter branschanknytning -Verksamheten ska ha eget resultatansvar och när den är etablerad finansieras helt via intäkter -Verksamheten ska vara fristående med egen styrning -Man bör uppmuntra gränsöverskridande samarbete t.ex. mellan offentligt/privat inom samma bransch eller mellan olika privata företag inom samma bransch eller över yrkesgränser -Påvisbart och trovärdigt ekonomiskt åtagande från etablerande intressenter, statens stöd ska begränsas till etableringsfasen och utgå efter förhandling -Verksamheten ska betraktas som bemanningsföretag i arbetslös- hetsersättningens mening, dvs. de anställda kan inte få arbetslös- hetsersättning för tid de inte är uthyrda På en ort bildas . Ägare är kommunen samt två privata förskoleföretag. Personal inom anslutna förskolor som har deltid och vill arbeta mer fastanställs i Förskolekompetens de önskar och fortsätter på sina tidigare arbetsplatser nu som uthyrda. För- skolekompetens arbetar fram en lösning som innebär att personalen kan hyras ut mer och ge intäkter motsvarande kostnaderna genom pusslande med arbetsscheman, breddning av uppgifter, anslutning av komplette- rande intressenter etc. Förskolekompetens beviljas visst stöd i etableringen från kommunen vad gäller lokal, från EU-medel samt från otraditionella medel. Visst stöd till utbildning samt begränsat lönestöd ges från arbetsförmedlingen för de som haft fyllnadsersättning från kassan och anställts på heltid. Dessutom beviljas Förskolekompetens visst ekonomiskt stöd för utveckling av personalen i etableringsskedet. Motsvarande exempel skulle kunna gälla lärare inom privata och offentliga gymnasieskolor. Distriktsläkarmottagningar samt och några sjukhem inom ett område anlitar tillsammans ett privat eller statligt bemannings- företag för att bättre kunna ta vara på befintlig kompetens och garantera framtida kompetensförsörjning. Man skriver ett avtal med bemannings- företaget och etablerar tillsammans en egen bemanningsverksamhet. Avtalet innebär att man i denna verksamhet fastanställer befintlig del- tidsarbetslös sköterske- och vårdbiträdespersonal på den arbetstid de 326 Överväganden och förslag Personalen fortsätter på sina tidigare arbetsplatser nu som uthyrda. Bemanningsföretaget arbetar för att finna lösningar så att per- sonalen kan hyras ut på den mertid företaget nu har kostnader för och så att verksamheten lönar sig ekonomiskt. Motsvarande stöd som refererats i det första exemplet kan tänkas utgå. Hemtjänstpersonalen i en kommun går samman i ett kooperativ och avtalar med kommunen om att de kan fortsätta på sina tidigare uppgifter och arbetsomfattning men som uthyrda. Eftersom samtliga vill arbeta mer tid vidgar man verksamheten till att också inbegripa extrauppdrag utanför den kommunala . Alla i kooperativet hade tidigare fyllnadsersättning från kassan. Motsvarande stöd som refererats i det första exemplet kan tänkas utgå. Därutöver kan stöd i hur man bedriver kooperativt företagande m.m. knutet till nyföretagandet komma i fråga. Några större livsmedelsaffärer samt två bensinstationer startar . blir också ett tiotal småkiosker och näröppetbutiker samt två grillbarer. Kioskkompetens anställer be- fintlig deltidsarbetslös personal samt fastanställer flera av befintliga tillfälligt anställda som vill fortsätta att arbeta deltid. I övrigt kan exemplet beskrivas som de tidigare. Exemplet kan ses som ett alternativ/ komplement till det som sker där t.ex. en riks- täckande stor kioskkedja avtalat med ett av de större uthyrningsföretagen om entreprenad på personalförsörjning. Ett antal byggföretag går samman för att kunna behålla kompetent personal trots att de enskilda företagen inte var för sig vågar garantera fastanställning. Man tecknar avtal med ett uthyrningsföretag och etablerar en verksamhet liknade där ett antal byggnadsarbetare som varit objektsanställda anställs fast och på heltid. I övrigt se tidigare exempel. En del verksamheter som bedrivs som personalpooler etc. kan komma att ombildas till resultatenheter och i övrigt uppfylla de kriterier som uppställs för stöd enligt det föreslagna projektet. I den utsträckning projektet kan innebära etablering av samarbete inom konkurrensutsatt sektor kring personalförsörjning, som inom företaget , finns förutsättningar att det kan ge ökad syssel- sättning. Det framförs ofta från företagshåll, inte minst från de mindre företagen, att man inte kan ta order som innebär att man behöver nyan- ställa. Man hänvisar till svårigheterna att tillräckligt snabbt rekrytera rätt personal och särskilt till att man riskerar att bli sittande med för mycket personal om man inte uppnår en varaktig expansion efter att ha Överväganden och förslag 327 klarat den aktuella ordern. Om företagen går samman som i Industri- kompetens AB kan man hyra in personal som redan är känd och känner företaget utan att behöva binda sig därutöver. På så vis skulle denna typ av lösning leda till sysselsättningsökningar. Möjligen kan ett sådant personalsamarbete leda till att anslutna företag också hittar gemen- samma nya affärsmöjligheter. Genomförande av utredningens huvudförslag Om utredningens förslag om införande av intyg genomförs bör de som vid ikraftträdandet är deltidsarbetslösa få information om de ändrade reglerna. Detta bör kunna lösas genom att arbetslöshetskassorna i sam- band med utbetalning av ersättning informerar om den nya regeln. Den som söker ersättning för deltidsarbetslöshet första gången efter ikraft- trädandet måste skaffa ett intyg från arbetsgivaren för att deltids- ersättning överhuvudtaget ska kunna utbetalas. De som redan är inne i systemet bör inte behöva skaffa arbetsgivarens intyg förrän gått. Det bör ge arbetslöshetskassorna tillräcklig tid att förbereda nödvändig information till dem som är berörda. Utredningen har övervägt när 52-veckorsperioden för de som redan får deltidsersättning när förslaget träder i kraft ska anses påbörjad. Ett alternativ är att dessa ska omfattas i och med att förslaget om begräns- ningen träder i kraft. Detta kan dock skapa problem, dels för arbets- löshetskassorna, dels för arbetsförmedlingen. Arbetslöshetskassorna kommer att få en stor mängd intyg att hantera och särskilda prövningar att göra . Arbetsförmedlingens resurser kan även bli hårt ansträngda om man för alla ska pröva och föreslå stöd för arbetsgivarna respektive alternativa lösningar för de enskilda. Utredningen anser därför att ikraftträdandedatum noggrant måste övervägas. Det är t.ex. lämpligt att välja en tidpunkt som inte samman- faller med hel- eller halvårsskifte, eftersom ett flertal ändringar brukar genomföras vid dessa datum. En möjlighet skulle kunna vara att successivt låta de som redan är inne i systemet omfattas av 52-veckors- regeln. För dem som varit deltidsarbetslösa längst tid borde ikraft- trädandet gälla först och därefter kunde stocken av kvarstående deltids- arbetslösa slussas in i systemet. Utredningen anser att detta borde tillåtas . Något utarbetat förslag till ikraftträdanderegel lämnas dock inte. måste också få att förbereda den föreslagna förändringen. Det kommer att krävas ett ändrat arbetssätt för de deltidsarbetslösa och beredskap måste finnas för att kunna finna lämpligt arbete eller arbetsmarknadspolitisk åtgärd åt de deltids- 328 Överväganden och förslag arbetslösa i högre grad än som är fallet . Regeringen borde lämpli- gen uppdra åt AMS att förbereda genomförandet. Slutligen anser utredningen att en särskild lösning skulle kunna tillämpas för den som är deltidsarbetslös och eller äldre när för- slaget träder i kraft. Oavsett om dessa är hel- eller deltidsarbetslösa har det visat sig att det är mycket svårt för denna grupp att åter få ett arbete. Därför bör de som fyllt kunna få del- tidsersättning tills dess att de uppnår pensionsåldern. För att åstad- komma detta kan den nuvarande begränsningsregeln finnas kvar för den som fyllt och är deltidsarbetslös när förslaget om 52-veckors- begränsningen träder i kraft. Det innebär dock inte att den nuvarande begränsningsregeln ska tillämpas för nya tillträdande deltidsarbetslösa äldre - den bör endast behållas för dem som fyllt när förslaget träder i kraft. Något författningsförslag med denna innebörd lämnas dock inte. Utredningen anser att kravet på omställning i princip ska gälla för alla som får arbetslöshetsersättning. Risken för att kostnader som rätte- ligen borde tas av parterna övervältras på försäkringen skulle kunna tänkas vara lika stor oavsett de deltidsarbetslösas ålder, bostadsort etc. Utredningen har emellertid funnit att många äldre arbetar deltid av häl- soskäl. Om detta i realiteten är fråga om en slags arbetstidsförkortning relaterad till ålder borde kostnaderna i första hand tas av den anställde eller arbetsgivaren. Utredningens huvudargument för att begränsa rätten till deltidser- sättning är att försäkringen är en omställningsförsäkring och att majo- riteten av de deltidsarbetslösa har små reella möjligheter till omställning på grund av arbetets organisation. Det kan därför vara bättre att vara helt arbetslös än att låsas in i en situation med del- tidsarbetslöshet. Men detta argument gäller nödvändigtvis inte för de som är äldre. Enligt uppgifter från AMS är chansen att åter få ett arbete för den som är halverad i jämförelse med vad som gäller för dem som är . Om utredningens förslag på en 52-veckorsregel införs innebär det att även äldre personer antingen skulle stanna kvar på arbetet utan del- tidsersättning eller alternativt säga upp sig för att bli helt arbetslösa. Visserligen finns särskilda åtgärder som är riktade till äldre, exempelvis OTA, offentligt tillfälligt arbete. Det skulle därför vara möjligt att erbjuda en sysselsättning på heltid tills dess att den sökande uppnår pensionsålder. Men eftersom chansen att få ett annat arbete är så pass liten innebär detta att kostnaderna för staten ökar och att den enskilde troligtvis inte gagnas av att lämna sitt deltidsarbete. Därför skulle den som har fyllt i vissa fall kunna få fortsätta att uppbära deltidsersättning tills dess att han eller hon uppnår pensions- Överväganden och förslag 329 Förutsättningen är att den arbetslöse var sjätte månad uppvisar intyg på att arbetsgivaren inte kan erbjuda mer arbete och att arbets- förmedlingen regelbundet prövar möjligheten att erbjuda annat arbete eller lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Ett sätt att uppnå detta är att låta den nuvarande begränsningsregeln vara kvar för dem som fyllt och uppbär deltidsersättning vid ikraftträdandet.. utgjorde denna grupp knappt 4 000 personer. Utredningen är dock medveten om att det innebär en risk att föra ett resonemang som går ut på att äldre inte är attraktiva på arbetsmarkna- den. Specialregler som bygger på att äldre inte kan få arbete kan lätt uppfattas som en förstärkning eller bekräftelse av en situation som kanske inte är . Om en speciell regel avseende äldre inte infördes så skulle kanske chansen att få ett arbete för dem som är äldre öka . 14.3Diskussion om vad som kan göras genom avtal och andra frivilliga åtgärder I kapitel 12 har utredningen beskrivit olika modeller som syftar till att stärka såväl individens önskan om anställningstrygghet som arbets- givarnas behov av flexibilitet. I detta kapitel under avsnitt 14.2 har utredningen också lämnat förslag på lösningar med s.k. DELTA- modeller för att påskynda sådana förändringar. Det finns också en rad andra åtgärder som kan genomföras genom frivilliga åtaganden eller genom avtal. Exempel på sådana åtgärder ges i detta avsnitt. Nya organisationsformer, ny informationsteknologi och en hög föränd- ringstakt i arbetslivet medför att behovet av kompetensutveckling i företag och organisationer är stort. Frågan om kompetensutveckling har aktualiserats genom det partsgemensamma förslag som lämnades till regeringen . Dessutom finns existerande sam- arbetsavtal om kompetensutveckling. Regeringen har också lyft fram vikten av en ökad och under hela arbetslivet pågående kompetensut- veckling för anställda och har aviserat att i samband med den ekono- miska vårpropositionen återkomma med förslag på hur kom- petensutvecklingen i arbetslivet kan stärkas. 330 Överväganden och förslag Deltidsarbetande och behovsanställda får i mindre utsträckning än andra grupper tillgång till kompetensutveckling. Det försvårar för den enskilde att stärka sin konkurrenskraft som företagen i mindre utsträckning kan utnyttja dessa individers potential. Utredningen anser att när förslag utformas från regeringens sida vad gäller stöd till fortgående kompetensutveckling för anställda, t.ex. inom ramen för Europeiska socialfonden och nya Mål 3, bör man uppmärksamma den missgynnade situation som tillfälligt anställda och framför allt deltidsanställda befinner sig i vad gäller kompetensutveckling finansierad av arbetsgivaren eller samhället. I kapitel 13 konstaterade utredningen att det i vissa fall finns avgörande hinder för personer att arbeta heltid. Det kan till exempel röra sig om att arbetet är alltför tungt för att individen ska orka arbeta heltid. Det har länge varit känt att sådan jobb finns inom exempelvis delar av industrin. Avtalen är ofta inom dessa områden anpassade så att gränsen för heltidsarbete är lägre än . Det finns tunga jobb även inom vård- och omsorgssektorn. Inom berörda avtalsområden förekommer även vissa anpassningar av arbetstidsmåttet. Utredningen anser att kunskaperna kring dessa tunga jobb behöver fördjupas och att det finns anledning såväl inom forskningen som bland de berörda parterna på arbetsmarknaden att närmare studera dessa frågor inom vård- och omsorgssektorn. Målet för Kiviksmodellen är att skapa heltidstjänster och deltidstjänster med ett högre timinnehåll, samt att klara sjukfrånvaro och annan opla- nerad frånvaro med egen personal med god kompetens. Projektet, som startade , utformades i tre steg. I det första steget omvandlades de medel i budgeten som avsatts för sjuk- och timvikariat till fasta tjänster med ökad sysselsättningsgrad. Vissa tjänster med flytande tid var förknippade med krav på tillgänglighet. Det andra steget innebar att man införde en ny schemamodell, den s.k. tvättstugelistan, som i princip omfattar alla på arbetsplatsen. Det sista steget i projektet innebar att man övergick till årsarbetstid för de anställda. Enligt utredningens uppfattning borde denna modell kunna tillämpas i många kommuner i enlighet med de tre steg som utvecklat. Efter en behovsanalys upprättas ett lokalt avtal om försöksverksamhet. Överväganden och förslag 331 första steget i processen handlar om att omvandla frånvarobudgeten till lämpligt antal tjänster samt att införa flytande arbetstid för vissa av tjänsterna. Inför varje ytterligare steg i processen upprättas ett nytt lokalt avtal. Syftet med Deltidshuset är att erbjuda deltidsarbetslösa kompetens- höjande utbildning inom det befintliga yrket eller annan kompetens som är nödvändig för att kunna söka ett nytt arbete. Projektet drivs i Arbetsförmedlingens regi på ett antal orter i landet. Utgångspunkten har varit att deltidsarbetslösa ofta har kort utbildning och att de får betydligt mindre kompetensutveckling än heltidsanställda. Därigenom är de mer begränsade när det gäller att söka andra arbeten. De utbildningar som erbjuds är schemalagda i tre block så att de ska vara tillgängliga för personer med oregelbunden arbetstid. Enligt utredningens uppfattning borde denna modell kunna tillämpas på fler större orter i landet utifrån lokala förutsättningar. Ett alternativ som även prövats på sina håll är att förlägga motsvarande verksamhet till datorteken. 14.4Uppslag inom ramen för arbetslöshetsförsäkringen som inte lett till förslag Utöver vad som har framkommit ovan i kapitel 14, har ett antal andra förslag eller snarare uppslag inom ramen för arbetslöshetsförsäkringen diskuterats under utredningens arbete. Utredningen har av olika skäl valt att inte gå vidare med dessa men anser ändå att det är värdefullt att beskriva några av dem eftersom de är både tankeväckande och intres- santa. 332 Överväganden och förslag Diskriminering mellan ersättningsberättigade som tidigare haft deltidsarbete respektive heltidsarbete Den som har haft deltidsarbete och blir arbetslös kan i vissa fall få en relativt högre kompensation än den som har haft heltidsarbete och blir arbetslös. Detta förhållande bör ändras och för att åstadkomma denna förändring kan man gå tillväga på olika sätt. Utredningen lämnar dock inte ett särskilt förslag på vad som bör göras utan diskuterar olika möj- liga lösningar. En möjlig utväg är att exempelvis höja taket i arbetslöshets- försäkringen till ett bestämt belopp. En variant av detta är att införa en mer automatiserad höjning genom indexering i arbetslöshetsförsäkringen. Ett tredje alternativ är att slopa taket i försäkringen. Utgångspunkten för utredningens diskussion är att diskriminering mellan olika grupper bör undanröjas. I arbetslöshetsförsäkringen finns två regler om begränsningar av ersätt- ningens storlek. Den ena regeln innebär att kompensationsnivån är bestämd till av den sökandes dagsförtjänst under normal- arbetstiden.6 Den andra innebär att högsta respektive lägsta dagpenning bestäms av regeringen. är dessa belopp 240 respektive per dag. Dessa båda regler innebär att 80 procents kompensation endast kan erhållas för inkomster . Om den sökande haft inkomster som överstiger detta belopp kommer kompensationsgraden att vara . För den som exempelvis haft en inkomst på blir kompensationsgraden . Vid inkomster på blir kompensationsgraden och vid inkomster på blir kompensationsgraden så låg som . För att få en följsamhet av dagpenningen till olika nivåer har in- dexering diskuterats och även tillämpats i arbetslöshetsförsäkringen. infördes en indexering som innebar att dagpenningen skulle anpassas till löneutvecklingen för arbetare inom industrin.8 Till grund 6Lagen (1998:238) om arbetslöshetsförsäkring. 7I kapitel 6 framgår hur arbetslöshetsersättningen beräknas. 8Prop 1987/88:114, bet. AU 1987/88:18. Överväganden och förslag 333 för beräkningarna låg SAF:s och LO:s gemensamma lönestatistik. beslutade riksdagen9 att kompensationsnivån skulle sänkas till och att man skulle frångå indexeringen. Orsaken var att man ville komma till rätta med de ökande underskottet av arbetslöshetsför- säkringens finansiering. Utredningen anser att den gällande ordningen för att beräkna ersätt- ningens storlek i vissa fall får märkliga konsekvenser. Ett par exempel får illustrera detta. A har arbetat halvtid, . Hans inkomst var . Dagpenningen fastställs till . Eftersom han är helt arbetslös innebär det att han får . Vid hel arbetslöshet, dvs. , får A x 5 = i arbetslöshetsersättning. Kompensations- graden är . B har arbetat heltid och haft en inkomst som uppgår till . Han får senare ett halvtidsarbete. B:s ersättning grundas på heltidsarbetet och dagpenningen fastställs till . Eftersom han arbetar får han enligt omräkningstabellen . B:s ersättning blir då x 2,5 = .