sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — Skulle banker och andra kreditinstitut på grund av lönsamhetsskäl eller på grund av kreditrisker avstå från att t.ex. lämna krediter till vissa grupper av personer eller till vissa bran- scher, anses detta utgöra en övergripande konkurrensfråga eller en samhällsfråga och inte en fråga för de enskilda bankerna. Privatpersoner kan således inte klaga hos över nekad kredit. Däremot kan de klaga över lånevillkor m.m. - en möjlighet som saknas för företagen. Om oenighet råder mellan en bank och dess företagskund återstår, och om förlikning inte nås, endast alternativet att gå till domstol. Eftersom banken vid oenighet - genom innehav av säkerheter och andra förhållanden - ofta kan trygga sina positioner utan att behöva gå till domstol, måste företaget ta detta initiativ. För- utom att processer är tids- och kostnadskrävande, tvekar sannolikt ett företag att öppna en process mot en bank även av andra skäl. Den pub- licitet som uppstår vid en offentlig process kan skada företagets relatio- ner till leverantörer och andra affärspartners. Bankernas ställning i samhället är central. Det är enligt utred- ningen därför också viktigt att bankernas goodwill inte försämras genom processer vid domstol. Enligt utredningen bör en enklare och billigare form av tvistlösning än domstolsförfarande skapas även för företagen. För bankerna är detta knappast en ekonomisk fråga av en stor betydelse. Bankerna mister dock det tolkningsföreträde de ofta har vid upprinnelsen till en tvist. Det är oftast företagskunden som måste ta initiativet till process. Den obalans i ekonomiska resurser som finns mellan banken och särskilt de mindre och medelstora företagen, medför i realiteten att en prövning i en neutral instans uteblir. Här är personer med utländsk bak- grund och de företag de driver i en särskilt svår position. En annan möjlighet till lösning av tvister mellan en bank - samt andra finan- siella institut som står under tillsyn - och deras företagskunder än genom process vid allmän domstol bör enligt utred- ningen inrättas. Ett sådant förfarande bidrar enligt utredningen till att Finansiering och andra finansiella tjänster 159 klargöra begreppet god banketik eller god bankstandard och bidrar därigenom till en ökad goodwill för hela banksektorn. Utredningen har övervägt olika alternativ till förenklad tvistlösning mellan banker och andra kreditinstitut som står under Finansinspektio- nens tillsyn och deras företagskunder. Den första frågan är om tvistlös- ning endast skall omfatta företag som drivs av personer med utländsk bakgrund eller omfatta alla företag, oavsett vem som driver företaget. I det förstnämnda fallet blir frågan synonym med frågan om diskrimine- ring har skett. I det senare fallet är frågan om en utomstående, neutral instans skall lämna en rekommendation till lösning i en situation där den ena parten, bankens företagskund, ofta är i en underlägsen situation. Utredningen har övervägt följande fyra alternativ. För samtliga alternativ gäller att, innan ett utomstående organ prövar tvisten, bankens klagomålsansvarige prövat frågan. 1.Personer med utländsk bakgrund och deras företag skall, vid avslag på kreditansökan, uppsägning av befintliga lån, ändring av räntevill- kor m.m. upplysas om möjligheten att få åtgärden prövad av bankens klagomålsansvarige eller av ett särskilt kontaktombud. Löses frågan ändå inte i samstämmighet, hänvisas bankkunden att ta kontakt med DO, som kan pröva om bankens ställningstagande grundas på etniska skäl. Om DO anser att detta är fallet, prövar banken ånyo frågan. Denna lösning innebär att enskilda banktjänstemäns agerande, i strid mot bankledningens intentioner eller i strid mot intentionerna i lagen om etnisk diskriminering, får en grundlig prövning. Däremot löser inte detta system tvister mellan en bank och dess företagskund, i situationer där skilda åsikter finns av tolkningen av ingångna avtal eller av skäligheten av olika åtgärder mot bakgrund av vad som bör omfattas av begreppet god banksed. 2.Utredningen har också övervägt att föreslå att Bankavdelningen vid får ett utvidgat mandat att även lämna rekommendation till lösning av tvister mellan en bank och dess företagskund. Väljs denna lösning bör, vid prövning av tvister som berör företagskunder, nämndens ledamöter utökas och förändras med personer med särskilda kunskaper av bl.a. kreditgivning till företag. Denna lösning har den fördelen att kunskaper inom nämnden, kansliorganisation m.m. kan nyttiggöras även i den nya, utvidgade funktionen. För tvistlösning som gäller företagskunder måste dock muntligt förfarande tillåtas. Konsumenttvister avgörs i nämnden genom skriftligt förfarande mellan parterna. Till skillnad från alternativ l kan avslag på ansökningar om kredit inte komma upp i detta alternativ, eftersom kontraheringsplikt inte 160 Finansiering och andra finansiella tjänster föreligger för kreditgivning. Samma förhållande gäller vid alternati- ven 3 och 4. 3.Ett tredje alternativ, för att åstadkomma en enklare och billigare form av tvistlösning än process inför allmän domstol, som utredningen övervägt är att ett nytt fristående organ, ett Banketikråd, inrättas. Det nybildade organet bör inte avgöra ärenden som innehåller bevisprövning utan endast fall där de faktiska förhållandena är otvistiga, liksom är fallet vid ARN:s prövning. Såväl banken som dess företagskund skall kunna vända sig det nya organet. Besluten bör, liksom nu är fallet beträffande ARN:s ställningstaganden, endast utgöra en rekommendation till lösning. Accepterar parterna inte förslaget, finns möjlighet till en civilprocess vid allmän domstol. Rådet föreslås ha sju ledamöter. Ordföranden skall vara lagfaren och ha erfarenhet som domare. Av de övriga ledamöterna föreslås två utses efter förslag av branschorganisationer för företag och två från banker och andra finansiella institut. En ledamot föreslås representera staten och en ledamot skall ha särskild kännedom om banker och andra kreditinstitut. Lokaler och kansliorganisation torde vid detta alternativ kunna samordnas mellan och ett Banketikråd. 4.I samtliga ovan redovisade alternativ har staten en betydande roll för att åstadkomma lösningar av uppkomna tvister. Ett ytterligare alternativ kan även vara att näringslivets egna organisationer bildar ett organ för lösning av tvister. Här bör dock uppmärksammas att det i dessa fall finns reella motsättningar mellan en bank eller ett annat finansiellt institut och dess företagskund, varför det kan vara svårt för ett privat organ att ta ställning. Betydande skillnader finns mellan de olika fyra alternativen. Alter- nativ l - ett närmare samarbete mellan en bank och DO - ger en möj- lighet att effektivare pröva och komma till rätta med eventuell olaga diskriminering. Detta är emellertid inget nytt i sak emedan en bankkund med utländsk bakgrund redan nu kan klaga hos DO som har lagliga möjligheter att ingripa. Här måste dock uppmärksammas, för att DO skall utreda anmälan, att något tyder på att etnisk diskriminering förekommit. Det räcker således inte att kunden fått ett negativt besked, utan det måste finnas tecken på ett orsakssamband mellan den etiska tillhörigheten och avslaget. Alternativet når inte heller andra frågor än frågan om diskriminering av en företagare, om oenighet uppstår mellan en bank och dess företagskund. Alternativ 2 - en förändring av ARN:s verksamhet så att nämnden även tar upp klagomål från företag - fyller i och för sig också väl utredningens intentioner. Eftersom tvister som rör företag ofta torde vara Finansiering och andra finansiella tjänster 161 mer komplicerade än konsumenttvister, måste dock ett muntligt förfarande tillämpas vid företagstvister. Dessutom torde annorlunda kunskaper krävas vid bedömning av konsumenttvister jämfört med företagstvister. Alternativ 4 - bankerna och företagen bildar tillsammans ett organ för tvistlösning - är enligt utredningen också en tänkbar möjlighet för en förenklad tvistlösning. Men eftersom frågan i grunden gäller att bereda en underlägsen part en neutral prövning, torde en sådan prövning behöva ske vid en från parterna helt oberoende instans. Utredningen förordar alternativ 3, dvs. att ett nytt offentligt organ bildas, förslagsvis benämnt Banketikråd. I sin verksamhet kan rådet i huvudsak ha samma arbetssätt som . Ett muntligt förfarande bör dock tillämpas inför rådet. Rådet skall lämna en rekommendation till lösning. Innan rådet tar upp en fråga till behandling, skall institutets klagomålsansvarige ha prövat frågan. Behovet av förenklade tvistelösningar kan uppstå för samtliga företag oavsett deras storlek. Utredningen anser dock att det är de mindre före- tagen, med ofta små resurser, som är i särskilt stort behov av en pröv- ning av en neutral instans. Utredningen föreslår att rådet i första hand tar upp frågor som berör företagskunder som har mindre än 50 anställda. Även andra avgränsningar av begreppet små företag är dock möjliga, t.ex. en övre gräns för omsättningen. Det föreslagna systemet kommer att i antal omfatta av landets företag. Den största gruppen av företag är enmansföretagen, dvs. företag helt utan anställda. var antalet sådana företag drygt 440 000. Såväl företagen som banker och andra finansiella institut som står under tillsyn skall ha möjlighet att vid tvist med motparten vända sig till rådet. 8.2.11Övriga förslag för att stärka småföretagandet skall i sin informations- och rådgivningsverksamhet särskilt uppmärksamma de speciella problem och möjligheter som finns bland invandrare när det gäller att starta och driva företag. Verksamheten bedrivs genom 22 regionala bolag och täcker således hela landet. bedömer att nya arbetstillfällen kan skapas med ett begränsat ökat risktagande. kan lämna lån av kreditbehovet vad gäller nyföretagarlån. föreslås kunna lämna nyföretagarlån till företag av kapitalbehovet. Nuvarande räntefrihet före- slås ändrad till en räntesubvention till hälften av aktuell marknads- ränta. Baserat på lämnade nyföretagarlån , ökar ALMI:s 162 Finansiering och andra finansiella tjänster ränteintäkter med , vilket utgör en marginal för risken för ökade kreditförluster genom det ökade engagemanget. Utredningen bedömer att förslaget, genom de ökade ränteintäkterna, kan genomföras utan extra kostnader för staten. Skattesystemet har en stor betydelse för småföretagens kapitalför- sörjningssituation. Avsättning till periodiseringsfond är i huvudsak den enda avdragsgilla bokslutsdisposition som företag numera får göra. Av årets vinst får högst avsättas till en sådan fond. Medlen skall återföras till beskattning senast femte året efter det att avsättning till be- skattning gjordes. Den obeskattade reserv som erhålls på detta sätt utgör för många företag en inte obetydlig skattekredit och utgör en viktig likviditetskälla. För att minska skatteuttaget på investeringar som finansieras med av rörelsen internt genererade medel har Småföretagsdelegationen föreslagit utökade möjligheter till avsättning till periodiseringsfond. Delegationen föreslår att av vinsten för beskattningsåret skall få avsättas - intill dess att periodiseringsfonden uppgår till - varefter avsättningen får ske med normala . Skattefria avsättningar för t.ex. framtida investeringar är enligt utredningen av en stor betydelse särskilt för företag som vid starten har svårigheter att få banklån, som fallet är bl.a. med personer med utländsk bakgrund. Kan obeskattade medel avsättas och därmed förstärka balansräkningen, ger detta ökade möjligheter till expansion och till att senare genom lån i bank kunna finansiera nya investeringar. Benägenheten att i ekonomiskt trängda situationer olagligt ta ut medel minskar . Utredningen tillstyrker Småföretagsdelegationens förslag. För den målgrupp av småföretag som utredningens arbete särskilt är inriktat på, nämligen personer med utländsk bakgrund, skulle även en annan utformning av avsättning till periodiseringsfonder vara mera ända- målsenlig. Utredningen har därför övervägt alternativet att avsättning i fåmans- bolag/fåmansföretag till periodiseringsfonder skall kunna ske med maximalt utan någon begränsning till andelen av vinsten. Beskattning skulle ske eller tidigare om medlen tas ut ur rörelsen. Ett sådant system, som skulle gälla endast , förbättrar de nystartade företagens möjligheter att leva vidare och att växa. Nackdelen från skattesynpunkt för samhället är att ett system som tillåter uppskjuten beskattning kan medföra att kortsiktiga affärsprojekt startas för att läggas ned i sådana former som innebär ett undandragande av skatt. Fördelen med det dis- Finansiering och andra finansiella tjänster 163 kuterade systemet är att företagen i - det ofta svåra - inledningsskedet får en förbättrad finansiell ställning. Förslaget skall inte påverka den normala möjligheten till avsättning till periodiseringsfond . Utredningen föreslår att nystartade företag , efter företagets start, skall få avsätta vinstmedel upp till ett belopp av till en periodiseringsfond utan någon begränsning till andel av vinsten. 9Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag De största svårigheterna, i förhållande till övriga delar av befolk- ningen, har personer med utländsk bakgrund när han eller hon skall starta ett företag. Har grundaren av företaget från början inte kunnat lägga en bra bas för verksamheten, uppstår särskilda svårigheter att övervinna även när företaget skall utöka verksamheten. Det finns ett flertal företag som med framgång drivs av personer med utländsk bakgrund. En betydande del av de framgångsrika företagen har en internationell bas för sin verksamhet, antingen så att de importerar produkter eller att den i etablerade verk- samheten internationaliseras genom att koncernbolag bildas i andra länder. Det finns exempel på företag som har ett internationellt kon- taktnät baserat på företagsledarens tidigare hemland. Trots skillnader i affärsidéer, näringsgren och verksamhetsinrikt- ning finns det vissa karakteristiska drag som kännetecknar de fram- gångsrika företagen. Framgången har i samtliga fall sin grund i en bra affärsidé och en entreprenörs förhållningssätt. Därutöver har samstämmighet mellan affärsidén och marknaden spelat en avgörande roll för tillväxten. Drivkraften för framgången är utan undantag rörelseidkarens personliga egenskaper som t.ex. beredskap att ta risker och en vilja att växa, kopplat till förmågan att förvalta den egna affärsidén. De flesta har nått framgång från ett socialt och ekonomisk underläge och har således haft hinder i sin tillväxt inte minst i form av finansiella svårigheter och andra problem som har sin grund i invandrarskapet. Det förefaller dock som om framgången har vuxit fram ur en stark motivation och en överlevnadsstrategi hos företagarna själva. Även vid tillväxt är finansieringsfrågorna viktiga men har före- taget etablerat kontakter med en bank och verksamheten visar en positiv utveckling, torde svårigheterna att finansiera en tillväxt i huvudsak vara densamma för alla företag. 166 Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag De flesta nybildade företag är s.k. levebrödsföretag, vilka arbetar på en lokal marknad och där ägaren oftast inte har en ambition att successivt öka verksamheten till nya produkter eller vidgade marknader. Antalet småföretag i förhållande till det totala antalet företag är stort. Även om många nystartade invandrarföretag förblir små finns det bland de ca 5 000 företag som startas av personer med utländsk bakgrund, många företag vars mål är att successivt växa, att bli tillväxtföretag. Tillväxt kan ske genom expansion på den inhemska marknaden eller på internationella marknader. De problem eller hinder som företagaren ställs inför vid tillväxt är rätt likartade för alla företag. Till en början är det sannolikt de administrativa frågorna och ekonomihanteringen som gör sig påminda. Företaget måste anställa en särskild person som spe- cialiserar sig på dessa göromål. Frågor om marknaden och marknads- föringen blir alltmer centrala. Det kan gälla att skaffa sig kunskap och resurser för att kunna bearbeta andra marknader än de lokala, som företaget tidigare varit inriktad på. Det kan också för en underleverantör gälla att öka kundkretsen utöver den kund som tidigare kanske varit den dominerande köparen. Finansieringen blir vanligen ett stort problem vid tillväxt. Det behövs ett ökat kapital för att finansiera investeringar i utrustning och marknader - särskilt vid en satsning på internationella marknader, kapital för lageruppbyggnad m.m. Det växande företaget kommer också i ett läge där ledningsproblemen aktualiseras. Ägaren/ledaren har kanske inte den kunskap som krävs, kapacitet eller krafter som fordras att enbart själv kunna leda hela verksamheten, när verksamheten växer och blir mera komplicerad. har i sina undersökningar funnit att ungefär lika stor andel () av tillväxtföretag respektive icke tillväxtföretag leds av invandrare (bilaga 7). sammanfattar resultatet av sina studier med att tillväxtföretag är mer benägna än andra företag att upptäcka och ta till vara affärsmöjligheter. Ett tillväxtföretag är även mera mark- nadsdrivet än resursdrivet. påpekar att växande marknads- nischer inte skall blandas samman med tillväxtbranscher. Det är näm- ligen så att snabbväxande småföretag återfinns i stort sett i alla branscher och det är viktigt att skilja på bransch och marknadsnisch. anger småhusindustrin som exempel på en bransch som kraftigt minskat . Trots att många företag har haft problem, finns det även på detta område företag med mycket hög tillväxt, såsom kundanpassade exklusiva villor i storstäder. ställer frågan om vilken betydelse detta har för invandrar- företagare. Han säger att det på många sätt är hoppfullt att marknaden Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag 167 snarare än tillgången till resurser är avgörande för tillväxten. Det innebär att även resurssvagare individer inom samhället, däribland invandrare, har goda möjligheter att driva tillväxtföretag. I bl.a. kapitel 5 har konstaterats att personer med utländsk bakgrund har flera personliga omständigheter och ett antal yttre förhållanden att övervinna, innan han/hon har samma möjligheter att liksom företagare bland majoritetsbefolkningen starta och driva företag. Många känner sig diskriminerade genom att de inte får acceptans för sitt arbetssätt och agerande. Utredningens ståndpunkt är att såväl invandrare som de per- soner och företag som han/hon möter i samband med företagande, bör förändras för ökat egenföretagande och därmed en ökad sysselsättning. Utredningen skall enligt direktiven studera exempel på personer med utländsk bakgrund som etablerat framgångsrika företag. Utredningen har tolkat begreppet framgångsrik som företag som arbetat samt därvid också gett arbete och försörjning till den/dem som grundat företaget och som även successivt har ökat antalet anställda. Därutöver skall utredningen försöka komma fram till vilka skillnader det finns mellan de företagare och de företag som starkt upplever hinder i företagandet och mellan de som övervunnit olika hinder. Någon möjlighet att genom omfattande utredningar komma fram till statistiskt säkerställda uppgifter har inte funnits inom utredningens resurser. Utredningens kommentarer och ställningstaganden bygger på tidigare publicerat material samt utredningens och dess experters erfarenheter. Avsnitt 5.4 bygger på kontakter med enmansföretagare eller före- tagare med några få anställda som öppet angett vilka svårigheter de upplevt i sitt företagande. I detta kapitel redovisas resultaten från intervjuer med 10 personer med utländsk bakgrund som under ett flertal år drivit företag och suc- cessivt utökat verksamheten. Beskrivning av företagen, deras tillkomst och utveckling finns i bilaga 6. Företagen har valts ut så att grundarna eller de som driver företagen kommer från olika världsdelar och har olika lång vistelsetid här i landet. Företagen har valts ut med tanke på att de har haft en god ekonomisk utveckling. I nedanstående tablå 9.1 redovisas företagens namn, företagarens ursprungliga hemland och uppgift om vilken bransch företaget huvudsakligen arbetar inom. 168 Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag Vissa uppgifter om i bilaga 6 redovisade framgångsrika företag. 1 Inkl. frilansare. 9.2.2Uttalanden om problem, möjligheter m.m. från framgångsrika ledare En ökad internationalisering, såväl i företagandet som i människornas vanor och beteenden, ger enligt utredningen särskilda möjligheter för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag. Detta kommer också klart fram i de 10 undersökta företagen. Flertalet av dessa företag har - genom import, export eller genom koncernförhållanden - utländska marknader som en avgörande eller en viktig bas för sin verksamhet. Denna internationella verksamhet bland dessa i regel mindre Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag 169 och medelstora företag - det är enbart Monark Stiga som bör hänföras till gruppen storföretag - är enligt utredningen ett viktigt förhållande att uppmärksamma. behöver ett gott allmänt företagarklimat i annat fall väljer personer med möjligheter andra länder som bas för sitt företagande. Här kan konstateras att det föreligger en betydande skillnad - på frågan om företagaren känt sig diskriminerad eller inte - mellan de företagare, vilkas upplevelser redovisats i avsnitt 5.4 och de framgångs- rika företagarna som beskrivs i detta kapitel. Den framgångsrike före- tagaren uppger mera sällan direkt att han/hon känt sig diskriminerad och de problem som uppstått tolkas i regel som en del av företagandets allmänna problem. Enligt intervjuarnas bedömning torde dock - även om den intervjuade inte konkret och detaljerat berättat om detta - att även den framgångsrike företagaren ofta har uppfattat sig ha haft särskilda svå- righeter som invandrare och företagare. Flera har t.ex. uttalat att vi måste arbeta hårdare, vara bättre än andra för att lyckas. De behov av förändringar, som framgångsrika invandrarföretagare framställer för ett förbättrat affärsklimat i , är bl.a. förslag om en mera flexibel arbetsrätt, sänkta arbetsgivaravgifter och sänkta skatter på kapitalvinster. Sistnämnda önskemål förs fram med anledning av att det finns en av beskattningen betingad inlåsningseffekt i fåmansbolag. Ägaren drabbas, vid försäljning av bolaget, av såväl inkomstskatt som av utdelningsskatt på kapital. Det finns anledning att på denna punkt erinra om inlägg om hinder för kapitalackumulation (bilaga 7). För att specifikt förbättra förståelsen och betydelsen av invandrarnas företagande, har även föreslagits att framgångsrika företagare och deras verksamheter på olika sätt ges utrymme i massmedia. Dessa företagare och deras företag kan utgöra förebilder för andra invandrare. 9.2.3Faktorer för framgång - synpunkter och förslag från intervjuade invandrarföretagare Till envar av de intervjuade har ställts frågan om vilka hinder som de har varit tvingade att övervinna - som invandrare och företagare - för att starta och utveckla verksamheten. 170 Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag En bra affärsidé - nyckeln till framgång Så gott som samtliga intervjuade invandrarföretagare anser att en bra affärsidé är nyckeln till framgång. I regel har framgången sin grund i att företaget har introducerat helt nya produkter och tjänster eller funnit nya sätt att sälja gamla produkter och tjänster. På samma sätt är många övertygade om att företagare som inte hittar nya nischer har svårt att växa. Några understryker vikten av samstämmighet mellan affärsidén och marknaden. De påpekar också att skiljer sig från många Väst- europeiska länder i den bemärkelsen att landet saknar stora etniska marknader. Rörelseidkare med invandrarbakgrund som vill växa vänder sig i första hand till majoritetsbefolkningen och i en liten utsträckning till den egna etniska marknaden. En väldigt viktig premiss för tillväxt enligt dessa företagare är att man har god kännedom om marknaden och vad svenska folket vill konsumera i form av varor och tjänster.