sou · GNB37 · 2000-01-01 00:00:00 — Vad så gäller den föreslagna försöksverksamheten i vissa butiker – i syfte att genom nyttjandet av redan befintliga hjälpmedel på området underlätta för synskadade att få tillgång till information om dagligvaror – bör dock även annan finansiering sökas för vissa delar. Vad gäller uppdraget till om att i samarbete med och utveckla teknikservice för synskadade personer bör således särskilda medel ställas till förfogande. Utredningen anser att det föreslagna projektet i vissa delar bör kunna finansieras genom stöd ur Allmänna arvsfonden. Utredningen är också skyldig att redovisa i vilken utsträckning förslagen får regionalpolitiska effekter, effekter för jämställdhet mellan män och kvinnor samt konsekvenser för brottsligheten och de brottsförebyggande arbetet. Utredningen kan varken se några direkta regionalpolitiska eller jämställdhetspolitiska konsekvenser av förslagen. Föreslagen antas inte hellre få några direkta effekter avseende brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. 132 Ekonomiska konsekvenser m.m. Särskilt yttrande av sakkunniga och . Konsumentorganisationernas medverkan poängteras av utredaren i det pågående utredningsarbetet "Konsumentinformation om dagligvaror". I förslagen finns med att konsumentorganisationerna ska ha representanter i statliga verks styrelser och aktivt delta på många sätt. I regeringsdeklarationen framförs att konsumenterna ska ha en mera framskjuten roll i samhället, något de knappast får utan organisationer. I Amsterdamfördraget § 153 finns också en klar framtoning att konsumenterna skall kunna organiseras och en uppmaning till de nationella staterna att ombesörja detta. EU:s inställning är att organiseringen och involveringen ska stimuleras. två paraplyorganisationer för konsumentfrågor, Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan har följande synpunkter på utredningen. Konsumentrepresentation efterfrågas allt mer av myndigheter och departement. Allt fler uppgifter förväntas också konsumentorganisationerna ta sig an, t. ex. remissyttranden, medverkan i referensgrupper hos både myndigheter, verk och departement m.m. Det ser vi naturligtvis positivt på – konsumenterna ska ha möjlighet att påverka besluten. Men som all annan verksamhet ska den finansieras! För att säkra vårt oberoende har vi fått rådet av Dig att ta ut en krona i medlemsavgift av alla konsumenter som indirekt, via medlemsorganisationerna, är medlemmar i våra paraplyorganisationer. Det är naturligtvis en tänkbar ide, men vem bör avstå kronan? Våra respektive medlemsorganisationer betalar en medlemsavgift och bidrar dessutom med konkreta arbetsinsatser. De är alla pressade av samtidens ekonomiska snålblåst och ytterligare ekonomiskt stöd är inte att räkna med därifrån. Ser man internationellt är det sällsynt att en konsumentrörelse kan finansieras främst genom medlemsavgiften och verksamhetsintäkter. Sådant är möjligt i större länder där en konsumentorganisation är uppbyggd kring landets ledande konsumenttidskrift, testverksamhet och Här i landet är det statliga som ger ut den stora konsumenttidningen, Råd och Rön och som handhar tester av konsumentprodukter, varför vi knappast kan se det som en möjlighet till finansiering. Konsumentorganisationerna har att brottas med att konsument- frågorna är allas intresse men ingens ansvar när det gäller kostnaderna. Få ifrågasätter, eller ens tänker på att mycket stora bidrag i olika former går till näringslivet. Ingen hävdar att företagen därmed skulle förlora sitt oberoende. Vi har heller aldrig hört krav på företag som erhåller statligt stöd att de ska ta ut en krona mer för varje såld produkt. Statligt stöd krävs säkert för att näringslivet ska fungera. Statligt stöd behövs också för att konsumenternas intressen ska tillvaratas av konsumentorganisationer. Först får vi alla konsumenter gemensamt betala via skattsedeln för att ge våra folkvalda och myndigheter möjlig- het till inflytande, sedan betalar vi indirekt näringslivets påverkan via våra inköp och förväntas vi bekosta konsumentintressets möjlig- het till inflytande. I vårt land är det dessutom extra svårt att motivera konsumenterna att direkt finansiera sin organisation, när man vant dem vid ett högt konsumentskydd via , , lokala konsumentvägledare, m. fl. statligt finansierade konsumentstöd. Det delas ut ansenliga belopp till frivilligorganisationer, som anses utföra en viktig och allmännyttig verksamhet. Vi anser att konsumentorganisationerna verkligen uppfyller detta kriterium. Nej, statsstödet ser vi endast som en återbäring av konsumenternas insatta skattemedel. Om vi jämför statsstödet i till konsumentverksamhet med det stöd som betalas ut i de övriga nordiska länderna är det lätt att konstatera att ligger sämst till. per medborgare till konsumentorganisationema – den satsningen skulle öka konsumenternas inflytande. Den goda butiken 135 VIII Drömmen om den goda butiken. Fri fantasi av den särskilde utredaren satt vid sin dator och skrev inköpslista inför butiksbesöket. Om man ser dåligt så krävs det noggranna förberedelser innan man går hemifrån. Hjälpmedlen som hon fått hem för sedan underlättade verkligen. skärmen som fungerade så att hon med en liten TV- kamera som fördes över text och som hon sedan kunde förstora upp till den storlek på texten som hon behövde för att kunna läsa var fantastisk och datorn med syntetiskt tal medförde att hon kunde utföra en mängd ärenden hemifrån skrivbordet. För att inte tala om all information som hon numera kunde få tag på via Internet. Synd bara att dom inte var mer spridda även ute i samhället. Den här gången skulle hon dessutom förbereda besöket av sondottern som var allergisk mot lite av varje. Eftersom hon varit utomlands på semester så var förrådet alldeles tomt. Hon kände sig lite trött efter resan och hoppades att det skulle vara lite folk i affären så att hon kunde få hjälp. Det var inte så alldeles självklart alla gånger. Personalen var stressad och verkade inte vara speciellt välutbildad heller. när hon hade frågat om vad den svåra texten i viss information eller var en vara fanns så hade hon inte fått något riktigt svar. Hon hade ofta talat med affärsinnehavaren om att han borde göra något åt situationen. Hon var långt ifrån ensam att ha bekymmer med synen och med dålig skyltning, för liten stil på olika texter och en massa bråte i gångarna så blev det väldigt svårt när hon kom hem och satte sig vid sin läs- TV för att titta på paketen så blev hon sannerligen överraskad inför resultatet. Det var en stor affär så dom borde ha resurser att göra något. Hon kunde visserligen ringa till affären och be dom göra i ordning en beställning men att gå och handla var roligt och man träffade alltid någon bekant att prata bort med. Så länge som hon hjälpligt klarade av det själv så tänkte hon faktiskt fortsätta. I det här området med så många äldre borde det vara en god affärsidé att se till att man också kunde göra det. Konstigt egentligen att man tydligen helt glömt bort att en så stor del av medborgarna faktiskt blir riktigt gamla och även om hälsan är bättre långt upp så försämras syn och rörelseförmåga hos väldigt många. Att falla på knä för att kunna 136 Den goda butiken läsa allt för liten text på nedersta hyllan går inte bra. Hon fnissade åt sina egna tankar. Det skulle nog se ganska fånigt ut med en massa knäfallande pensionärer ute i butikerna. Men vem vet, någon kanske skulle få sig en tankeställare. Fy vad hon kände sig trött. Det var svårt med koncentrationen. var hon äntligen färdig. Det blev en lång lista så det var bäst att ta med . Vägen till affären var inget problem. Den låg bara två kvarter bort. Hon hade bott länge i området och kände vägen utan och innan. Visste att hon var tvungen att vara extra försiktig utanför den kombinerade tobaks – spelaffären där det ofta stod vippskyltar långt ute på trottoaren. Var inte det förbjudet förresten. Man kanske skulle ringa ner till kommunen och kräva att dom gjorde något åt problemet. var hon framme vid affären utan missöden. Väl inne i affären möts hon av föreståndarens röst. – Hej , välkommen, jag har saknat dig. Hoppas att utlandsvistelsen var trevlig. Här har hänt saker medan du varit borta och jag har varit så otålig för att få höra dina synpunkter. Får jag presentera dig för , vår nye butiksvärd. Han kan visa dig våra nyheter. En äldre man med trygg stämma tog henne under armen och förde henne fram till ett litet bås strax intill ingången. –Titta här. Här har vi installerat en liten informationshörna. Här finns allt. Även läshjälp och intalad information som är kopplad direkt till vår stordata där informationen om våra produkter ligger. På den här bandspelaren finns allt om nyheter och specialerbjudanden och information om i vilka gångar de varorna finns så att det skall bli lättare att hitta. Du kanske tycker att det är lite gammalmodigt med bandspelaren, men dels är vi inte riktigt färdiga ännu och dels behöver vi lite tid på oss för att instruera våra kunder om hur dom skall använda den tekniska utrustningen. Naturligtvis finns all information skriftligt också på lätt svenska för dom som så behöver. Alla konstiga symboler finns i det här häftet från Råd och Rön, vi har beställt stora skyltar som kommer snart. Dessutom finns information om all lagstiftning och regler som gäller för oss. Det är för att vi skall få kundernas hjälp att se till att det fungerar. tittade sig förundrad omkring. Stora skyltar med tydlig text så att även hon kunde läsa och när hon uppfattade att också de skyltar om innehållet i hyllorna som tidigare suttit allt för långt upp för hennes synförmåga nu var nedflyttade till en lämpligare nivå. Eller om dom hade kompletterats. –Är det något särskilt du vill att jag skall hjälpa till med? Butiksvärdens trygga röst väckte ur hennes funderingar. –Ja, jag vet inte riktigt. Förutom att jag behöver fylla på en massa basvaror så skall jag köpa lite extra gott till min sondotter som är Den goda butiken 137 Sedan vill jag gärna ha lite tips om en riktigt god middag när hon kommer. –Det är inga problem. Sitt ner här så skall jag visa hur du kommer in i informationen på datorn om produkter särskilt lämpade för allergiker. Den är talstyrd så det skall vara lätt att hitta information även om man inte ser så bra. Dessutom kan du på den här bandspelaren lyssna av vilka specialerbjudanden vi har och även hela menyförslag om du vill ha det. Du kan också printa ut recepten här så att du har med dom hem. Här talar vi också om vi varit tvingade att flytta om några varor i affären så att det blir lättare att hitta. Om du vill så följer jag gärna med runt. –Tack så mycket, men jag tycker det här verkar så spännande så jag vill gärna försöka klara mig själv. –Jag förstår, men då kan jag väl få lämna en sökare ifall du får problem någonstans. Och så kan jag väl få ge dig en liten kort instruktion om hur apparaterna fungerar tog först en titt i datorns information. Det har var något alldeles extra. Den hade syntetiskt tal kopplat till en hörsnäcka. Skönt att slippa väcka uppmärksamhet. Allergiinformation; glutenfria produkter skulle finnas på höger sida i gång nummer 2. Förresten skulle hon kanske också titta efter sockerfritt eftersom doktorn varnat för att en begynnande åldersdiabetes k.unde blomma ut om hon inte var försiktig. Sockerfritt vänster sida i samma gång. Bandspelaren berättade om extrapris på kalvkött och grönsaker som passade till. Den talade också om var i grönsaksdisken hon kunde finna det KRAV-odlade som hon brukade köpa när det fanns. Även hon ville dra sitt strå till stacken när det gällde miljön. Bandspelaren talade om hur hon skulle göra för att få ut receptet på kalvköttet och ingrediensförteckningen. Hon tog ut papperet och satte i textläsaren för att kolla om det var något ytterligare som hon behövde tillföra sin inköpslista. Slutligen tittade hon på en plan över affären för att se i vilka gångar hon skulle söka efter sina varor. Precis när hon skulle gå hittade hon också ett rejält förstoringsglas att ta med sig på sin runda skulle det bli spännande. Snabbt upptäckte hon ytterligare en nyhet. Man behövde inte gå igenom hela affären för att köpa lite mjölk. Mejeriavdelningen hade flyttats från den gamla placeringen längst in. Butikdesignernas idéer om att man skulle impulsköpa en massa varor på vägen fram till mjölken hade i stället retat kunderna och ställt till problem för barnfamiljer och funktionshindrade som varit tvungna att tränga sig fram i långa gångar fyllda inte bara med andra kunder utan också pallar och ställ med varor. Men fortfarande var det svårt att hitta rätt sort. Märkningen kunde sannerligen bli mycket bättre. 138 Den goda butiken 1999:7 Det gick lätt att handla . Alla skyltar var stora och med tydlig kontrast i texten. klarade till och med av jämförpriserna med hjälp av förstoringsglaset Tänk att det var så enkelt. Om man nu också kunde få ordning på färgsättningen på olika varor så skulle man med hjälp av en färgavläsare kunna bli ännu säkrare och taktilmärkningar på en del varor skulle vara bra. Vid köttdisken hade hon snabbt hittat rejäla, tydliga kölappar och numret ropades upp så hon behövde inte leta efter någon att fråga. Expediten hade varit jättetrevlig och berättat om att det var en KRAV-gård som kalven kom ifrån. Gården låg i trakten och personalen hade själva varit där på studiebesök för att kunna försäkra sina kunder om att djuren på gården hade det bra under sin livstid. Ja, egentligen hade hon köpt mer än vad som var meningen eftersom expediten var så kunnig och trevlig. skulle hon bara hitta det där godiset som sondottern tyckte så mycket om. Det skulle finnas i gång 4. Bra att dom placerat godis så långt från kassan. Det brukade vara tillräckligt kinkigt med trötta barn där ändå. Här fanns det. Men paketet ser inte ut som det brukar och så står det något. Rött på svart är inte särskilt bra. –Kan jag hjälpa till? Det var flickan som höll på att packa upp varor lite längre bort i hyllan. –Jo, det här godiset ser inte ut som det brukar och det är det som min sondotter vill ha. –Det har kommit en ny bestämmelse som säger att om det är förändringar i ingredienserna så måste det synas tydligt på förpackningen. –Aj då, kan du hjälpa mig att läsa så får jag se om dom tillsatt något som sondottern inte tål? Nej det är tydligen inga problem. Då är jag klar. skall vi se om jag hittar till kassan också utan hjälp. –, jag är så nyfiken på att få höra vad du tycker. Dessutom skulle jag bli så glad om du vill delta i en arbetsgrupp som skall arbeta vidare med att utveckla butiken. Det här är ju bara början och vi behöver all hjälp vi kan få från våra kunder för att få idéer och för att stärka argumenten gentemot våra leverantörer. För att inte tala om allt vi behöver samarbeta om för att få fram bättre regler inom EU. Det var butiksföreståndaren som dykt upp, stolt och ivrig. log mot honom. –Självklart ställer jag upp, men du måste ta med i beräkningen att nu när jag sett vad man kan göra så måste jag ju tjata på dom andra butikerna också. –Det behövs inte, dom flesta har redan varit här på studiebesök och är i full gång, men med din hjälp så kan vi fortfarande ligga främst. vaknade upp med ett ryck där hon satt vid sitt skrivbord och drömde. Resan och tidsomställningen hade tagit mer på krafterna än hon räknat med. skulle snart komma och fick hon använda SOU 1999:7 Den goda butiken 139 den snålt tilltagna tiden till att gå och handla fast det var så mycket annat som hon skulle behövt hjälp med. Varför skall man behöva vara beroende av andra när det finns hjälpmedel så att man skulle kunna klara sig nästan helt själv. Och vi är så många i samma situation. Tänk om man kunde få hjälp av massmedia. Jag tror jag tar och ringer till och . Dom brukar ju vara tillräckligt tykna för att få fart på både det ena och det andra. Och så tar jag upp frågan på nästa pensionärsmöte och tar kontakt med andra organisationer. 140 Den goda butiken Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall analysera existerande problem och omfattningen av dessa när det gäller märkning och annan konsumentinformation på dagligvaruområdet. Utredaren skall också föreslå vilka principer som bör beaktas vid utformningen av information om och märkning av dagligvaror. Två grundläggande mål i konsumentpolitiken är att 1.hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, och att 2.konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden. När det gäller dagligvarumarknaden är saklig och lättillgänglig information om olika produkter en grundläggande förutsättning för att dessa mål skall kunna uppfyllas. För att konsumenterna skall få relevant information används olika medel. Det kan vara genom avtalsvillkor, genom marknadsföring samt inte minst genom olika typer av märkning av produkter. Utformningen av informationen på dagligvaruområdet sker inom näringslivet, men också inom myndigheter och organisationer. Mängden information på dagligvaruområdet har ökat . Utformningen av informationen kan dessutom vara sådan att det blir svårt för konsumenterna att skilja objektiv produktinformation från subjektiv. Det finns också tydliga tecken på att konsumenterna har svårt att tillgodogöra sig och förstå den information som ges när det gäller dagligvaror. Det är ett mycket allvarligt problem, eftersom konsumenterna på detta sätt riskerar att vilseledas eller att inte kunna ta till sig den mest väsentliga informationen som t.ex. varningstexter och prisinformation. Ett av de viktigaste redskapen för konsumentinformation på dagligvaruområdet är märkning av produkter. Den beskrivna utvecklingen berör i hög grad just märkningen och dess utformning, och situationen är därför särskilt oroande från en konsumentpolitisk utgångspunkt. Mot bakgrund av detta bör det ske en analys av existerande problem och omfattningen av dessa, samt en översyn av vilka principer som bör gälla för märkning och annan information på dagligvaruområdet. En väl fungerande varumärkning är ett viktigt konsument-krav och en förutsättning för konsumentens fria och rationella val och en väl fungerande dagligvarumarknad. Märkning av dagligvaror används för att ge konsumenterna information om en varas beteckning, sammansättning, pris, volym eller vikt, användningssätt, kvalitetsegenskaper, hållbarhet, ursprung m.m., men också för att locka till köp, dvs. Märkning riktad till konsumenter kan dessutom vara obligatorisk eller frivillig och den kan uttryckas i form av symboler, i löpande text eller i form av bilder. Ett område som just nu röner stort intresse bland konsumenterna är utan tvekan livsmedelsområdet. Frågan om märkning av livsmedel har blivit högaktuell i och med debatten kring genförändrade respektive bestrålade livsmedel, i samband med BSE (galna kosjukan) och med anledning av EU:s tvist med om förbudet mot hormoner i kött. Grundregeln är att märkning av livsmedel inte får vilseleda konsumen- ten. Märkningskungörelsen (SLV FS 1993:19) anger vilka uppgifter som alltid, med vissa smärre undantag, måste finnas på förpackningen, men märkningsbestämmelser förekommer även i andra föreskrifter. Det är också tillåtet att frivilligt märka livsmedel med olika typer av information, så länge det inte vilseleder konsumenten. När det gäller den frivilliga märkningen handlar det ofta om s.k. kvalitetsmärkning men även t.ex. i form av olika hälsopåståenden. När det gäller kvalitets- märkning förekommer framför allt flera system med symbolmärkning. Märkning av ekologiskt producerade livsmedel (KRAV-märkning) och Gröna nyckelhålet för fettsnål och fiberrik kost är de mest välkända symbolmärkningssystemen på livsmedelsområdet, men ju fler symbol- märken som kommer ut på marknaden, desto större risk finns att konsumenterna får svårt att tillgodogöra sig deras olika innebörd. Var för sig är knappast de olika märkningssystemen vilseledande för konsumenten. Men konkurrensen om konsumenternas intresse hårdnar och producenternas egen information riskerar att helt ta överhanden över den obligatoriska varuinformationen. Dessutom växer av frivilliga symbolmärkningssystem, och sammantaget finns det risk att konsumenten vilseleds, eller att konsumenten inte längre tar till sig de budskap som finns i de olika typerna av märkning. Miljömärkning och märkning av andra dagligvaror än livsmedel Märkning som rör hälsa och säkerhet är av särskild vikt för konsumenterna. Exempel på detta är märkning av produkter som är särskilt bra för personer med vissa allergier, varningstexter för farliga kemikalier etc. Även utländska märken såsom det tyska Grüne Punkt förekommer på varor som marknadsförs i . Den så kallade CE- märkningen är inte riktad till konsumenter, men uppfattas ändå ofta bland konsumenter som ett märke som skall garantera att en produkt är säker att använda. Information som rör miljöegenskaper har blivit av allt större betydelse för konsumenterna på dagligvaruområdet som helhet. Genom miljömärkningen finns ett instrument som hjälper konsumenterna att påverka producenterna att miljömässigt förbättra produktionsprocessen. En positiv miljömärkning innebär att varor som är mindre miljöbelastande än andra i övrigt likvärdiga produkter framhävs. Det nordiska miljömärkningssystemet Svanen, EU:s system för miljömärkning Blomman och Bra Miljöval- märkning är exempel på sådan positiv miljömärkning. En annan form av miljöinformation som kan nå konsumenterna rör de så kallade miljöledningssystemen, t.ex. EMAS och ISO 14 001. Dessa system riktar sig dock egentligen inte till konsumenter. Huruvida en mer detaljerad information i form av en skriftlig redogörelse över miljörelaterade egenskaper hos produkten lämpar sig som konsumentinformation är inte klarlagt. Sådan information ställer höga krav på konsumenterna när det gäller både kunskapsnivå och tid för att värdera informationen. Arbete pågår bl.a. med att ta fram en metod till en djupgående under- sökning som skall användas för att ta reda på vilken typ av miljö- information konsumenter och hushåll efterfrågar och kan tillgodogöra sig. Behovet att lägga fast övergripande principer för konsumentinformation på dagligvaruområdet Märkning på förpackningen är ett viktigt sätt att nå konsumenterna med information om dagligvaror. Produktinformation och reklam genom olika medier eller i butiken är andra sätt. Den ovan beskrivna situationen på dagligvarumarknaden visar att det behövs en analys kring olika typer av information till konsumenterna och dess utformning och spridning. Det finns ett starkt behov av att närmare analysera existerande problem och omfattningen av dessa, vilka möjliga lösningar som finns samt av att ta fram övergripande principer för det vidare arbetet på området. Principerna bör utformas så att de kan ligga till grund för den nationella konsumentpolitiken samt svenska ställningstaganden och initiativ i frågor kring märkning och information inom ramen för det nordiska, europeiska och internationella samarbetet på konsumentområdet. En särskild utredare skall analysera existerande problem och omfatt- ningen av dessa när det gäller märkning och annan konsument- information på dagligvaruområdet. Utredaren skall också föreslå vilka principer som bör beaktas vid utformningen av information om och märkning av dagligvaror. Utredaren skall särskilt analysera följande frågor. Vilka olika slag av märkning finns på dagligvarumarknaden och vilka efterfrågas av konsumenterna? Vilka obligatoriska krav på märkning följer av lagstiftningen på området och vilka frivilliga system finns på den svenska marknaden? Vilka problem finns i samband med märkning av dagligvaror till konsumenter? 2.Hur skall märkningen utformas för att ge konsumenterna bästa möjliga information? I vilka fall bör märkning vara obligatorisk och i vilka fall bör den vara frivillig? I vilken omfattning bör samhället medverka till frivilliga överenskommelser på området respektive andra överenskommelser på t.ex. EU-nivå?