sou · GNB339d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Nya former att möta vuxnas utbildningsbehov skall prövas i praktiskt utvecklingsarbete och i konkret tillämpning. Därmed kan en grund läg- gas för det vuxenutbildningssystem som skall formas in . Detta innebär nya förutsättningar för arbete. Kommittén skall följa utformningen av den särskilda vuxenutbildnings- satsningen och den verksamhet som kommer till stånd. Därigenom skall kommittén kunna skaffa sig erfarenheter som kan ligga till grund för kommitténs slutsatser och förslag om en reformering av vuxenut- bildningen som avlöser den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Kommittén skall därvid samverka med Delegationen för den särskilda vuxenutbildningssatsningen, , , , , (U 1995:07) och Statens skolor för vuxna. Kommittén skall 1998 och 1999 avrapportera till regeringen för att vuxenutbildningen successivt skall kunna reformeras, och kom- mittén har då möjlighet att lämna delförslag till förändringar och juste- ringar. Kommittén skall ha ett samordningansvar för utvärdering, eftersom ansvaret för den särskilda vuxenutbildningssatsningen är delat mellan flera aktörer. Utvärdering kommer att initieras av flera av dem, t.ex. när det gäller den del folkhögskolorna ansvarar för, när det gäller de delar av satsningen som kommunerna och Statens skolor för vuxna ansvarar för och när det gäller arbetsmarknadsmyndigheternas insatser i anslutning till satsningen. De deltagande kommunerna ansvarar själva för att den verksamhet utvärderas som de ansvarar för. Det är viktigt att de olika intressenternas utvärderingar planeras så att de tillsammans ger en allsidig belysning och dubbelarbete undviks. Behovet av samplanering gäller exempelvis tidsplanering, datainsamling och val av vilka områden, geografiskt och innehållsmässigt, som skall utvärderas. Det är viktigt att kan utnyttja resultaten i sitt arbete. Eftersom så många skilda aktörer kommer att vara engagerade i genomförandet av satsningen, bör flera fristående utvärderingar ske. Utvärderingarna skall göras med avseende på den samhällsekonomiska nyttan av vuxenutbildningssatsningen och på kvaliteten i utbildningen och i de olika utbildningsformerna. Härvid är det viktigt att beakta satsningens utfall för kvinnor och män. Kommittén skall till regeringen lämna förslag angående dels utformning, dels utförare av de utvärderingar som enligt kommittén bör genomföras. Ramar för kommitténs arbete Kommitténs åliggande att lägga fram förslag till ansvarsfördelning mellan den offentligt finansierade utbildningen, arbetslivet och individen och till lämplig arbetsfördelning mellan olika anordnare av samhällsstödd vuxenutbildning, det s.k. andra steget enligt direktiven, skjuts fram tills erfarenheterna av den särskilda vuxenutbild- ningssatsningen gett underlag för nya ställningstaganden. Kommittén skall göra en årlig avrapportering och . I samband därmed kan kommittén lägga fram förslag till de förändringar av regler m.m. som kommitténs iakttagelser och slutsatser kan ge anledning till. Uppdraget i sin helhet skall vara slutfört . Tilläggsdirektiv till (U 1995:09) (U 1995:09) skall utreda situationen för stu- derande med funktionshinder inom alla former av vuxenutbildning. De hinder som föreligger för funktionshindrade att ta del av vuxenutbildning skall kartläggas och analyseras. Kommittén skall analysera omfattningen av de samlade resurser som anvisas för att möjliggöra för funktionshindrade att delta i vuxenutbildning. Kommittén skall analysera vilka åtgärder som kan ge funktionshindrade möjlighet att studera på villkor som är likvärdiga med övriga vuxenstuderandes. Om analysen påvisar ett behov av åtgärder bör kommittén lämna förslag på sådana. Kommittén skall också kartlägga och analysera ansvarsfördelningen mellan stat, kommun, landsting och den enskilde vad gäller utbildning för funktionshindrade vuxenstuderande och omvårdnad i anslutning till utbildningen. Uppdraget skall redovisas . I dagens samhälle är kraven på kunskaper och kompetens större än nå- gonsin. Såväl produktionsmetoder som arbetsorganisation, informa- tionsflöden och kunskapskrav förändras snabbt. Personer med låg utbildningsnivå riskerar att få sämre förutsättningar på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Att studera och få en relevant utbildning kan förändra en funktionshindrad människas hela livssituation. Många funktionshindrade skulle i dagens samhälle med dess utbud av tjänster inom bl.a. teknik, IT och information kunna finna passande arbeten om de fick en passande utbildning. Regeringen har genom olika åtgärder, t.ex. , poängte- rat vikten av att kunskapsnivån höjs för alla och att det livslånga läran- det blir en realitet. Regeringen framhöll i skrivelsen Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – kvalitet och likvärdighet (skr. l996/97:112), att utbildningens kvalitet är ett prioriterat område och att åtgärder måste vidtagas för att höja och säkra kvaliten. Vuxenstuderande med funk- tionshinder har rätt till en utbildning som är likvärdig med den för övriga studerande. Mot denna bakgrund är det oroväckande att vuxenstuderande med funktionshinder möter en rad hinder som försvårar eller i praktiken omöjliggör studier. Problemen kan t.ex. gälla skollokaler som inte är handikappanpassade eller brist på tolkar för döva. Läromedelskost- naderna för en synskadad elev, som inte har utbildningsbidrag, kan bli så höga för kommunen att det i praktiken innebär ett hinder för eleven att bedriva studier. För andra grupper kan anpassade läromedel saknas. Det finns också skillnader i möjligheterna att få assistans vid folkhög- skolestudier beroende på vilket slags funktionshinder den studerande har. Invandrare med funktionsfunktionshinder har ofta särskilda svårigheter och behöver därför extra stöd och uppmuntran i sina studier. beslöt 1994 att genomföra en kartläggning av studieförbundens och folkhögskolornas insatser och tillgänglighet för deltagare med funktionshinder i sex kommuner. Uppdraget lämnades till , som har lämnat två rapporter (Rapport nr 1995:09 och 1995:10 ). En ny studie planeras . har lämnat ett delbetänkande En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande (SOU 1996:27) vilket har remissbehandlats. Flera remissinstanser pekar på funktionshindrades svåra situation inom vuxenutbildningen när det gäller studielokaler, läromedel och studietakt som inte är anpassade till dem. har ansett att frågan om finansieringen av vuxna funk- tionshindrades studier vid folkhögskola bör ses över av . Studerande vid folkhögskolor har svårt att få ekonomisk hjälp för åtgärder som är nödvändiga till följd av deras funktionshinder, t.ex. för bostadsanpassning och omvårdnadskostnader. Vid översynen bör, enligt , en kartläggning göras av de olika stöd och bidrag som kan ges till studerande med funktionshinder vid folkhögskolor (bet. 1996/97:KrU9, rskr. 1996/97:229). Regeringen har gett i skolan () i uppgift att bl.a. analysera vilken kompetens lärare behöver inom olika teckenspråksutbildningar och kartlägga behoven av tolkar inom teckenspråksområdet. Uppdraget skall redovisas . Regeringen tillsatte en utredning (U 1995:14) om funktionshindrade elever i skolan (FUNKIS). Utredningen har i uppdrag att utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera verksamheten (dir. 1995:134). Utredningen skall lämna sitt slutbetänkande . Regeringen har i beslut denna dag förlängt tiden för utredningens arbete till . Regeringen har i beslut överlämnat frågan om läromedelskostnaderna för synskadade vuxenstuderande till att beaktas i det vidare utredningsarbetet. skall kartlägga och analysera de hinder som finns för funktionshindrade vuxenstuderande inom alla former av vuxenutbildning. Kommittén skall även kartlägga och analysera om- fattningen av de samlade resurser som stat, kommun och landsting an- visar för att möjliggöra för studerande med funktionshinder att delta i vuxenutbildning. Kommittén skall analysera vilka åtgärder som kan ge studerande med funktionshinder möjligheter att studera på villkor som är likvärdiga med övriga vuxenstuderandes. Kommittén skall därvid belysa vilka svårigheter studerande med funktionshinder möter när det gäller finansieringen av extrakostnader för bostadsanpassning, omvårdnad m.m. under utbildning på folkhögskola. Om analysen påvisar ett behov av åtgärder bör kommittén lämna förslag på sådana. Inriktningen på kommitténs arbete skall vara att åstadkomma en effektivare användning av de resurser som anvisas för funktionshindrade. Kommittén skall också kartlägga och analysera ansvarsfördelningen mellan stat, kommun, landsting och den enskilde vad gäller utbildning för funktionshindrade vuxenstuderande och omvårdnad i anslutning till utbildningen. Kommittén skall även analysera om det finns skillnader ur ett könsperspektiv för studerande med funktionshinder inom vuxenutbildningen. Kommittén skall ta del av slutsatserna från utredningen om funk- tionshindrade elever i skolan (FUNKIS) samt vid genomförandet av sitt uppdrag samråda med berörda myndigheter och organisationer. Förslagen får inte leda till kostnadsökningar för staten eller kommu- nerna. Uppdraget skall redovisas i samband med den delrapport som kom- mittén skall lämna till regeringen . Utbildning och arbetsmarknads- variabler Tabell B 2.1 Standardiserade relativa inkomstpremier efter skatt 1990 och 1995 för sysselsatta med olika utbildningar inom privat sektor (p) och offentlig sektor (o) Kort eftergymnasial utbildning med teknisk/ Kort eftergymnasial utbildning med teknisk/ Övrig kort eftergymnasial utbildning Övrig kort eftergymnasial utbildning teknisk/naturvetenskaplig utbildning teknisk/naturvetenskaplig utbildning Övrig längre eftergymnasial utbildning Övrig längre eftergymnasial utbildning Teknisk/naturvetenskaplig forskarutbildning Teknisk/naturvetenskaplig forskarutbildning Anm. Jämförelsegruppen är grundskoleutbildade individer som är anställda inom offentlig sektor (=100). Resultaten är standardiserade för kön och arbetslivserfarenhet. Studiestöd ingår inte och inkomsten avser årsinkomst. Källa: , 1999, Svenskt näringsliv på rätt väg? Bilaga 3 till . Tabell B 2.2 Förväntat antal år i sysselsättning, utanför arbetskraften och i arbetslöshet efter utbildningsbakgrund och kön, befolkningen 25– , 1995 och 1996 Anm. står för de länder som deltar i programmet World Education Indica- tors. Till dem hör , , , , , , , , , , , , och . Endast 6-7 av dessa länder har beroende på utbildningsvariabel redovisat uppgif- ter som underlag för denna tabell. Källor: , 1997, Education at a Glance – Indicators 1997. , 1998, Education at a Glance – Indicators 1998. Tabell B 2.3 Beräknad privatekonomisk, statsfinansiell och samhällsekono- misk avkastning för högskoleutbildning för män och kvinnor, 1995 Källa: , 1998, Education at a Glance – Indicators 1998. Tabell B 2.4 Lärarlöner i gymnasieskolan, 1996 Gymnasieskola, allmän inriktning Lön efter 15 års Lön efter 15 års (NSW*) Anm. står för de länder som deltar i programmet World Education Indicators. Till em hör , , , , , , , , , , , , och . Endast de angivna 10 WEI-länderna har redovisat uppgifter som underlag för denna tabell. Källa: , 1998, Education at a Glance – Indicators 1998. Tabell B 2.5 Procentuell andel anställda med minst tre års högskoleutbildning, sektorsvis, OECD8 och , 1992–1994 Jordbruk, skogsbruk, jakt El, gas, värme, vatten Handel, restaurang, hotell Vård, omsorg, utbildning Anm. OECD8 står för följande länder: , , , , , , och . Källa: , 1999, Svenskt näringsliv på rätt väg? Bilaga 3 till Långtidustredningen 1999. Uppgifter från SCB:s under- sökningar av levnadsförhållanden Statistiken i (, 1999a) och den statistik som redovisas i tabell 12.4 härrör från SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden (ULF-undersökningen). I SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden praktiseras personliga besöksintervjuer. De intervjuade i ULF-undersökningen har fått svara på frågan om vilken huvudman som arrangerade de utbildningar de deltagit i . I den redovisade kategorin vuxenutbildning ingår även utbildning arrangerad av Statens skola för vuxna, påbygg- nadsutbildning, särskild utbildning för vuxna med utländsk bakgrund (sfi) och särvux. I de bearbetningar som gjorts för och har urvalet begränsats till personer mellan 20– . Totalt består urvalet av 17 852 personer. I ULF-undersökningen har personer fått svara på frågor om sitt hälsotillstånd och har på så sätt kunnat föras till följande olika grupper av funktionshinder. Svåra besvär av långvarig sjukdom: Har svarat Ja på frågan om man har svåra besvär av sjukdom; minst då och då, eller ofta. B.I hög grad nedsatt arbetsförmåga på grund av långvarig sjukdom: Har svarat att man i hög grad har nedsatt arbetsförmåga på grund av långvarig sjukdom. Har svarat Nej på frågan om man skulle kunna springa en kortare sträcka om man hade bråttom. Har svarat att man har nedsatt rörlighet samt att man inte heller kan ta en kortare promenad i någorlunda rask takt och/eller stiga på en buss obehindrat (underkategori till nedsatt rörlighet). Har svarat att man har nedsatt rörlighet samt behöver hjälp eller hjälp- medel (käppar, bockar, rollator etc.) för att förflytta sig (underkategori till nedsatt rörlighet och underkategori rörelsehinder). Svårigheter att bära eller gripa: Har svårigheter att bära , t.ex. en tung bärkasse, en kortare sträcka och/eller har svårigheter att gripa, t.ex. vrida på eller av kranar. Har svarat Nej på frågan om man utan svårighet kan läsa vanlig text i dagstidning med eller utan glasögon. F. Nedsatt hörsel: Har svarat Nej på frågan om man utan svårighet kan höra vad som sägs i samtal mellan flera personer med eller utan hörapparat. G. Allergiker: Har svåra besvär av eksem, hösnuva eller allergisk astma. Underkategori till svåra besvär av eksem hösnuva eller allergisk astma. Svåra besvär av ängslan , oro eller ångest: Har svarat Ja på frågan om man har svåra besvär av ängslan, oro eller ångest.