sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — I vår enkätundersökning framgår, enligt tabell 8.2, att av studenterna själva kontaktade olika företag för att finna en LIA-arbets- plats och att fick hjälp av bekanta, vänner eller släkt för att Utbildningarnas uppläggning och genomförande 137 Det är således över hälften av de stud erande, eller närmare bestämt , som trots svårigheter ordnat sig en arbets- plats för Lärande i arbete. Inte av de stude rande har erbjudits LIA-arbetsplatser som ordnats via utbildningsanordnarna. Hur KY-studenterna ordnade sin senaste LIA-arbetsplats. Hur fick du tag på den senaste Blev kontaktad av företag Via bekanta, vänner eller släkt Trots svårigheter med att finna bra platser för Lärande i arbete är st u- denterna mycket nöjda med den arbetsplatsförlagda utbildningen. Då de kommer nya till LIA-arbetsplatsen tas de väl om hand. av de studerande uppger i enkätundersökningen att de blev intro- ducerade, dvs att någon gick runt tillsammans med dem och för klarade vad de andra på arbetsplatsen jobbade med. Merparten av de studerande, , har på LIA-arbetsplatsen en handledare eller kontaktperson som de kan vända sig till om de behöver hjälp. planerar de studerande själva hur de skall lägga upp sitt arbete och de får den hjälp de anser sig vara i behov av. Flertalet av dem, , anser att svårighetsgraden på tilldelade arbetsuppgifter ligger på rätt nivå. De är inte för svåra, men tillräckligt avancerade för att tillföra studenterna ny viktig praktisk yrkes erfarenhet. av de tillfrågade studenterna är nöjda med den senaste LIA-arbetsplatsen. 8.4.9LIA-företagens inställning till Lärande i arbete uppger att Lärande i arbete inverkar positivt på den ordinarie verksamheten. Studenterna är intresserade och konstruk- tiva. De visar engagemang och företagsamhet. De hjälper till i produk- tionen på ett mycket konkret sätt, dvs utför verkliga arbetsuppgifter. uppskattar att i sin organisation få ta emot nya män- niskor med nya fräscha idéer. uppger att de studerande tillför företaget tid igare saknad kompetens, andra att de inte gör det. Vissa anser att de stude- 138 Utbildningarnas uppläggning och genomförande rande har tillräckliga förkunskaper med sig från den skolförlagda utbildningsdelen, andra inte. Det finns också några få LIA-företag som berättar att deras verksamhet påverkas negativt av LIA-perioderna, av den orsaken att studenterna kräver mycket tid för stöd, hjälp och hand- ledning. Nästan alla tillfrågade kan tänka sig att fortsät tningsvis ta emot studenter för Lärande i arbete. Detta under förutsät tning att det finns meningsfulla arbetsuppgifter för dem. De LIA-före tag som inte är intresserade anger som skäl att erfarenheterna är för negativa eller att den nuvarande studenten kommer att anställas och att föret aget är för litet för att sysselsätta ytterligare personer. 8.4.10Ekonomisk ersättning vid Lärande i arbete En fråga som framförts vid våra besök hos några utbildningsprogram är huruvida lön kan utgå till studenter av Lärande i arbete. Det är en mycket komplicerad fråga och problematiken finns, enligt vårt intryck, inom vissa branscher och då det gäller specifika utbildningar. betalar ersättning till studenterna, andra gör det inte. De som betalar anser att studenterna skall ha ersättning eftersom de utför en arbetssyssla som i annat fall skulle utföras av någon annan. De företagare som inte utger lön är exempelvis av den åsikten att ett lönekrav förmodligen skulle me dföra svårigheter att finna . 8.5Högskolepoäng i Kvalificerad yrkesutbildning Den nya Kvalificerade yrkesutbildningen skall inte vara akademisk i traditionell mening utan ge fördjupad yrkeskompetens. Den ska ge ett lyft ifråga om både kunskaper och erfarenheter som innebär att den studerande får djupare teoretiska insikter och ökad förståelse. Det skall för varje Kvalificerad yrkesutbildning finnas en utbildnings- plan. I den skall det framgå om den högskola som är represen terad i led- ningsgruppen bedömer att ett eller flera moment i utbildningen kan tillgodoräknas vid denna högskola. En Kvalificerad yrkes utbildning behöver inte innehålla poäng på högskolenivå, men är något eller några 14 SOU 1995:38. SOU 1999:119 Utbildningarnas uppläggning och genomförande 139 moment mycket lik en kurs som finns på högskolan, bör det prövas om KY-studenterna kan tillgodoräkna sig poängen om de så vill. Det finns ett flertal Kvalificerade yrkesutbildningar där de stu- derande har möjlighet att tillgodoräkna sig högskolepoäng. Antalet poäng varierar från ett par upp till 60 poäng. Det finns också utbild- ningsprogram där det inte ingår några högsk olekurser och studenterna kan därmed inte erhålla några högskolepoäng. Uteblivandet av hög skole- poäng beror på bl a att det är svårt att hitta kursernas motsvarighet inom högskolan, då den Kvalificerade yrkesutbildningen till mycket stor del är skräddarsydd för närings livets behov. Detta är ett problem då kurserna vid den Kvalificerade yrkesutbildningen i sig ligger på högskolenivå, men är i bedömningen så att säga svåra att öve rsätta. Vid besök hos ett antal utbildningsanordnare har vi noterat att det förefaller vara bekymmersamt med högskolepoäng och eventuella till- godoräknanden. Det finns t ex utbildningar som i sina kursplaner utlovat högskolepoäng, men som av olika anledningar inte hållit fast vid detta. De studerande känner sig vid dessa utbildningar lurade, då de vid kursstart informerades om att det i utbildningen ingick högskolekurser. Det finns också Kvalificerade yrkesutbildningar som innehåller högskolekurser, men där det inte klargjorts med högskolan om stu den- terna får tillgodoräkna sig dem eller ej. Dessutom förekommer det att utbildningsprogram innehåller högskolepoäng och studenterna har möjlighet till tillgodoräknande, men att de inte kan lyfta dem på grund av att de saknar behörighet. Ett annat problem som lyfts fram vid våra besök är att de stud erande för att kunna lyfta sina högskolepoäng måste vara inskrivna på ifråga- varande högskola och dessutom medlemmar i kåren. Förutom detta förefaller det som om vissa tillgodoräkningsbara högskolepoäng bara gäller utifall de studerande söker en bestämd högskoleutbildning på en fastställd högskola. Möjligheten att kunna få tillgodoräkna sig högskolepoäng är för studenterna mycket värdefull. Vid våra besök uppgav de studerande att de kände sig lurade då det uppdagades att tillgodoräknandet är reglerat av ett flertal villkor. Dessutom berättade några av de studerande att de sammanblandat KY-poäng med högskolepoäng. De tro dde under den i den Kvalificerade yrkesutbildningen att alla KY- poäng var likställda med högskolepoäng. Då villfa relsen uppdagades kände de sig mycket besvikna och förargade över den bristfälliga informationen. 15 Anvisningar för ansökan till försöksverksamhet med kvalificerad yrke sutbild- ning , yrkesutbildning. 140 Utbildningarnas uppläggning och genomförande Det finns även Kvalificerade yrkesutbildningar där de studerande inte är intresserade av att få tillgodoräkna sig högskolepoäng. Studen terna har i dessa utbildningar möjlighet att lyfta högskole poäng, men gör det inte eftersom det är så krångligt. De vill istället lyfta fram KY-poängen och få dem erkända. 9 Kvalitetsarbete och egenutvärdering Kapitlet behandlar kvalitetsarbete och den egenutvärdering som alla an- ordnare av Kvalificerad yrkesutbildning (KY) är ålagda att genomföra. Inom ramen för utvärderingsgruppens arbete, har utbildnings anordnarna erbjudits ett verktyg för egenutvärderingen. Verktyget, som be nämns , har fungerat som kanal för insam ling av material till vårt arbete med att utvärdera försöksverksamheten som hel het. I kapitlet beskrivs såväl användande av som andra former av egenutvärdering. Kvalitet, kvalitetssäkring och kvalitetsutveckling är begrepp som man på olika sätt fokuserat på i anvisningarna för försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning (se även kapitel 3). I de avtal som tecknats mellan och de olika utbild- ningsanordnarna har anordnarna ålagts att genomföra egen utvärdering utan att det i detalj specificerats vad som skall göras och hur det skall genomföras. Vissa anvisningar framgår dock av ansöknings reglerna för att anordna Kvalificerad yrkesutbildning. Under avsnittet prioriterings- grunder i ansökningsanvisningarna återfinns exempel vis: För att en ny utbildning skall kunna etablera sig är kvaliteten viktig. utbildningens kvalitet och kvalitetssäkringen inom utbildningen är därför prioriteringsgrund för kommittén i valet mellan olika ansök ningar.1 I anvisningarna för Kvalificerade yrkesutbildningar 2 finns krav på kvalitetssäkring och egenutvärdering. Deltagare är skyldiga att själva utvärdera sin verksamhet och man skall bl a: -Beskriva hur egenutvärderingen och kvalitetsarbetet skall bedrivas. 1Anvisningar för ansökan till försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning , yrkesutbildning. 142 Kvalitetsarbete och egenutvärdering -Redovisa hur utbildningens avnämare – studerande och arbetsliv – skall engageras i detta arbete. -Beskriva vilka former som kommer att användas: intervjuer, enkäter, utvärderingssamtal m m. -Redovisa hur återkopplingen skall genomföras; rapportering till ledningsgrupp, uppföljning av beslutade förändringar och upp följ- ning av resultaten i förhållande till lärare och handledare. Ur PM: Utvärdering av försöksverksamhet med kvalifice rad yrkes- utbildning framgår vidare: Egenutvärderingen bör kunna utgöra ett viktigt inslag i den samlade utvärderingen av försöksverksamheten. Det är viktigt att den sker och att de för utbildningen ansvariga har det fulla ansvaret för att den kommer till stånd. Det är emellertid betydelsefullt att också egen utvärderingen blir föremål för utvärdering i fråga om omfattning, effektivitet och inte minst medverkan från studerande och arbetsliv. För att bidra till modern kunskap om kvalitet och kvalitetsarbete och stimulera lärande och ett ständigt förbättringsarbete hos de olika utbildningsanordnarna har utvärderingsgruppen lagt stort arbete på att bidra till egenutvärderingen genom att stödja självutvärdering enligt en modern syn på kvalitetsutveckling. Härigenom har inte bara sättet att arbeta med kvalitet hos de olika anordnarna och utbildningarna fångats upp. har också ny kunskap tillförts som för hoppningsvis bidrar till att skapa en bred, förebyggande och modern syn och ett ständigt förbättringsarbete även framgent. Utvärderingsgruppen har alltså inte på något sätt eftersträvat att rangordna de olika utbildnings- anordnarna. Istället har vi studerat hur utbildningsanordnarna som grupp arbetat med egenutvärdering och kvalitet och, framför allt, sti mulerat till ett ständigt förbättringsarbete. En del av de begrepp, verktyg och arbetssätt som används inom kvalitetsutveckling förklaras i kommande avsnitt. Synen på begreppet kvalitet har ändrats mycket tydligt . Några olika definitioner återfinns i figur 9.1. Utvecklingen har gått från en produktionsorienterad syn, med en tolkning av kvalitet som uppfyllande av toleranser till en kundorienterad tolkning, där kva- litet bedöms av nyttjare och köpare. I detta arbete har vi utgått ifrån SOU 1999:119 Kvalitetsarbete och egenutvärdering 143 definitionen att kvalitet är att uppfylla, eller helst överträffa, kunder nas behov och förväntningar 3. Kvalitet utgår alltså tydligt ifrån kundernas behov och förvänt- ningar. Med kunder menar vi de personer, grupper, avdelningar eller organisationer som verksamheten är till för. Dessa grupper kallas ibland för verksamhetens intressenter eller inblandade parter. Några olika definitioner av begreppet kvalitet Alla sammantagna egenskaper hos ett objekt eller en företeelse som ger dess förmåga att tillfredsställa uttalade och underförstådda behov SS-EN ISO 8402 (SS-EN ISO 9000) Quality should be aimed at the , present and future Kvalitet är förmågan hos en vara eller tjänst att tillfredssställa, eller helst överträffa, kundernas behov och förväntningar (Källa: B. och B. Klefsjö, 1995) Några olika definitioner av begreppet kvalitet. Arbete med kvalitet i en organisation består således av att: -identifiera vilka som är organisationens kunder (dvs vilka verksam- heten är till för) -ta reda på vad dessa kunder har för behov och förväntningar -på ett effektivt sätt producera varor och tjänster som uppfyller, och helst överträffar, kundernas behov och förväntningar -undersöka kundtillfredsställelse och sedan återföra erfarenheterna in i organisationen. 3 B. och B. Klefsjö, 1995. 144 Kvalitetsarbete och egenutvärdering Många talar om TQM () och säger att man arbetar med att införa detta i sin organisation. På svenska används ofta begreppet offensiv kvalitetsutveckling. Offensiv markerar här att det handlar om att förebygga, förändra och förbättra och inte kontroll era och reparera. Med utveckling indikeras att det är ett ständigt pågående arbete. Ordet syftar också på att det inte bara handlar om utveckling av verksamheten, utan också utveckling av alla de människor som är inblandade i förbättringsarbetet. Offensiv kvalitetsutveckling bygger på en kultur i organisationen. Denna kultur bygger i sin tur på att lämpliga värderingar genomsyrar organisationen och dess verksamhet. Vilka dessa värderingar skall vara varierar något beroende på vilken litteratur man läser. Man kan konsta- tera att det finns ett begränsat antal värderingar som de allra flesta forskare inom kvalitetsområdet är överens om utgör basen i offensiv kvalitetsutveckling. Dessa, som vi här kallar hörnstenar, återfinns i figur 9.2.4 Sätt kunderna i centrum Basera beslut på fakta Låt alla vara delaktiga (Källa: B. och B. Klefsjö, Hörnstenar i offensiv kvalitetsutveckling. Offensiv kvalitetsutveckling består dock inte bara av värderingar . Vär- deringarna stöttas till en helhet av arbetssätt, såsom processledning, 4 I Utmärkelsen talar man exempelvis om 13 grundläggande värderingar, se SIQ, 1999. Kvalitetsarbete och egenutvärdering 145 kundcentrerad planering eller målstyrda grupper, och av verktyg, såsom styrdiagram eller processkartor. I själva verket kan offensiv kvalitets- utveckling uppfattas som ett ledningssystem bestående av dessa tre enheter: värderingar, arbetssätt och verktyg.5 Dessa enheter samverkar för att uppnå ökad kundtillfredsställelse med lägre resursåt gång. Offensiv kvalitetsutveckling är, inte minst genom denna syn på begreppet, lika relevant inom alla områden av vårt samhälle, inte bara i privata företag, utan lika väl inom olika former av offentlig verksamhet såsom sjukvård, skolor, försvar, skatteförvaltning och kyrkan. Intresset för offensiv kvalitetsutveckling är stort inte bara i pri- vat utan även i offentlig verksamhet. Detta understryks bl a av kvalitets- utmärkelser som Utmärkelsen och Utmärkel sen Svensk Hälso- och Sjukvård (QUL) samt inte minst av regeringens bildande av ett kvalitets- och kompetensråd från . Det finns flera olika verktyg som underlättar ett systematiskt arbete med kvalitetsutveckling. Ett av dessa är de modeller och kriterier som beskrivs i olika kvalitetsutmärkelser, såsom Utmärkelsen litet (USK)6, Kvalitetsutmärkelsen , Utmärkelsen (QUL) samt kriterierna i en del regionala utmärkel- ser som är mer eller mindre identiska med de i Utmärkelsen . De flesta av dessa kriteriesamlingar har som huvudsyfte att stimulera systematiskt förbättringsarbete i den egna organisa tionen, inte att delta i själva tävlingsmomentet. Kriterierna i Utmärkelsen och andra liknande utmärkelser är exempel på verktyg. 7 De skall väljas för att användas som stöd i något lämpligt arbetssätt. Ett sådant arbetssätt är själv utvär- dering.8 och B. Klefsjö. Some efforts in to stimulate TQM work in small enterprises. Proceedings of the 10th , , February 25-27, Session P, 1998. 6USK instiftades 1992 av SIQ, . 7Kriterierna för Utmärkelsen återfinns i SIQ, 1999. 8Användbarheten av kriterierna i USK för högre utbildning diskuteras av bl a , 1997. 146 Kvalitetsarbete och egenutvärdering Ett sätt att mäta hur väl de olika hörnstenarna bidragit till att skapa en kultur och hur väl arbetet med offensiv kvalitetsutveckling fortlöper är att göra en självutvärdering. Liksom för flera andra begrepp inom kva- litetsområdet finns ingen enhetlig definition av vad självutvärdering innebär. Den definition9 som används här är: Självutvärdering är en omfattande och systematisk utvärdering av en orga- nisations aktiviteter och resultat baserat på någon modell för offensiv kva- litetsutveckling. Självutvärdering innebär att man med stöd av något lämpligt verktyg på organisationsnivå genomlöper förbättringscykeln genom att åstadkomma en verksamhetsbeskrivning som visar hur man arbetar, genomföra en analys av denna för att identifiera styrkor och svagheter och sedan åstadkommer en handlingsplan för förbätt ringsarbete. 9 Definitionen är en översättning och mindre bearbetning av en definition av EFQM som återfinns i self-assessment guidelines for companies, : , 1997. Kvalitetsarbete och egenutvärdering 147 I vår tolkning består självutvärdering av fyra faser: 10 -att planera och fastlägga hur arbetet skall gå till -att åstadkomma en verksamhetsbeskrivning, som ger en bild över verksamheten -att analysera denna beskrivning för att identifiera styrkor och för- bättringsområden -att ta fram en handlingsplan för förbättringar. Detta kan ses som att man genomlöper ett varv på förbättrings cykeln11 (se figur 9.3). tappar man dock bort det sista steget, nämligen att åstadkomma en handlingsplan för förbättringar. Då leder inte självutvärderingen till några bestående förbättringar. 9.4Läroverket – ett verktyg för självutvärdering För att stimulera självutvärdering som arbetssätt bland anordnarna av Kvalificerade yrkesutbildningar utvecklades ett speciellt verktyg, kallat . Detta verktyg bygger på de hörnstenar som återfinns i figur 9.2. Verktygets uppbyggnad är snarlik den som återfinns i Utmärkelsen , men språket har förenklats och frågor nas formulering anpassats mer till de Kvalificerade yrkesutbildningarna och det uppdrag utvärderingsgruppen haft.12 Syftet med utvecklandet av var dels att få svar på vissa frågor till utvärderings arbete, men främst att stimulera ett eget förbättrings arbetet hos de olika KY-anordnarna. Den modell som utgör ryggraden i återfinns i figur 9.4. I struktureras verksamheten i de fyra områdena: Kund- samverkan, Ledarskap, Medarbetarnas utveckling och delaktighet samt Verksamhetens processer (se figur 9.4). Klefsjö, Självutvärdering – ett arbetssätt för offensiv kvalitetsutveckling. , , 1999. 11Förbättringscykeln Planera-Gör-Studera-Lär är inspirerad av W , och kallas ibland Demingcykeln eller PDSA-cykeln, där P = Plan, D = Do, S = Study, A = Act. Formuleringen Planera-Gör-Studera-Lär är utvecklad av B. och B. Klefsjö, 1995. 12Inspiration har också hämtats från Språngbrädan som utvecklats vid Avdelningen för kvalitetsteknik & statistik, se U. , 1997. 148 Kvalitetsarbete och egenutvärdering Inom de olika områdena finns frågor som syftar till att belysa sys- tematiken i arbetet. De är av typen: -Hur gör vi för att? -Hur ofta gör vi det? -Vad leder det till? -Hur utvärderar vi våra angreppssätt? -Hur driver vi förbättringsarbetet? (Källa: M. , 1998) Den modell som utgör basen i . De områden som fokuserar på återfinns i triangeln i figurens mitt, medan begreppen i den cirkulära delen av figuren utgör grunden för det syste- matiska förbättringsarbetet. Utdrag från några frågor i återfinns i figur 9.5. För en full- ständig bild av hänvisas till källan13. Ett häfte med ytterligare förklaringar, kallat Skolblocket, samt ett utdrag ur ett fiktivt praktikfall, Rentek i Rensjåkk, har också utarbetats för att ge exempel på svar på frågorna i . : , Avdelningen för kvalitetsteknik & statistik, 1998. 14Skolblocket och praktikfallet kan rekvireras från Avdelningen för kvalitetsteknik & statistik, . Kvalitetsarbete och egenutvärdering 149 1.På vilket sätt tar vi reda på och bearbetar fakta om nuvarande behov, krav och förväntningar avseende den eller de KY-utbildningar vi bedriver och som finns inom följande grupper: 5.På vilket sätt mäter och analyserar vi hur nöjda eller missnöjda våra kunder inom följande grupper är: 9.Hur utvärderar vi de angreppssätt, tillämpningar och resultat vi beskrivit inom kundsamverkan? 10.Hur bedriver vi förbättringsarbete avseende samverkan med våra kunder? (Källa: M. , 1998) Exempel på frågor ur . Frågorna är hämtade från området Kundsamverkan. Strukturen är principiellt densamma inom samtliga fyra områden. För att stödja KY-anordnarna har ett antal utbildningsinsatser genom- förts. Först genomfördes tio utbild ningspass om vardera på åtta olika platser i landet från i norr till i söder. Under dessa pass diskuterades offensiv kvalitetsutveckling, verktyget samt hur detta bör användas för att åstadkomma en verk- samhetsbeskrivning, se tabell 9.1. 150 Kvalitetsarbete och egenutvärdering Antal deltagare vid den tvådagarsutbildning (utbildningstill- fälle 1) som genomförts. Utbildningen fokuserade på offensiv kvalitets- utveckling i allmänhet och som verktyg. * Några organisationer har deltagit vid mer än ett utbildningstillfälle. De värden som anges som Totalt är antalet olika utbildningar. Främst diskuterades här faserna planera och gör i figur 9.3. Där- efter har ytterligare en omgång på åtta endagarsutbildningar genom förts på sex olika platser i landet för att lära ut hur analys av verksam- hetsbeskrivningar bör genomföras och hur en handlingsplan för förbätt- ringsarbetet kan upprättas (se tabell 9.2). Vid detta utbildningstillfälle fokuserades på faserna studera och lär i figur 9.3. Ingen kursavgift har tagits ut vid de olika utbildningarna. Däremot har deltagarna själva stått för eventuella kostnader i form av resor och logi samt för den arbetstid som tagits i anspråk. Antal deltagare vid den endagsutbildning (utbildningstillfälle 2) som genomförts. Utbildningen fokuserade på hur man analy serar en verksamhetsbeskrivning enligt och i viss mån på hur man åstadkommer en handlingsplan för förbättringar. Kvalitetsarbete och egenutvärdering 151 9.6Uppläggning och deltagande i självutvärderingen Samtliga utbildningsanordnare skulle sammanställa en översiktlig beskrivning över verksamheten i enlighet med sidorna 6-7 i Läro verket. I denna anges bl a bakgrund och syfte med utbildningen, vision och mål, kunder, konkurrenter, utformning, medarbetare och ekonomi. Huvudskälet till att kräva en översiktlig beskrivning var att samtliga anordnare härigenom skulle skaffa sig en överblick över sin verksam het. Men det var också ett sätt att skaffa information som behövdes till utvärderingsgruppens utvärderingsuppdrag. De anordnare av Kvalificerade yrkesutbildningar som beviljats medel till sina utbildningar fick därefter ta ställning till om de ville använda i sitt utvärderingsarbete eller om de ville arbeta efter någon annan modell. Totalt fanns från början 135 utbildningar, men antalet har minskat till 123, eftersom vissa utbildningar senarelagts eller inte fullföljts på det sätt som var planerat. Illustration över de olika stegen i arbetet med själv utvärdering samt hur många utbildningar som valt att arbeta enligt . Av figur 9.6 framgår att anordnare till 98 utbildningar valde att använda , medan anordnare till resterande 25 utbildningar föredrog att genomföra egenutvärdering efter en egen modell.15 De som inte valde hade fått information om att de i ett senare skede istället måste redovisa hur de arbetat med egenutvärdering i enlighet med KY- 15 Flera utbildningar bedrivs ibland av en och samma anordnare varför antalet organisationer är färre än antalet utbildningar. Dessa organisationer har arbetat på olika sätt med , dvs ibland har man utvärderat organisationens arbete och ibland den enskilda utbildningen. Därför redovisas i regel antalet utbildningar och inte antalet organisationer. 152 Kvalitetsarbete och egenutvärdering kommitténs anvisningar och hur den erhållna informationen använts till förbättringar av utbildningarna. Den ursprungliga tidsplanen i figur 9.7 blev förskjuten i olika skeden.