sou · GNB3123 · 2000-01-01 00:00:00 — För att underlätta rättvis jäm- förelse av de nominerade skall juryn se över om det behövs en indelning i olika kategorier av offentliga interiörer samt om det skall finnas någon nedre gräns för interiörernas storlek. I de regionala deltävlingarna nomineras interiörer inom varje region. För att skapa intresse och engagemang hos allmänheten föreslår jag att allmänheten får vara med och nominera interiörer. Det bör inspirera allmänheten och skapa diskussion om designfrå- gor, men också ge en indikation om vad allmänheten anser att en god interiör utmärks av. När förslagen kommit in väljer en regional jury ut vinnaren, som blir regionens kandidat till den nationella tävlingen. I den nationella tävlingen presenteras regionernas kandidater och den nationella juryn utser en av dem till vackraste interiör. För att verkligen vara ett medel för att uppmärksamma och sti- mulera skapande av goda interiörer bör tävlingen vara fokuserad . Tävlingsbidragen bör därför vara interiörer som fär- digställs . Tävlingen föreslås äga rum . Därefter bör den arrangeras för att fortsätta stimulera skapande av goda interiörer. Skälet för att arrangera den är att det verkligen skall ha hunnit skapas nya aktuella interiörer runt om i de olika regionerna. Tävlingen skall också ses som en stimulans till den svenska möbelindustrin och till formgivarna. Genom tävlingen får de uppmärksamhet och nya möjligheter att exponera sina produkter. Jag föreslår att tävlingen knyts till övriga aktiviteter som plane- ras till . Eftersom redan har fått i uppdrag att hålla samman satsningarna under , föreslås att den institutionen även får i uppdrag att samordna arbetet med att arrangera tävlingen vackraste interiör. Vilka parter som bör involveras är en fråga som jag överlåter till ledningen för kampanjen . Jag bedömer att kostnaderna för tävlingen blir marginella och att de därför torde kunna rymmas inom ramen för uppdrag. Som jag beskrivit bör tävlingen vackraste interiör handla om statliga, kommunala och inte minst privata företags interiörer. När staten tar initiativ till en sådan tävling ökar kravet på att staten själv skall vara ett föredöme. Om staten skall vara bärare av ett budskap om att design är viktigt bör staten själv manifestera den insikten i sina egna lokaler. Det är inte minst en fråga om trovärdighet. Det står inte i konflikt med en ansvarsfull användning av allmänna medel. Tvärtom; med en långsiktighet, en genomtänkt filosofi och ett konsekvent program är det snarare liktydigt med god ekonomi att satsa på god design. Det är särskilt viktigt för staten att bli mer föredömlig inom arkitektur och design. Ett av delmålen för den statliga arkitektur- och designpolitiken är att byggande, inredande och upphandlande som är statligt eller statligt understött skall behandla kvalitetsfrågor på ett föredömligt sätt. Det lades fast i regeringens handlings- program för arkitektur, formgivning och design. För att nå målet 178 Förslag till insatser har en rad åtgärder inletts. har fått i uppdrag att initiera erfarenhetsutbyte mellan statliga myndigheter som för- valtar fastigheter. Myndigheter som bygger och förvaltar byggnader och anläggningar har fått i uppdrag att upprätta egna program för hur de skall verka för hög kvalitet inom arkitektur och design. Regeringen har också meddelat att motsvarande program kommer att utvecklas för och utlands- myndigheternas lokaler. Det är utmärkt att det redan nu kommer fram program och riktlinjer för hur det staten kan bli mer före- dömlig inom arkitektur och design. Men förutom program och riktlinjer är det också viktigt med konkreta exempel på lyckade resultat, där staten påtagligt är ett gott föredöme. Statens ansvar för formgivning och Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att klarlägga det statliga åtagandet på formgivnings- och designområdet. Hög kvalitet i formgivning och design är en viktig välståndsfaktor. Den har betydelse för allas vårt dagliga liv både på det estetiska och praktiska planet och för hur vår miljö påverkas. Mot denna bakgrund har regeringen tagit flera initiativ för att formgivning och design skall kunna utvecklas. lade regeringen också fram propositionen Framtidsformer – Handlings- program för arkitektur, formgivning och design (1997/98:117). har fastställt följande mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225): Arkitektur, formgivning och design skall ges goda förutsätt- ningar för sin utveckling. Kvalitet och skönhetsaspekter skall inte underställas kortsiktiga ekonomiska lösningar. Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas till vara och förstärkas. Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö skall stärkas och breddas. Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande skall på ett föredömligt sätt behandla kvalitets- frågor. Svensk arkitektur, formgivning och design skall utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. I propositionen lade regeringen inte bara fram förslag till mål utan framförde också följande. –Efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design bör öka. –Svenska produkter bör förknippas med högsta kvalitet i fråga om formgivning och design. –Produktion av utställningar om svensk arkitektur, formgivning och design för nationell och internationell spridning bör upp- muntras. –bör delta i de stora internationella utställningarna och i andra internationella sammanhang på ett sätt som främjar nationens anseende och det internationella idéutbytet. –Formgivning och design bör i större utsträckning användas för att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. –Regionala mötesplatser och utställningsmöjligheter där form- givare, designer och näringsliv kan mötas bör utvecklas. –Inom högskole- och skolutbildning är det önskvärt med sådana insatser som kan öka förståelsen för god arkitektur, formgivning och design inom skilda samhällssektorer. En utgångspunkt för regeringen har varit att god design möjliggör och främjar tillväxt genom att den kan leda till konkurrenskraftiga produkter med god funktion, möjlighet till återvinning, hushållning med ändliga resurser, låga produktionskostnader och resurssnålhet. Med en attraktiv form blir produkterna också mer efterfrågade. Produkters utseende är dock inte ensamt avgörande för efterfrågan. Denna efterfrågan är också beroende av den kunskap som konsumenterna har inom området och de möjligheter de har att orientera sig inom utbudet. Skolan har en viktig uppgift när det gäller att tidigt väcka intresse för och kunskap om kvalitetsfrågor och estetik. Lika viktig är kvaliteten på den utbildning som erbjuds blivande formgivare och designer. Fortsatt diskussion med näringslivet behöver föras om hur den möjlighet till utveckling som finns inom formgivning och design skall kunna tas till vara. Samhället satsar på olika sätt för att främja en god utveckling inom svensk formgivning och design. Sådana satsningar gäller museiverksamhet vid i och i , särskilda näringslivsfrämjande insatser och utbildning vid universitet och högskolor i konst och design samt utbildning vid s.k. kompletterande skolor. Vidare lämnas arbetsstipendier till bl.a. formgivare. Regeringen har också infört ett nytt stöd till vissa utställare inom bild- och formområdet. Statligt stöd lämnas dessutom till Föreningen , som –2001 kommer att få ett nationellt uppdrag på formområdet. Regeringen har med anledning av prop. 1997/98:117 vidtagit en rad åtgärder som syftar till att bredda och fördjupa verksamheten inom arkitektur, formgivnings- och designområdet. Åtgärderna genomförs som särskilda uppdrag till m yndigheter inom området. Regeringen sade i prop. 1997/98:117 att det bör övervägas om och kan få ett ansvar för att visa upp modern formgivning och design. Med anledning av det har en särskild utredare haft i uppdrag att lämna förslag i frågan. Förslaget har remissbehandlats. Remissinstanserna har visat på flera tänkbara 182 Bilaga 1 SOU 1999:123 utvecklingslinjer och flera av dem anser att området kräver ytterligare utredning. har på regeringens uppdrag lämnat synpunkter på hur i fortsättningen bör framträda i designfrågor vid internationella utställningsevenemang. Institutets skrivelse rymmer såväl organisationsfrågor och lämpliga utställningstillfällen som ambitionsnivå och kostnader. Andra initiativ på formgivnings- och designområdet Utmärkande för formgivnings- och designområdet är de många initiativ som tagits inom området av enskilda personer och sammanslutningar. En viktig aktör har där varit Föreningen som under namnet blev världens första designorganisation. I driver föreningen en aktiv verksamhet vid . har bedrivit utställningsverksamhet på i , som ett led i föreningens strävan att påvisa behovet av att ett självständigt formmuseum skapas i . har tagit initiativ till att etablera ett nationellt formgivningsarkiv. i delar ut ett stort nordiskt designpris finansierat av och . Regeringen finner att formgivnings- och designområdet är i behov av en grundlig kartläggning och samlad beskrivning. Formgivnings- och designfrågor har beröring med många samhällssektorer. Önskan om en bättre samordnad politik på området är en av utgångspunkterna för att regeringen nu tillkallar en särskild utre- dare. Utredaren skall i nära samverkan med berörda myndigheter, institutioner och organisationer inom formgivnings- och design- området pröva, precisera, motivera och förtydliga det statliga åta- gandet för formgivning och design. Utredaren skall även hålla sig underrättad om de redovisningar av regeringsuppdrag som myndigheter på området har lämnat eller kommer att lämna . Utredaren skall ha följande uppgifter: –Beskriva och analysera internationella förebilder och goda exempel inom formgivnings- och designområdet. –Kartlägga och analysera de resultat som uppnåtts genom det befintliga statliga åtagandet på formgivnings- och design- området. –Analysera om det statliga stödet till institutioner och organi- sationer inom området fördelas ändamålsenligt i enlighet med de mål som fastställt för formgivnings- och design- området. –Belysa formgivnings- och designområdets betydelse för en ekologiskt hållbar utveckling samt ange hur sambanden mellan dessa områden kan förstärkas. –Utreda hur statens upphandling av varor och tjänster kan utvecklas för att främja god formgivning och design samt fun- gera som förebild för t.ex. upphandling. –Överväga och lämna förslag till hur musei- och utställnings- verksamheten på formgivnings- och designområdet kan och bör utvecklas med hänsyn till behovet av att skapa en slagkraftig mötesplats för samtida formgivning och design. I bedömningen skall såväl de statliga som icke-statliga verksamheterna på om- rådet ingå. –Kartlägga arkivsituationen på området och bedöma de insatser som görs för att dokumentera den skapande processen inom formgivning och design. –Lämna förslag på hur samverkan mellan myndigheterna och de statligt finansierade institutionerna kan stärkas samt hur dessa kan samverka med icke-statlig verksamhet på området. –Lämna förslag på hur samverkan mellan staten och näringslivet kan utvecklas på området. –Närmare utveckla Svenska institutets förslag till vid vilka till- fällen bör delta inom formgivnings- och designområdet i internationella sammanhang samt prioritera och motivera ett svenskt deltagande. Nya förslag skall lämnas på i första hand andra områden än utställningar. –Lämna förslag till särskilda satsningar inom formgivnings- och designområdet i samband med bl.a. med ut- gångspunkt från en belysning av EU:s insatser på området. –Lämna förslag till och motivera omfattning och inriktning på statens åtagande på formgivnings- och designområdet. –Beskriva och analysera internationella förebilder och goda exempel inom form och designområdet. Utredarens förslag skall kostnadsberäknas och innehålla förslag till finansiering. Detta kan ske genom att konkreta förslag om effektiviseringar eller omprövningar lämnas. Förslag om ett even- tuellt utökat statligt åtagande skall vara statsfinansiellt neutralt. Utredaren skall lämna en delredovisning till regeringen . Delredovisningen skall avse underlag och förslag i frågan om musei- och utställningsverksamhet samt . Utredarens arbete skall vara avslutat och redovisat i sin helhet till regeringen . Förslag till Förordning (2000:000) med instruktion för myndigheten 1 § Myndigheten har till uppgift att 1genom utställningar skapa medvetenhet och engagemang kring design hos allmänhet, näringsliv, universitet och högskola, skola, samt bransch- och intresseorganisationer inom och med beröring till området, 2genom dokumentation bedriva egen kunskapsutveckling inom designområdet, 3stödja, verka för och skapa överblick över den nationella kun- skapsutvecklingen inom design, vilket inbegriper att stimulera en aktiv och systematisk dokumentation inom området, 4genom samverkan i projektform åstadkomma gemensamt lärande och kunskapsöverföring inom den del av museiområdet som berörs av design, samt mellan berörda museer och högskola, näringsliv och designfrämjande organisationer eller annan part, 5tillsammans med näringslivet skapa utställningar som profilerar svenskt näringsliv nationellt och internationellt, genom att ta fasta på svenska produkters och tjänsters unika utformning samt de demokratiska och humanistiska värderingar som ut- märker vår företags- och designkultur, 6verka för internationellt samarbete och erfarenhetsutbyte. 2 § Verksförordningen (1995:1322) skall t illämpas på myn- digheten med undantag av 2 §, 4 § andra stycket, 5 §, 14 §, 19 § första stycket samt 20, 21, 30, 32 och 33 §§. Vad som anges i 6– 9 §§ om chefens ansvar skall istället gälla styrelsen. 3 § Myndigheten leds av en styrelse som ansvarar för myn- dighetens verksamhet. Myndighetschefen ansvarar för och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. 4 § Styrelsen består av högst sju ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordförande. Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av övriga ledamöter är närvarande. Myndighetschefen får närvara vid styrelsens sammanträden. 5 § Ett samrådsorgan skall finnas vid myndigheten. Rådet skall vara referensgrupp till myndighetschefen. Rådets tillsättande, uppgifter och arbetsformer beslutas av styrelsen. 6 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall t illämpas på myndigheten. 7 § består – förutom av myndighetens styrelse och personalföreträdarna – av myndighets- chefen. Myndighetens chef är ordförande. Nämnden är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. 8 § Utöver vad som anges i 13 § verksförordningen (1995:1322) skall styrelsen besluta i frågor av principiellt intresse som styrelsens ordförande eller myndighetschefen hänskjuter till styrelsen. 9 § När myndighetschefen inte är i tjänst eller i övrigt har för- hinder, sköts chefens uppgifter av den tjänsteman som hon eller han bestämmer. 10 § Myndighetschefen anställs av regeringen för en bestämd tid. 11 § Myndigheten har rätt att anställa en adjungerad professor för en bestämd tid. Myndigheten anställer övrig personal. 12 § Ordföranden och andra ledamöter av styrelsen utses av regeringen för en bestämd tid. Styrelsen utser vice ordförande. Förslag till arbetsordning för myndighetens råd 1§ Myndighetens råd är referensgrupp till myndighetschefen i de frågor som denne beslutar. Rådet skall särskilt kunna: vara rådgivande till hur den tvärvetenskapliga samverkan med andra parter kan bedrivas, för att hantera design- och formområdet på ett optimalt sätt, ge förslag till dokumentations- och forskningsprojekt som kan knytas till – eller initieras med anledning av – arbetet med framtagning av utställningar vid myndigheten, 2§ utser rådets ledamöter. Dessa bör tillsättas i taget, för att säkerställa att rådet har en lämplig sammanställning av aktuell kompetens. Myndighetschefen är ordförande i rådet. Bland ledamöterna bör finnas företrädare för de centrala ansvarsmuseerna, museer inom eller med beröring till design och form, samt högskola och näringsliv. Rådet skall bestå av högst sju ledamöter och äger rätt att vid behov adjungera ytterligare ledamöter. 3§ Rådet sammanträder på tider som rådet själv bestämmer eller efter kallelse av ordföranden. Rådet skall ha minst två sammanträden . 4§ Om någon ledamot framför skiljaktig mening i en fråga där rådet ger rekommendation – och där ledamoten deltagit i diskussionen – skall denna mening antecknas. 5§ Rådets sammanträden skall protokollföras. De skall justeras av ordföranden och en extern ledamot. Myndigheten skall svara för sekretariat åt rådet. Kalkyl över verksamhetens kostnader och intäkter Jag redovisar här den kalkyl som ligger till grund för min be- dömning av finansieringsbehov för den nya verksamheten. Budget för verksamheten beräknas till totalt . Den dimensionering som ligger till grund för budgeten baserar sig på jämförelser med befintliga museer och andra utställnings- verksamheter. Verksamheten beräknas ha följande kostnader och intäkter (): Administration och övriga kostnader Seminarier och andra utvecklingsprojekt Intäkter från enskilda företag och vissa andra Utbildning och universitetsforskning (Utgiftsomr. Kultur, medier, trossamfund och fritid (Utgiftsomr. Näringsliv (Utgiftsomr. Bidrag från näringsliv, kommun och landsting De kalkyler som upprättas är en approximering utan anspråk på exakthet. Syftet med kalkylen är att ge en ungefärlig bild av myndighetens ekonomiska villkor. Verksamhetens kostnader be- räknas bestå av kostnader dels för basverksamheten, dels för pro- jektverksamheten. basverksamhet rymmer fasta kostnader för verksamhetens drift och för egen kunskapsutveckling. projektverksamhet avser i första hand framtagning av utställningar, men också andra samverkansprojekt med externa parter. Basverksamheten beräknas ha kostnader () för lokal, inred- ning, utrustning, personal, marknadsföring och information, resor samt övriga kostnader. Basverksamheten inkluderar bland annat drifts- och utvecklingskostnader för bibliotek och bildarkiv. Jag utgår från att ett befintligt bibliotek och bildarkiv länkas till mötesplatsen, som sedan står för drift och utveckling av dessa. Därför har jag inte kalkylerat in kostnader för att skapa eller köpa in bibliotek och bildarkiv. Lokalkostnaderna () utgår från en total yta . Det inbegriper utställningsyta, men också övriga ytor för seminarierum, bildarkiv, bibliotek, kontor och förråd. Beräkningen av kvadratmeterkostnad har utgått från en hyra på per kvadratmeter och år. Kostnadsposterna inredning (0,) och utrustning (0,) utgår från den årliga kapitalkostnaden för inredningen och utrustningen, det vill säga inte från anskaffningsvärdena. I utrust- ning ingår såväl säkerhetsanordningar som redskap för multi- mediapresentationer. Dessutom ingår inrednings- och utrustnings- kostnaderna för och bildarkivet. Personalkostnaderna () baserar sig på följande per- sonalbehov: en verksamhetschef, en adjungerad professor med 50 procents tjänst, fem intendenter, en bibliotekarie samt en admi- nistratör. Utöver dessa personalkostnader tillkommer bland annat kostnader för utställningspedagoger som finansieras via projekt- verksamheten, eftersom de skall vara direkt knutna till de olika utställningsprojekten. marknadsföring och information (0,) är beräknad för att ge möjlighet att profilera verksamheten. Utöver dessa marknadsföringskostnader tillkommer marknadsföring av enskilda utställningar. Marknadsföringskostnaderna för dessa ingår i projektverksamheten. Utgångspunkten för kostnadsposten resor (0,) är institutionens behov att upprätthålla ett kontaktnät, något som den föreslagna verksamheten kräver, eftersom den i hög grad bygger på samverkan med andra institutioner nationellt och internationellt. Administration och övriga kostnader (0,) omfattar bland annat kostnader för en del av mötesplatsens administration, som kan handhas av Kammarkollegiet eftersom mötesplatsen är en liten myndighet. Därutöver tillkommer andra kostnader som inte heller de är knutna till enskilda utställningar eller andra projekt där mötesplatsen samverkar med externa institutioner. projektverksamhet () avser i första hand framtagning av utställningar, men kan också rymma annan utvecklingsverksamhet som seminarier och workshops kring olika aktuella frågor inom designområdet. Kalkylen för utställningsverksamheten utgår från en måttlig ambitionsnivå för omfattningen av utställningar, med tanke på att det kommer att ta innan man funnit lämpliga former för samverkan med externa parter som museer, högskola och universitet samt näringsliv. Utställningsverksamhetens kostnader är beräknade till totalt . Det avser både kostnader för skapande av utställningar och för lån av svenska och utländska En enskild större utställning som skapas på mötes- platsen beräknas kosta . Det baserar sig på utvecklingskostnader (0,) vilket inbegriper försäkring eller utställningsgaranti för inlånade föremål samt ersättning till de externa institutioner som är med och skapar utställningarna, mark- nadsföring av utställningen (0,) exklusive de trycksaker som ingår i utvecklingskostnader, utställningspedagoger (0,) samt anpassning av utställningen så den kan turnera i sin helhet och i mindre versioner (0,). En genomsnittlig kostnad vid lån av en större utländsk utställning beräknas till . Det omfattar kostnader för transport och avgift till institutionen som lånar ut utställningen (0,), trycksaker (0,), marknads- föring (0,) och visningspersonal (0,). Seminarier och annan utvecklingsverksamhet beräknas kosta . Det omfattar bland annat kostnader för ersättning till föreläsare och vissa andra deltagare som seminarie- och gruppledare, samt kostnader för marknadsföring och dokumen- tation. Myndighetens egna intäkter uppskattas till . Dessa består av entréintäkter, seminarieintäkter, intäkter från enskilda företag och vissa andra utställare samt intäkter från bildarkivet. Beräkningen av entréintäkter () baserar sig på 50 000 besökare och i genomsnittlig inträdesavgift. Antalet besökare är ett försiktigt antagande för att man initialt inte skall ha alltför optimistiska förväntningar. Inträdesavgiften är av- siktligt lågt satt för att studenter, skolelever, barnfamiljer med flera skall ha råd att regelbundet besöka mötesplatsens utställningar. Intäkterna från seminarier (0,) bygger på att mötesplatsen arrangerar fyra seminarier . Ett seminarium beräknas ha i genomsnitt 100 betalande deltagare och en avgift på . Intäkter från enskilda företag och vissa andra utställare () avser täckning av mötesplatsens kostnader för arbete med utställ- ningar, där enskilda företag eller andra utställare profilerar sin egen Dessa företag eller andra utställare skall bära sina egna kostnader i anslutning till utställningen. Men därutöver skall de också ersätta mötesplatsen för arbete med framtagning av utställningen och för utställningspedagoger som skall visa utställ- ningen. Dessa kostnader beräknas uppgå till 0,25 m iljoner kronor per utställning. Som tidigare påpekats skall mötesplatsen ansvara för att sådana utställningar håller samma höga kvalitet som verk- samheten i övrigt. Intäkter från bildarkivet (0,) baserar sig på 200 bildut- låningar med en avgift på per utlåning. Uppskatt- ningen av intäkten baserar sig på jämförelse med andra parter och verksamheter som bedriver kommersiell bildutlåning. Yrkesorganisationer inom eller med anknytning till designområdet Som komplement till redogörelsen för begreppen ger jag här läsaren exempel på ett antal yrkesorganisationer, som företräder professionella utövare inom designområdet. Beskrivningen tar inte upp alla yrkesorganisationer inom eller med beröring till området, utan är ett urval som jag anser ger en god bild av designområdets yrkesorganisationer och utövare.