sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — Inte minst i ett läge, där ökad tillväxt är högt prioriterad, är det angeläget att stärka kommunernas incitament att öka sysselsättningen och skattekraften. Systemet med en differentierad utjämning av skatte- kraften för svaga tillväxtre gioner och för kommuner i starka tillväxtregioner har föreslagits av professor i kom- munalekonomi (1999). Enligt hans beräkningar skulle ett sådant system leda till att pomperipossaeffekterna försvinner. Här skulle författaren vilja gå ett steg längre än professor och föreslå att utjämningssystemet lyfts in i statsbudgeten och tillsam- mans med statsbidragssystemet hanteras som ett samlat regionalt till- växtkapital på ca . En sådan hantering skulle underlättas om hela budgetprocessen tillväxtinriktas så, att statens roll förändras från att vara bidragsfördelare till att bli investerare. 1.Från till – om det sociala kapitalets betydelse för livskraftiga industriella regioner. Rådet för arbetslivsforsk- ning// , Rapport nr 2, 1998. 2.Hur bör kostnader och inkomster utjämnas mellan kommuner eller landsting. En granskning av utjämningsutredningens förslag. 3.Kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. SOU 1998: 151. 4.Validering av utländsk yrkeskompetens. 5.Sverige, framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik. Regeringens proposition 1997/98:16 6.Regional tillväxt - för arbete och välfärd. Regeringens proposition 1997/98:62. 7.Robert B. Reich: Arbetsmarknad inför 2000-talet. 8.Skog : Diversity. Så satsar amerikanska företag på mångfald. 10.Paul och : Globalization in Question. Economy and the Possibilities of Governance. Blackwell, 1996. Symposion, 1997. 13.Strukturrapport 99 - Tillväxtens fundament. SAF, 1999. 14.Fördel Mångfald - en sammanhållen strategi för ökad integration. Två exempel på lokala initiativ Idén om ett Företagshus föddes ur vetskapen om att en stor andel () av arbetsföra befolkning stod utanför den ordinarie arbetsmarknaden och hade svårt att ta sig in. fanns vetskapen om att det bland invandrargruppen fanns en stor entreprenöranda och villighet att driva egna företag. Detta ledde sammantaget fram till idén om att underlätta för invandrare att starta eget. Metoden byggde på att två företagskonsulter skulle anställas för att ge konkret och handfast hjälp med att starta eget och parallellt ge före- tagarna utbildning. Företagarna skulle få möjlighet att kostnadsfritt dis- ponera konsultstöd, kontorsrum och reception . Långsiktighet, kontinuitet och professionalism skulle styra Företags- husets verksamhet. Målsättningen var att 10 företag skulle etablera sig i Företagshuset och vid utgången av projektet år två skulle 20 företag vara etablerade. Företagshuset fortlever nu () och målsättningen är att Företagshuset skall fortsätta att växa. Formen/metoden som har utvecklats har visat sig vara framgångsrik. Målsättning är att ha ca 50 företagare i Företagshuset, vilket främjar det lokala företagandet i på ett högst påtagligt sätt. Företagshuset annonserade i och i tidningen . Sammanlagt inkom 64 ansökningar. Vid antagningen av företagen användes följande kriteriegrunder: invandrar- bakgrund, boende i , verksamheten möjlig att anpassa till Företagshuset, ordnad finansiering, kvinna, personkemi - anpassning till gruppen, företagarnas anpassningsförmåga till det svenska samhället, kultur och näringsliv, mångfald (kulturellt och branschmässigt) och den sista kriteriegrunden var att om samma förutsättningar fanns vägdes sämre socialläge tyngre. Företagarna som antogs till projektet fick gratis lokaler, service från en receptionist och konsultation. Näringslivssek- reteraren i utsågs till projektledare för och två företagskonsulter med invandrarbakgrund anställdes i det första skedet. Företagskonsulterna arbetade dels med de företagare som fanns på plats i Företagshuset, dels med personer som beställde tid för rådgivning. Invandrare från hela var välkomna att få fri konsultation av företagskonsulterna. Personer som kom till rådgivning uppmanades att redan innan besö- ket ha tänkt igenom idé och genomförande, för att på så sätt kunna få adekvat hjälp och stöd i den fortsatta utvecklingen. Arbetet med före- tagarna i Företagshuset tog alltmer tid i anspråk för konsulterna, som till slut hade mycket långa väntetider för externa personer som ville ha enskild rådgivning. Med anledning av den tidsbrist som uppstod på grund av det stora trycket på företagskonsulterna, infördes i stället gruppinformation . Informationsmöten för externa före- tagare genomfördes en gång och besöktes av ca 7- 10 perso- ner per gång. Upptagningsområdet var hela . När det gäller de företagare som verkade och hade sina företag inom Företagshusets väggar strukturerades arbetet så att konsulterna träffade företagarna för utbildning en gång . I utbildningen ingick bl.a. kurser som Företagande i , budgetering, marknadsföring, affärsjuridik, data, skatteredovisning etc. En stor del av dessa bundna timmar veks till individuella handledningstillfällen. De individuella mötena varvades med utbildning. På det sättet kunde konsulterna hjälpa företagarna att applicera lärdomarna på sina egna företag. Det blev en kontinuerlig växelverkan mellan utbildning och praxis. anställdes en kvinnlig företagskonsult. Hon anställdes med det specifika syftet att lyfta fram invandrarkvinnor till eget företagande. beviljade medel för insatser riktat till kvinnor. Ytterligare en kvinnlig företagskonsult anställdes , vilket ledde till en mer definierad fokusering på kvinnligt före- tagande. Konsulterna fortsatte att handleda och följa upp de företagare som fanns i Företagshuset samt höll i informationsmöten för externa företagare. Utbildningen fortsatte för företagarna i projektet . Konsulterna inriktade sig mer på temautbildningar som utformades efter företagarnas behov . De informella kontakterna mellan företagarna och konsulterna var i detta skede viktiga. Företagarna hade nu en grundmurad kunskap kring företagande, men behövde stöd i konkreta situationer. Många egenföretagare upplever administrationen kring att starta eget företag samt att driva det som komplicerad och krånglig. För personer med invandrarbakgrund kan det dessutom upplevas som svårt rent språkmässigt. Företagskonsulternas konkreta stöd kring dessa frågor har i många fall varit avgörande för företagarnas överlevnad. Ett problem har varit att företagarna, på samma sätt som när det gäller bristande språkkunskaper, ofta har lagt över arbetsuppgifter som de själva skall göra som egna företagare, på företagskonsulterna. Det är viktigt, från projektledningens sida, att inte ta över och hjälpa till för mycket. Språket är ett hinder för många, som känner sig missförstådda och dåligt bemötta av andra, t.ex. andra företag och myndigheter i samhället. Tyvärr avgör alltför ofta språket/brytningen hur en person blir bemött. Många av företagarna har dessutom sökt många arbeten och känt sig diskriminerade när de tidigare sökte arbeten. Självförtroendet måste åter byggas upp och det är av stor vikt att företagarna verkligen tror på sin produkt. En del företagare gömmer sig gärna bakom språkproblemet och ber företagskonsulterna att ringa och ha kontakter med myndigheter. Språket blir en ursäkt för att inte ta eget initiativ och ta det fulla ansvaret för sitt företag. Liksom tidigare nämnts är det av största vikt att företagarna själva ringer och sköter kontakterna i sitt företag, inte minst för att företagen långsiktigt skall överleva. Ett hinder för kvinnor att starta eget är ofta deras inställning till eget företagande samt kulturella och religiösa värderingar från omgivningen. Deras självförtroende är ofta starkt, men de känner i vissa fall ett motstånd mot sitt egenföretagande från omgivningen. Som en självklar följd av detta är de mer tveksamma och tvivlar på sin förmåga att starta eget. Det som skiljer dem från männen, generellt sett, är att när de väl tar steget och startar ett eget företag så är företagsidén mer genomtänkt och de är mer målmedvetna. Det finns en stor okunskap om vilken hjälp som finns att tillgå i det svenska samhället (myndigheter, föreningar, etc.). Det finns även en viss rädsla för myndigheter eftersom de kontakter som vissa invandrare har haft med myndigheter ofta har varit av kontrollerande art. Många företagare upplevde att konkret stöd, både från konsulterna och andra företagare, som mycket viktigt. Trots tidigare utbildning och utbildning inom projektet upplevde konsulterna att företagarna inte rik- tigt kunde ta till sig undervisningen förrän de hamnade i en situation där de var tvungna att veta hur t.ex. momsredovisning går till. Företagarna återkom ofta till konsulterna i dessa situationer, eftersom de vid utbildningstillfället inte hade någonting att relatera teorin till. Kon- sulterna blev mycket viktiga i det dagliga arbetet och det var där och då, när problemet skulle lösas, som konsulterna verkligen kunde ge stöd. En avgörande aspekt på vilka företagare som klarar sig som egna företagare beror på dem själva. Företagarnas egna entreprenörsanda är avgörande för om företaget skall överleva eller inte. I efterhand kan konstateras att de som framgångsrikt driver ett företag redan från början hade en genomtänkt och tydlig idé samt en vilja att genomföra projektet. Intervjuer med företagare inom Företagshuset genomfördes intervjuer med åtta företagare i Före- tagshuset. Syftet med intervjuerna var bl.a. att ta del av företagarnas uppfattning om Företagshuset (vad som var bra/dåligt) samt hur deras livssituation hade påverkats av att starta eget företag. Över lag var de intervjuade personerna nöjda med den hjälp de fick från Företagshuset. Många uttryckte att det mentala stödet är mycket viktigt i processen att starta eget. Företagshuset som etablerat projekt beskrevs som positivt på det sättet att andra företag får ett mer seriöst intryck av det enskilda företaget då det ingår i projektet, statusen ökar. Marknadsföringsproblem återkommer många till. Man upplever den biten som svår och uttrycker ett behov av starkare stöd från företags- konsulternas sida. Marknadsföring är dessutom kostnadskrävande. En man uttrycker att han saknar ett ekonomiskt stöd, t.ex. i form av kredi- ter. Ekonomin är ett orosmoment för många av företagarna. Trots oro och osäkerhet upplever många av företagarna att det är positivt att arbeta som egen företagare. Totalt deltog 27 företag, varav 16 stycken var aktiva företag antingen inom eller utom projektet vid dess utgång . Sammanlagt deltog 27 män och 16 kvinnor som företagare. Vid projektets utgång var 28 företagare aktiva, varav 17 män och 11 kvin- nor. Kvinnligt företagande har hamnat i fokus i detta projekt, speciellt år två. En kvinnlig företagskonsult anställdes för att särskilt uppmärksamma kvinnliga företagare med invandrarbakgrund som ville starta eget. Sex av de företag som existerar drivs framgångsrikt av kvinnor. Kvinnor med invandrarbakgrund måste vara målmedvetna för att lyckas. En del kommer från kulturer där kvinnor av tradition inte driver företag på egen hand, eget företagande tycks därför mycket avlägset. En extra satsning och synliggörande av dessa kvinnor har varit av stor vikt för ett lyckat resultat och för att skapa förebilder. Det transnationella samarbetet har utvecklats mycket som Företagshuset har varit i gång. Lärdomar från andra länder har till- varatagits och det finns numera en väl förankrad insikt om att vi i har likartade problem med arbetslöshet. Företagshuset har valts ut till en thematic group tillsammans med projektet 2000 från . Thematic group är de 20 bästa projekten som väljs ut i . Projektet sammanstrålade sammanlagt vid fem olika tillfällen i . En viktig lärdom från projektet är att inte enbart invandrargrupper bör ingå i ett Företagshus, även svenska företagare bör delta. Svenska företagare kan då även fungera som överbryggare/mentorer och bli en del av det nätverk som skapas i ett Företagshus, framför allt för att för- medla den svenska företagskulturen. Steget till den svenska affärsvärlden blir kortare. En annan viktig lärdom är att entreprenörer aldrig kan skapas. De personer som startar företag måste själva vilja skapa sin verksamhet och ha visioner. Urvalet av vilka företagare som får det omfattande stöd som Företagshuset har bidragit med bör därför ske mycket noggrant. Före- tagskonsulternas kunskaper kan bäst utnyttjas av personer som i botten är entreprenörer och som med hjälp av projektet kan nå sitt mål. Det är uppenbart att många invandrare som ser företagande som en livsstil, ett sätt att leva. De personer som är entreprenörer satsar enormt mycket tid och kraft på sina företag. Redan i urvalsprocessen av de företagare som startar i projektet är det viktigt att på djupet utröna om de tror på sin förmåga att starta och framgångsrikt driva ett företag. När företagen är i gång är det viktigt att lyfta fram de företag som lyckats bli självständiga som goda förebilder. Marknadsföring är något som företagarna har upplevt som en svår bit. Det tar för en företagare att nå ut till kunder, mycket beroende på att deras nätverk från början är svagt. Processen att nå ut med sitt budskap är längre än för företagare som har många kontakter. En lärdom är att det krävs en skarpare fokusering på marknadsföring för företagarna. Det svenska språket upplevs av många företagare som en hinder i kontakter med myndigheter och vissa kunder. En del personer känner sig missförstådda och dåligt bemötta av andra. Språket kan skapa osäkerhet och tvivel på förmågan att nå framgång. Det är trots allt viktigt att företagarna själva sköter kontakterna i sitt företag, inte minst för företagets långsiktiga överlevnad. Många företagare har överlevt och blivit självförsörjande, vilket var tanken med projektet. Den metod/modell som arbetat efter har gett goda resultat. Företagarna har stöttat varandra och skapat nätverk och fått stöd av företagskonsulterna i form av konkret hjälp, stöd samt utbildning som har löpt parallellt med uppbyggnaden av företagen. Satsningen på företagande bland kvinnor med invandrarbakgrund har gett gott resultat. Kvinnorna har synliggjorts, vågat ta steget och tagit sig igenom den process som det innebär att framgångsrikt starta eget företag. Det internationella samarbetet har varit fruktsamt. Bra idéer har till- varatagits och utvecklats. Ett hinder som nyföretagare med invandrar- bakgrund ofta upplever i är svårigheter med att beviljas lån i bank vid nyetablering av företag. Efter studier av låneformer i Storbri- tannien och i viss mån även i föddes tanken på att en förenkling av långivningen bör kunna genomföras även i . En utveckling är på gång i . Ett fastare samarbete har utvecklats med den bank som etablerade sig i . Projektledningen har poängterat och pekat på att företagarna skall utnyttja de kompetenser som de besitter i form av språk, kulturell bak- grund samt internationellt nätverk och se detta som konkurrensfördelar. Marknadsföringsinsatser och informationsutbildningsinsatser riktade till minoritetsgrupper är en trend som börjat ta form i . En viktig uppgift för företagskonsulterna är därför att diskutera företagar- nas möjligheter att haka på denna trend i sin affärsidéutveckling. Företagshusets arbetssätt har visat sig vara så framgångsrikt att det kommer att leva vidare i . Det är nu en del av den lokala kom- munala arbetsmarknadspolitiken och finansieras av kommunen. En utökning av företagarna i Företagshuset sker kontinuerligt. Lokal arbetsmarknad och företagande i Stadsdelen i är en del av det s.k. miljonprogrammet. Två tredjedelar av bostäderna ägs av det nybildade kommunala bostadsbolaget . Med helhetssyn som grund medverkar Gårdstenbostäder till att gårdstenborna kan stärka sin egna välfärd och få ett reellt inflytande över sin bostad och närmiljö. Till uppgifterna hör också att utveckla egenföretagandet, skapa en lokal arbetsmarknad och hitta former för meningsfull sysselsättning för gårdstenborna. Gårdstenbostäder har utarbetat en modell för lokal arbetsmarknad och egenföretagande. En av delarna i modellen kallas för Gårdsten- byrån. Gårdstenbyrån syftar till att stödja och utveckla kreativa klimat som redan finns i . Vid Gårdstenbyrån skall gårdstenbor få hjälp med att starta och utveckla företag, hitta lediga arbeten och forma indi- viduellt anpassade utbildningar. Initiativet till Gårdstenbyrån bottnar i att gängse arbetsmarknadspo- litiska institutioner och instrument inte förmår att ta vara på all kompe- tens och allt kunnande bland människor i . Individer med små ekonomiska medel, de som inte har svensk utbildning, de som inte känner till reglerna i företagsjuridiken etc. ges inte möjlighet att visa vad de förmår. Det finns med andra ord ett uppdämt behov av professionellt bistånd för att starta och utveckla företag i olika former bland personer i . Gårdstenbyrån skall fylla detta tomrum och främja utvecklingen av företag och arbetstillfällen i . En annan tanke är att Gårdstenbyrån skall förmedla arbetsuppgifter som Gårdstenbostäder och de befintliga och framväxande lokala före- tagen behöver få utförda. För att förmedlingen skall ske så effektivt som möjligt fordras att den sker lokalt, är anpassad till behoven i området och kompetensen bland gårdstenborna. Rådgivning, kontaktförmedling och stöd av nya entreprenörer kräver också gedigen kunskap. Man fäster därför stor vikt vid att ha mycket kompetent och professionellt arbetande personer som leder Gårdstenbyrån och kan bedöma företagsidéer och individers kunnande. Inställningen måste vara att hjälpa affärsidéer som har bärkraft på en konkurrensutsatt marknad. Varje företag som startar eller utvecklas via Gårdstenbyrån skall kunna ta uppdrag även utanför . har många verksamma och potentiella småföretagare svårt att klara av alla de formella bestämmelser som finns i samband med att starta och driva ett företag. Man skall inte bara ordna en rad ansök- ningar och tillstånd utan också sköta en omfattande bokföring som man bygger upp en mer eller mindre omfattande praktisk verk- samhet. För många människor från andra kulturer är detta extra svårt och bidrar till att de formella kraven för start av fler företag i innebär alltför stora hinder. Det skall också sägas att kraven på en enk- lare företagsform än enskild firma, kommanditbolag, handelsbolag eller aktiebolag har funnits även bland infödda svenskar. Idén om förenklad firma har lanserats av företagsekonomen . I en förenklad firma finns inte några anställda, och företags- formen är, enligt , öppen enbart för dem som har synnerligen svårt att få ett jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. Kvalifikationerna är i princip att man är långtidsarbetslös eller långtidssjukskriven. Gårdstenbostäder har funnit företagsformen så attraktiv att man vill att den skall vara tillgänglig för alla intresserade. Idén bygger också på att man kan schablonisera skatter och avgifter samt vissa kostnader för att driva firman. Det vill säga att den enskilde företagaren inte behöver lägga tid och kraft på administration och företagsjuridiska spörsmål. Förenklad firma är än så länge anpassad till tjänsteföretag. För administrationen upprättas ett konto i en bank, vid Försäkringskassa eller lokalt bolag som Gårdstenbostäder. Administrationen utfärdar bevis för förenklad firma och sköter bokföringen. Alla intäkter går till kontot i fråga. En viss procent av bruttointäkterna dras av som generellt kostnadsavdrag och en viss procent av bruttointäkterna bildar bas för skatter och sociala avgifter. De är också möjligt att kontohållaren sti- mulerar förenklade firmor att samverka lokalt om marknadsföring, utbildning m.m. För att kunna sjösätta modellen med förenklad firma fordras inledningsvis att den tillåts prövas utan justeringar av gällande bestäm- melser för företagsutbildning och möjligheten för långtidssjukskrivna att träda in på arbetsmarknaden. Bilaga 5 finns endast i den tryckta versionen. Några exempel på framgångsrika företag (), som grundades , är ett tjänsteföretag i IT-branschen, företagets grundare är Muazzam Choudhury. Han är född i . När han startade MSC hade han vistats i . Vid företagets grundande satte Choudhury in eget sparat kapital. Vid ankomsten till hade Choudhury redan en utbildning motsvarande en svensk civilingenjörsexamen. Efter ankomsten till Sve- rige fortsatte han utbildningen i tekniska ämnen och Choudhury har även avlagt en svensk civilingenjörsexamen. Innan Choudhury startade MSC hade han arbetat på flera stora inhemska företag, bl.a. inom företag i databranschen. efter ankomsten till hade dock Choud- hury försörjt sig genom att städa och att arbeta på sjukhus som han studerade. Efter utbildningen till civilingenjör inom maskinteknik arbetade han som . För att utvecklas drev han nya projekt som han bedömde som intressanta. Choudhury såg större möjligheter att driva en egen verksamhet i stället för att arbeta som konsult. Detta var en anledning till att han startade eget. är systemutveckling, nätverk och utbild- ning. Tjänsterna marknadsförs som konsulttjänster, lösningar och hel- hetsåtaganden till fast pris samt företagsanpassad och schemalagd utbildning i egna kurslokaler. Kunderna finns främst inom bank och finans, telekom, försäkring samt resor och transporter. Inom telekom var de största kunderna , MSC:s huvudkontor är beläget i . Antalet anställda uppgick till ca 80 personer. Omsättningen uppgick till ca och resultat efter finansiella intäkter och kostnader till . hade antalet anställ- da ökat till omkring 115 personer, omsättningen till omkring 100 miljo- ner kronor och resultatet till ca . Räntabiliteten på det egna kapitalet har varierat mellan ca 30- . MSC är noterat på (O-listan). Börsvärdet utgjorde ca . Choudhury innehar av aktiekapitalet och av röstetalet i MSC. Näst största aktieägare är med av aktiekapitalet och av röstetalet. Sammanfattningsvis kan konstateras att MSC varit både ett fram- gångsrikt och mycket lönsamt företag inom ett starkt expanderande verksamhetsområde. Ett tecken på framgången är att MSC , av organisationen 500, har utnämnts till en av de 500 snabbaste växande företagen i . kom från till . Han studerade i på teknisk högskola i och avlade där civilingenjörsexamen. Karimi hade olika anställningar under åren 1981- 1985. köpte Karimi, tillsammans med en kompanjon, företaget i . för köpet hade företaget fyra anställda. Verksamheten var olönsam vid övertagandet. Expansionen i har sedan skett genom företagsköp och genom rationalisering och förändringar i de köpta företaget. Successivt har koncernen , , byggts upp. Koncernen består i av bl.a. fyra verkstadsföretag. BTT i Kisa tillverkar nu plåtdetaljer upp till 10 millimeters tjocklek. Svetsning av karrosseridetaljer är en av BTT:s främsta konkurrens- medel. Utöver svetsning är BTT:s specialiteter laserskärning, stansning, klippning, bockning samt ytbehandling och lackering av plåt. övertogs svetsverkstad i . Verksamheten, som drivs under namnet , är specialiserat på bearbetning av grovplåt . AHAN tillverkar bak- och framramar till vissa modeller av Volvos lastmaskiner. i är en i ledande leverantör av kvalificerade kundspecificerade kablage (förbindningssystem). De kablage som tillverkas av K.A. används i motorfordon och flygplan, hushållsprodukter, datorsystem m.m. Bland företagets kunder finns , , och Alfa . Det fjärde verkstadsföretaget i inom är Aros i . Där utförs tunnplåtsbearbetning i intervallet 0,5- , bl.a. av aluminium, aluzink och rostfritt stål. Aros är specialiserat på stansning, laserskärning, bockning och svetsning. De viktigaste kunderna är ABB, och . etablerades , , . Denna internationalisering kunde göra efter att i med framgång ha drivit verkstadsföretag med en successivt ökad omsättning och lönsamhet. omsatte /98 och detta räkenskapsår gav ett överskott efter finansiella intäkter och kostnader på . Skatten på årets resultat uppgick till ca . Antalet anställda i uppgår till omkring 220 personer. Vid det första företagsköpet var tidigare kreditgivande bank positivt inställd över att företaget fick nya ägare.