sou · GNB396d2 · 2000-01-01 00:00:00 — DOK.3 Alla observationsregister, som ligger till grund för officiell statistik, är så fullständigt dokumenterade, att en kvalificerad användare kan använda sig av dem på egen hand även , när inga experter med förstahandskunskap finns att fråga 4.3.2Standardiserade tekniska lösningar för att göra datamaterialen tillgängliga TEK.3 Infrastrukturen för att tillgängliggöra den officiella statistik- ens datamaterial baseras på standardiserade tekniska lös- ningar, som gör det lätt för en kvalificerad användare att genomföra bearbetningar och analyser på egen hand och enligt egna önskemål, inom ramen för statistiksekretessen 4.3.3Bastillgänglighet till lågpris för gör-det- självaren, prisvärda tilläggstjänster till marginalkostnad EKO.3 Tjänsterna kring den officiella statistikens datamaterial utfor- mas så, att en grundläggande tillgänglighet säkerställs med hjälp av billiga bastjänster, varefter användaren kan välja mellan självbetjäning eller avgiftsbelagda tilläggstjänster; all prissättning sker enligt RRV:s marginalkostnadsprincip42 4.3.4Skydd för statistiksekretessen som inskränker tillgängligheten minimalt SEK.3 Skyddet för statistiksekretessen utformas så, att statistik- användarnas tillgång till datamaterialen inskränks minimalt 42 "Principer för prissättning av informationstjänster", regeringsuppdrag, RRV 1995:64. 4.3.5Tillgänglighetskraven på officiell statistik föreskrivs gälla även observationsregistren LAG.3 Begreppet officiellt statistik definieras så, att reglerna be- träffande den officiella statistikens tillgänglighet blir tillämp- liga även för observationsregister, som ligger till grund för officiell statistik 4.3.6Offensiv bevakning av tillgängligheten Statistiksekretessen nödvändiggör vissa inskränkningar i den officiella statistikens (och speciellt de bakomliggande observationsregistrens) tillgänglighet. Den statistikansvarige har förstahandsansvaret för avvägningen mellan skyddskrav och tillgänglighetskrav. Tillsynsorganet övervakar att avvägningen är rimlig. ORG.3a Tillsynsorganet övervakar, att statistikansvariga arbetar kon- struktivt med att göra den officiella statistikens observations- register så tillgängliga som möjligt inom ramen för statistik- sekretessen Det gäller att säkerställa att statistikansvariga på ett konstruktivt och resurssnålt sätt använder sig av alla till buds stående metoder och tek- niska lösningar. ORG.3b Tillsynsorganet övervakar, att statistikansvariga inte in- skränker tillgängligheten mer än nödvändigt och inte etable- rar kunskaps- eller datatillgångsmonopol Statistikansvariga kan frestas att de facto etablera monopol av nämnda slag, t.ex. genom att underlåta att dokumentera ordentligt, eller genom att komponera datatjänster, som är orationellt utformade eller mera om- fattande än vad användaren egentligen har behov av, och som därför blir onödigt dyra. Den statistikansvarig myndigheten kan därigenom tillförsäkra sig uppdragsverksamhet, som inte skulle komma till stånd, om den kvalificerade statistikanvändaren kunde göra mera av jobbet själv. 4.4Tillgängligheten till den officiella statistikens datamaterial inskränks inte mer än nödvändigt för att säkra statistiksekretessen Problematiken behandlades relativt utförligt i avsnitt 3.4. Se särskilt avsnitt 3.4.5. Här skall vi bara sammanfatta de viktigaste förslagen till åtgärder. 4.4.1Kombinera legala, administrativa och tekniska åtgärder Huvudpoängen är här, att just välkomponerad kombination av legala, administrativa och tekniska åtgärder i praktiken ger det bästa skyddet för statistiksekretessen. I teorin är det däremot praktiskt taget omöjligt att under alla omständigheter garantera hundraprocentig statistiksekretess, oavsett hur bra lagar man har, och vilka raffinerade metoder man inför. SEK.4a Skyddet för statistiksekretessen skall säkerställas med en kom- bination av legala, administrativa och tekniska åtgärder, som inskränker tillgängligheten till den officiella statistiken och dess datamaterial så lite som möjligt Man kan också uttrycka detta krav på följande sätt: SEK.4b Den statistikansvarige skall utnyttja alla tekniska, legala och administrativa möjligheter, som står till buds, för att göra den officiella statistiken och dess datamaterial så tillgängliga som möjligt för användarna inom ramen för statistiksekretessen Bägge formuleringarna ställer hårdare krav på statistikansvariga, än vad som gäller , att aktivt och konstruktivt verka för praktiskt väl- fungerande och säkra lösningar på problemet att tillgängliggöra den officiella statistikens datamaterial på de sätt, som användarna önskar sig, som statistiksekretessen upprätthålls. Den statistikansva- rige får inte frestas att upprätthålla statistiksekretessen med marginal, om detta går ut över tillgängligheten, trots att brott mot statistiksekre- tessen helt säkert är förenade med större olägenheter för den statistik- ansvarige än brott mot tillgänglighetskraven. 4.4.2Minska tolkningsutrymmet och inför t illgänglighetsprincip LAG.4a Statistiksekretessen förtydligas i lagen, så att den statistik- ansvariges tolkningsutrymme minskar LAG.4b Lagreglerna kring statistiksekretessen kompletteras med en lagstadgad tillgänglighetsprincip för effektiv hantering av sta- tistiksekretessen Innebörden av dessa båda förslag har redan utvecklats och exemplifie- rats i avsnitt 3.4 liksom det följande förslaget, som avser den tekniska hanteringen av statistiksekretessen. 4.4.3Bästa kända tekniska lösningar för att maximera tillgängligheten inom given statistiksekretess TEK.4 Bästa kända metoder, tekniker och programvaror utnyttjas för att säkerställa skyddet av statistiksekretessen, som tillgängligheten till statistikmaterialen inskränks så lite som möjligt Följande metoder och tekniker bör utnyttjas (se avsnitt 3.4.5 för utför- ligare resonemang): (i)Forskare svärs in vid forskararbetsplatser hos den statistik- ansvarige (ii)Skapa elektroniskt tillgängliga forskararbetsplatser med interaktiv fjärrstyrning av statistikbearbetningar av känsliga data via brand- vägg (iii)Avidentifiera och tunna ut känsliga data, innan de görs fritt till- gängliga t.ex. som s.k. public files, som används mycket i Vad som här sägs om forskare bör gälla även andra typer av kvalifi- cerade och seriösa statistikanvändare, t.ex. utredare i näringsliv och förvaltning. ORG.4 En registerfunktion inrättas inom den centrala databasverk- samheten för bearbetningar och samkörningar av identifie- rade mikrodata för statistiska ändamål 4.5Möjligt att komma åt den officiella statistiken genom bastjänster till låga priser i kombination med valfria tilläggstjänster Alla kategorier av statistikanvändare framhåller värdet av att de själva, i enlighet med sina egna preferenser, kan välja eller välja bort tjänster i anslutning till den officiella statistiken och bakomliggande observa- tionsregister. De vill inte känna sig tvungna att använda tjänster som den statistikansvarige erbjuder, särskilt inte om dessa tjänster betingar ett högt pris, eller om användaren känner på sig att tjänsterna inte är prisvärda utan skulle kunna göras bättre av någon annan. Det skulle därför i hög grad bidra till att användarna blir nöjda med officiella statistikens tillgänglighet, om infrastrukturen för tillgänglig- görandet i ännu högre grad än byggdes upp och pris- sattes på ett sådant sätt, att användaren kan se ett smörgåsbord av tjänster framför sig, bestående av ·billiga bastjänster, som säkerställer en miniminivå av tillgänglighet till den officiella statistiken ·självbetjäningstjänster, som fristående eller i kombination med billiga bastjänster, gör det möjligt för varje medborgare, som är beredd att lägga ner en hel del eget arbete, att i princip komma åt all information som finns i den officiella statistiken och bakomliggande datamaterial ·tilläggstjänster, som gör det möjligt för den statistikanvändare, som så önskar, att komplettera bastjänsterna med förädlande, mervärdes- skapande tilläggstjänster, som tillhandahålls av den statistikansvarige eller av någon annan aktör på marknaden för statistiktjänster I det följande (avsnitt 4.5.1 – 4.5.2) beskrivs ett antal åtgärder behöver vidtas. 4.5.1Infrastruktur som möjliggör flexibla kombinationer av billiga bastjänster och prisvärda tilläggstjänster TEK.5 Infrastrukturen för att tillgängliggöra den officiella statis- tiken och dess datamaterial byggs upp med hjälp av standard- komponenter och standardiserade gränssnitt, så att billiga bastjänster och dyrare tilläggstjänster lätt kan fogas in i strukturen och väljas eller väljas bort av statistikanvändarna Denna infrastruktur i kombination med marginalkostnadsbaserad pris- sättning skapar förutsättningar för en konkurrensutsatt marknad för tilläggstjänster. EKO.5 EKO.5 Bastjänsterna och tilläggstjänsterna prissätts enligt RRV:s förslag till marginalkostnadsprissättning av informa- tionstjänster Denell, , , Per & , Bo: Produktbeskrivningsmall 1997 för officiell statistik – Med anvis- ningar, SCB 1997, reviderad version 1998. , , : Quality Concept for Official Statistics, R&D Report 1997:2, SCB. Magalhães, : – Final Report (draft), 1998. Nordbotten : A , Statistisk , . 2, 1966 sid 99-109. , , , : Samhällsdokumentation – En bok om samhällsforsk- ningens framtida materialtillgång, Delegationen för långsiktsmotive- rad forskning, LiberFörlag, 1982. Rapaport, , Bo: Output Protection in Bases, Conference of (), , 1975. Finns också tillgänglig som rapport från SCB. (): Principer för prissättning av informa- tionstjänster, regeringsuppdrag, RRV 1995:64. , , Bo: Dokumentation för återanvändning av mikromaterial från SCB:s undersökningar, 1991. Finns även i engelsk översättning. , Per: Statistikrätt – Den rättsliga regleringen av den stat- liga statistiken, SCB och 1994. SFS: Lag om den officiella statistiken, SFS 1992:889. SFS: Förordning om den officiella statistiken, SFS 1992:1668, änd- rad i SFS 1994:1108, omtryck. SFS: Förordning om vissa personregister för officiell statistik, SFS 1995:1060, senast ändrad i SFS 1998:1330. SOU: Effektivare statistikstyrning. Den statliga statistikens styrning och samordning., SOU 1992:48. SOU: Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken, Betänk- ande av , SOU 1994:1. (): Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik, SCB, Meddelanden i samord- ningsfrågor (MIS) 1994:3. (): Den framtida databasverksamheten vid SCB – Slutrapport, SCB 1994. (): Slutrapport från databasprojekten, SCB 1997. (): Föreskrifter och allmänna råd om of- fentliggörande av officiell statistik, SCB, Meddelanden i samordnings- frågor (MIS) 1995:5. , Bo: Att dokumentera statistiska undersökningar – Använ- darhandbok för SCBDOK version 2.0, SCB 1996. , Bo: Statistical Databases: an infrastructure for flexible dissemination of statistics, Report to the UN/ECE Conference of European Statisticians, 1997. , , : Forskningens framtida datatill- gång, för långsiktsmotiverad forskning, 1976. 1 notat er skrevet etter oppdrag fra Gruppen for å evaluere erfaringer fra det svenske systemet for offisiell statistikk fra 1.juli 1994. Forfatteren har hatt ulike tilknyttinger til statistikk og statistikkarbeid i innpå et halv hundrede år, blant annet i . De visjoner og strategier som legges frem bygger derfor på synspunkter fra mange statistikere. Forfatteren har imidlertid det hele og fulle ansvar for eventuelle feiltolkninger av andres ideer. 2.Om visjoner, mål og strategier 3.Scenario for statistikkmarkedet omkring 4.Strategi for utvikling av statistikkproduksjon For å kunne velge mål og og planlegge for fremtidig offisiell statistikkproduksjon er det nødvendig å utvikle sannsynlige visjoner for fremtiden i form av scenarier. Betegnelsen statistikkproduksjon blir i dette notat brukt i vid betydning og dekker all virksomhet fra planlegging til markedsføring av statistisk informasjon. Med en offisielle statistikkprodusent sikter vi her til en produsent som har ansvar for en del i det offisielle statistikksystemet. Notatet gir neste avsnitt en kort omtale av tidligere nasjonal og internasjonal innsats for å skape mål og strategier for fremtidig statistikkproduksjon. I tredje avsnitt presenteres et scenario av informasjonssamfunnet slik vi tror det kan være omkring basert på den teknologiske og samfunnsmessige utvikling i de siste 10 årene. Deretter drøftes hvilken rolle og mål det vil være ønskelig å gi den offisielle statistikkproduksjonen i et slikt informasjonssamfunn. I fjerde avsnitt understrekes det at forutsetningen om at effektiv oppnåelse av målene krever en strategi og noen steg i en slik strategi skisseres. Avslutningsvis oppsummeres de viktigste synspunkter og konklusjoner som er fremført i notatet. I to vedlegg følger en litteraturhenvisning og et avsnitt om begreper og terminologi nyttet i notatet. 2.Om visjoner, mål og strategier 2.1Hvorfor det er nødvendig å ha visjoner, mål og strategier har en motvilje mot å tenke langsiktig. Arbeid med fremtidsplaner omtales som bortkastet fordi de ofte bygger på sviktende forutsetninger. Skeptikerne hevder at å planlegge fremtiden i verste fall kan føre til ineffektivitet og i beste fall til sløsing av ressurser fordi planene vil være foreldet før de er fullførte. Det finnes mange eksempler på at slik holdning til fremtiden kan være vel berettiget blant annet fordi arbeidet ikke tar hensyn til informasjon som kommer under planleggingen og heller ikke omfatter nødvendig løpende vedlikehold og oppdatering av planene. Vi vil argumentere for at det er nødvendig å generere visjoner og mål for å kan få et sikte for målrettet utvikling avstatistikkproduksjonen. Statistikkproduksjon i seg selv er en tidkrevende prosess, og verdien av statistisk informasjon avhenger ofte av at den beskriver en historisk utvikling. Skal statistikkproduksjonen bli vellykket, må derfor statistikkprodusenten helst både kunne forutse statistikketterspørselen på fremtidige tidspunkter, sette mål for å møte etterspørselen og utarbeide strategier og planer for hvordan disse mål skal oppnås. Samtidig må mål og planer oppdateres underveis når det foreligger ny informasjon. Offisiell svensk statistikkproduksjon har alltid vært rettet og styrt etter fremtidige mål. Premissene for målene ble tradisjonelt satt av noen få store statistikkbrukere, i første rekke de statlige styresmakter, gjennom ressurstildeling, og av forpliktende internasjonalt samarbeid også sterkt påvirket av de samme store brukere. Oppfatningene om hvordan en kunne oppnå en effektiv statistikkproduksjon har variert opp gjennom tidene. På 1700 og 1800 tallene ble produksjonen styrt gjennom tabellkommisjoner med oppgave å se til at berettigede brukerinteresser ble forsvarlig tilgodesett. Etterhvert som behovet for statistisk underlag i den statlige virksomhet tiltok i bredde, ble det innført en sterk sentralisering av statistikkproduksjonen i () . I de siste tiår har også andre brukere kommet inn med større tyngde og mer nyanserte synspunkter på statistikkproduksjonen har kommet frem. I den siste svenske statistikkreformen av 1. , var det således 3 synspunkter som gjorde seg gjeldende [Förordning (1992:1668) om den officiella statistikken]. Statistikk-produksjonen skulle ta hensyn til de ulike brukerinteresser som skulle få større innflytelse på utforming av produktene, markedsføringen skulle tilrettelegges slik at flest mulig skulle kunne dra fordeler av statistikkproduktene og produksjonsprosessen skulle gjøre bruk av tilgjengelig teknologi for å ble mest mulig effektiv. Disse mål ga seg utslag i en desentralisering av den offisielle statistikkproduksjonen til et tjue-tall ansvarlige produsenter. Det koordinerende ansvar for hele den offisielle statistikk ble fortsatt forankret i SCB. I en publikasjon med tittelen Fremtiden viser SCB også sitt sterke engasjement i brukernes fremtidige problemer [1996b]. I internasjonalt samarbeid er det blitt lagt premisser for hvordan de nasjonale statistikksystemene burde utformes, og hvordan internasjonal statistikk skulle ivaretas. Disse premisser har konkret ført til utvikling av statistiske begrepssystemer og standarder som har hatt og har betydelig innflytelse på hvordan den nasjonale statistikkproduksjonen blir utformet. Behovene for internasjonal statistisk informasjon har vært ivaretatt av forskjellige internasjonale statistiske organer i nært samarbeid med de nasjonale statistikkprodusenter. For å få oversikt over og muligheter for å studere ulike former for organisering av statistikkproduksjon, ble det i 1970 årene etter initiativ av UN Statistical Commission gjennomført omfattende undersøkelser av nasjonale statistikkkontorers oppbygning. Det ble også ført diskusjoner og utformet synspunkter av mer generell karakter om hvordan statistikkprodusentene oppfattet sin fremtidig rolle. Det kan være både interessant og lærerikt å studere disse arbeider [ 1978, Kennessey 1994]. I de siste årene er verdifulle synspunkter lagt frem av to komiteer oppnevnte av UN Statistical Commission, [United Nations 1992] og [United Nations 1998] . I vår sammenheng er det viktig å merke seg anbefalinger om at den internasjonale koordineringen av utvikling på de begrepsmessige og metodiske områder må styrkes. 3.1 Beskrivelse av den informatiske domene Med et scenario mener vi en visjonær beskrivelse av en fremtidig situasjon sammensatt av to komponenter. En komponent består av forhold som ligger utenfor vårt påvirkningsområde. Den andre komponenten søker vi å gi en utforming innen rammen av de føringer som den første forventes å gi. For den første komponenten kan vi bare støtte oss til forutsetninger om at visse utviklingstrender vil fortsette, for den andre vil vi søke å skissere en handlingsstrategi som kan realisere den form vi ønsker å gi den andre komponenten. I den sammenheng som opptar oss i dette notat, vil vi således på den ene side ha en komponent som beskriver samfunnsmessige og teknologiske forhold som de offisielle statistikkprodusente bare i liten grad og indirekte kan påvirke. På den annen side kan vi innenfor de begrensninger og med de muligheter som denne tekniske, samfunnsmessige ramme gir, forsøke å opp ønskelige mål for den offisielle statistikkproduksjon og en strategi for hvordan målene skal kunne realisere. Det scenario for informasjonssamfunnet som ligger til grunn for våre drøftinger i dette avsnitt, er illustrert i Figur 1. (Figur 1: Offisiell statistikk som del av et informasjonsystem) Før vi kan gi oss i kast med å skissere et fremtidig scenario hvor den offisielle statistikken inngår, må vi ta standpunkt til hvor langt frem det kan være hensiktsmessig å legge horisonten. Et perspektiv med en tidsnær horisont vil åpenbart kunne ha en høyere grad av realisme enn et annet perspektiv med tidsfjern horisont. På den andre side har vi allerede påpekt at statistikkproduksjon er tidkrevende og at etterspurt statistisk informasjon ofte vil være tidsserier som krever en viss lengde for at de skal gi kunnskap om utvikling og ha interesse og verdi for brukerne. Det siste argument taler for at vi bør legge horisonten så lang frem i tiden at den gir rom for en realistisk gjennomføring. I det følgende har vi valgt et 10–fremtidsperspektiv med begrunnelse at stort lengere er det vanskelig å ha noen nyttig oppfatning av informasjonsteknologiske betingelser i samfunnet, mens et kortere perspektiv har en tvilsom nytte fordi større endringer neppe kan gjennomføres innen en stram tidsramme. Et annet argument for det valgte perspektiv er at ofte går det fra nye teknologiske ideer gjøres kjent til de er tatt i bruk og innarbeidet i større omfang. Innen vår horisont for eksempel romforskerne med å ha utviklet teknologi for å sette det første menneske på Mars, teknologi som uten tvil også vil sette preg på det informatiske samfunn. Ved utgangen av det 20. århundrede dobles IT verktøyene kraft pr. krone over få år. Datamaskiner med en kraft som var reservert de aller største brukere for siden, finnes som personlige datamaskiner på arbeidsplasser, i skoler og hjem. Parallelt har det i det siste ti-år skjedd en rask utvikling av telekommmunikasjons-mulighetene. Mest bemerkelsesverdig er utviklingen av Internet som for siden ble initiert for militære oppgaver og romforskning, og så sent som for siden i stor utstrekning var reservert for den akademiske verden. er brukermassen dominert først og fremst av brukere fra de kommersielle og private sektorer. I organisasjoner og interessegrupper vokser det frem skjermede intranet og mellom samarbeidene intranet etableres extranet. Markedsledere innen kommunikasjonteknologi forventer at allerede vil en femtedel av jordens befolkning ha adgang til Internet, i vår tidshorisont vil kanskje hvert fjerde menneske kunne kommunisere globalt og ha adgang til kunnskapssamlinger over hele verden. Nye og raskere telekanaler er under utvikling og vil tillate overføring av levende bilder og lyd uten særlige begrensninger. Med fortsatt utvikling av mobilnett, vil kravet om kabeltilknytting til kommunikasjonsnettet falle bort. Teknologien blir stadig mindre energikrevende og fjerner bruksbegrensning til steder med kontinuerlig energitilførsel. I løpet av få år vil det være mulig å lade opp en datamaskin i løpet av natten for hele neste dags bruk. kort, lokale distanser vil data formidles trådløst i mobilnett som en naturlig utvidelse av den telefonteknologi vi kjenner fra slutten av de 20. århundrede. Den regionale trafikk vil formidles ved høyhastighetskabelnett mens global langdistansetrafikk vil formidles over satellitnett. Det regnes med at tallet på kommersielle kommunikasjonssatellitter vil 5 dobles allerede i de neste . I løpet av de neste vil utviklingen føre til bærbare datamaskiner får en kapasitet som kan sammenlignes med dagens tunge vertsmaskiner. De vil være selvforsynt med energi for minst , ha trådløs tilnytting til nettverk, være integrert med mobiltelefon, og formidle både tekst, lyd og video. I horisonten kan vi se for oss et teknologisk scenario hvor svært mange kan kommunisere og oppnå kunnskap av forskjellig slag uavhengig av tid og sted. Informasjonsteknologisk vil verden være uten grenser. Den teknologiske utvikling vil påvirke samfunnet på mange måter. Det har lenge vært fremhevet at den representerte kunnskap øker betydelig raskere enn det har vært mulig å gjøre bruk av kunnskapen. Noen hevder at den kunnskap som blir representert i et eller annet fysisk medium fordobles hvert tiår, andre mener det går raskere. Å gjøre den stadig raskere voksende kunnskap mer tilgjengelig for flere med sikte på å skape bedre samfunn, vil derfor være et av de viktigste utviklingsmål i tiden fremover. I horisonten kan vi se industrielt utviklede samfunn hvor alle vil ha mulighet for tilgang til enorme kunnskapsmengder både i eget og andre samfunn. Disse samfunn vil ha andre utdannings-, arbeids- og fritidsmønstre enn de som er vanlige . Det vil i mange tilfeller ikke være nødvendig å være tilstede fysisk i skole, på arbeidsplass eller på fritidsarena for å lære, bidra i næringsvirksomhet eller la seg underholde. Publisering på nettet vil tilta. Ved utgangen fra det 20. århundrede er veksten av nyhetsstoff på nettet raskt økende og det er sannsynlig at avisenes nettutgaver vil få voksende betydning som kilde for mer utdypende nyhetsstoff fordi disse vil tillate brukerne å bla tilbake til tidligere reportasjer. De fleste bøker vil etterhvert bli tilgjengelige i nettutgaver enten for direkte avlesning eller utskrift av personlige kopier. Film vil kunne hentes ned og vises privat når og hvor som helst og overta videokassettenes rolle. Mengden av tilgjengelig informasjon vil bli mangeartet og stor. Den vil leveres i abonnement fra informasjonsmeglere i samsvar med personlige/ organisasjonsmessige informasjonsprofiler eller skreddersydd etter mål for spesielle behov. Ved hjelp av sterke søkesystemer, vil brukerne få den informasjon de har behov for når behovet oppstår.