sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — Tillväxt i småföretag är ett område som kommit att intressera allt fler forskare . Den grundläggande forskningsfrågan i de flesta studier handlar om vad det är som gör att vissa småföretag växer medan andra inte gör det. En stor del av forskningen har koncentrerats kring att finna orsaker till tillväxt; alltså faktorer som påverkar företags tillväxttakt. Annan forskning har inriktat sig på att försöka finna sådana generella drag hos tillväxtföretag som skiljer dem från de företag som inte växer alls eller som endast växer i ringa omfattning. Två motstridiga hypoteser om invandrarföretag och tillväxt är tänkbara. Vissa forskare hävdar att invandrare på grund av diskri- minering har svårt att kunna göra karriär som anställda och därför väljer att bli egna företagare. Som företagare visar de den förmåga som de inte fick utlopp för i sin anställning genom att leda framgångsrika företag som växer snabbt. Andra menar att det på grund av diskriminering och/eller andra problem relaterade till härkomst skulle vara svårare för invandrare att lyckas etablera snabbväxande företag. Enligt den litteraturgenomgång Storey gjort går det ej att finna stöd för någondera hypotesen i det fåtal studier som genomförts i och . Ingendera av dessa hypoteser får heller stöd i min egen forskning. Ungefär lika stor andel () av tillväxtföretag respektive icke tillväxtföretag leds av invandrare Resultaten från forskningen är långt ifrån entydiga, vilket genomgångar av litteraturen illustrerar och det är svårt att hitta generella karaktärs- drag som delas av alla eller ens många tillväxtföretag. Det tycks dock som om det framkommit en del intressanta och mer entydiga resultat. har resultaten från två av de mer omfattande studier som någonsin genomförts publicerats. Dessa studier har genom- förts oberoende av varandra i och . Resultatet av dessa båda studier kan enkelt sammanfattas med att tillväxtföretag är mer benägna än andra företag att upptäcka och ta till vara på affärsmöjligheter. Detta påstående förtjänar att utvecklas. Först kan konstateras att förhållandena i företagets omgivning har mycket stor betydelse för tillväxt. Småföretag har begränsad resursbas och liten förmåga att påverka sina konkurrenter, leverantörer, kunder och myndigheterna. I stället är det viktigt för småföretag att anpassa sig till omgivningen och söka sig till sådana omgivningar som är mest gynnsamma. En mycket central fråga hänger samman med företagets marknad. Man skulle kunna hävda att tillväxt är marknadsdrivet snarare än resursdrivet. I den allmänna debatten diskuteras frågor som risk- kapital och företagsbeskattning flitigt. Detta är resursfrågor som alltså i realiteten har begränsad betydelse för tillväxt. Det vore av värde om frågor kopplade till marknaden fick större utrymme. Det är nämligen förhållandena på företagets marknad som har det största inflytandet på om företag växer eller inte. befinner sig ofta i marknadsnischer där förändringstakten är hög. Det innebär att de tjänster och produkter som erbjuds kunderna tenderar att förändras i relativt snabb takt. Det är också så att de snabbväxande företagens marknadsnischer växer. Befintliga kunder ökar sin efterfrågan och antalet potentiella kunder ökar över tiden. Företagen växer alltså tillsammans med efterfrågan. I denna typ av marknadsnisch där efterfrågan ökar är konkurrensen mellan företagen inte mördande. Det är möjligt för företagen att ta ut ett relativt högt pris. Detta har som konsekvens att snabbväxande företag överlag har högre lönsamhet än de företag som inte växer. Det innebär också att tillväxtföretagen i stor utsträckning kan finansiera sin tillväxt genom återinvesterade vinster. En konsekvens av detta är att många småföretag klarar av att växa i stor utsträckning utan hjälp av risk- kapital. Växande marknadsnischer är naturligtvis attraktiva för andra företag. Det innebär att tillväxtföretagen i det långa loppet inte får ha dessa marknadsnischer i fred. kommer andra företag att erbjuda produkter och tjänster inom nischen, vilket leder till att konkurrensen ökar. Företag som strävar efter att fortsätta växa behöver därför utveck- la nya växande marknadsnischer i takt med att fler företag etablerar sig inom deras befintliga nisch(er). Betydelsen av växande marknadsnischer skall inte blandas samman med begreppet tillväxtbranscher. Det är nämligen så att snabbväxande småföretag återfinns inom i stort sett alla branscher. Dessutom är det enbart ett litet antal företag inom varje bransch som verkligen växer. är viktigt att skilja på bransch och marknadsnisch. Branscher är klassificeringar som vanligtvis görs för statistiska ändamål och behandlar aggregat av företag. Marknadsnischer avser försäljnings- och inköpsmönstret hos specifika ofta små grupper av leverantörer och kunder. Småhusindustrin kan vara ett exempel på en bransch som minskat mycket kraftigt och där många företag har haft problem. Inom denna bransch finns det emellertid marknadsnischer med mycket hög tillväxt, såsom kundanpassade exklusiva villor i storstäder. I denna marknadsnisch finns det också tillväxtföretag. Man kan fråga sig vilken betydelse detta har för invandrarföretagare. På många sätt är det hoppfullt att marknaden snarare än tillgången till resurser är avgörande för tillväxten. Det innebär att även resurssvagare individer inom samhället, däribland invandrare, har goda möjligheter att driva tillväxtföretag. En naturlig följdfråga efter konstaterandet att tillväxtföretag har förmågan att upptäcka och ta till vara på möjligheter och att identifiera dynamiska, växande marknadsnischer är vad som gör att vissa företag har denna förmåga medan andra företag inte har den. Många företagare anger tur eller slumpen som orsak till att de upptäckt nya möjligheter. Det finns dock vissa element i företagens strategi som påverkar till- växten. Man kan hävda att ett entreprenöriellt förhållningssätt påverkar tillväxten. Ett företag som har ett entreprenöriellt förhållningssätt är flexibelt och innovativt, utvecklar nya produkter och modifierar sitt sortiment. Det byter också ut kunder mot sådana som är mer lönsamma. Företaget strävar efter att vara tidigt ute på marknaden med nyheter, före konkurrenterna. Dessutom finns en viss riskbenägenhet, dvs. företaget väjer inte för att ge sig in i nya projekt som medför ett visst risktagande. Det är främst genom det entreprenöriella förhållningssättet som tillväxtföretagen kan upptäcka och tillvarata möjligheter. Företagets ålder har betydelse för tillväxten. Företag som är yngre förefaller mer flexibla och har förmågan att förändra sig för att ta till vara på nya möjligheter. Därigenom växer också yngre företag snabbare än äldre företag. Ett något förvånande resultat är att tillgången till resurser – något som diskuteras flitigt i den allmänna debatten – t.ex. kapitaltillgång, arbetsstyrkans utbildning m.m. har relativt liten betydelse för tillväxt. Det går också att hitta kännetecken hos företagsledaren som tycks påverka företagets tillväxt. Rent allmänt förefaller det som om före- tagarens bakgrund i form av erfarenhet och utbildning spelar liten roll medan motivation är viktigare. Idealbilden av en tillväxtföretagare tycks vara en kombination av en strateg och uppfinnare. De företagsledare som gillar att planera och att vara kreativa på sitt arbete leder oftare tillväxtföretag. I punktform kan följande sägas om företagare som leder växande småföretag: ·Småföretag vars chef gillar att planera företagets framtida strategier växer snabbt. ·Småföretagare som själva gillar att arbeta i den direkta produktionen tenderar att leda företag som växer långsamt eller inte alls. ·Småföretagarens inställning till arbetsuppgifterna verkar vara viktigare än inställningen till vad de kan få ut av sitt företagande. Det innebär att möjligheten att tjäna mycket pengar genom jobbet inte har något inflytande på tillväxt, medan möjligheten att vara kreativ, att förverkliga sig själv, arbeta med de arbetsuppgifter man gillar bäst och planera har ett positivt inflytande på tillväxt. kan göra för att påverka sin tillväxt Baserat på de redovisade resultaten går det att ge vissa råd till små- företagare. Det kanske viktigaste resultatet är att småföretagarna själva och de val de gör har avgörande betydelse för tillväxten av deras företag. Möjligheterna att påverka företagens utveckling borde vara uppmuntrande för småföretagare, inte minst för de invandrare som driver företag. Tillväxt orsakas inte av krafter utanför företaget. Tvärt- om är de till stora delar påverkade av småföretagarens medvetna beslut. Det finns alltså möjligheter för småföretagaren att vidta åtgärder för att företaget skall expandera. Dessutom tycks det som att motivation är viktigare än personlig bakgrund i form av utbildning och erfarenhet. Man kan kanske säga att vad jag vill har större inflytande på före- tagets tillväxt än vad jag kan. För en småföretagare är överlevnad av kriser naturligtvis av största vikt. Därför är det viktigt att påpeka att en vanlig missuppfattning bland praktiker är att ett företag som växer och blir större skulle ha svårare att överleva en kris. Forskningen tyder på att det är tvärtom. har större buffertar och klarar sig bättre under en försäljningsnedgång. Det är också lättare för ett större företag att göra sig av med resurser i form av maskiner och personal och överleva i mindre skala under en lågkonjunktur. Det förefaller alltså som om tillväxt kan vara en lämplig strategi för överlevnad. Det är också så att de faktorer som bidrar till överlevnad också bidrar till tillväxt. Förnyelse av kunder och produkter är t.ex. faktorer som både har positiv inverkan på överlevnad och tillväxt. Forskningen indikerar också att växande företag uppvisar bättre ekonomiska resultat än företag som inte växer. Därför bör kanske en företagare som vill förbättra sin lönsamhet överväga en expansion. Detta är några argument för att småföretagare borde överväga tillväxt. Nästa fråga blir då vad ett företag bör göra för att öka sin tillväxt. Först och främst är det viktigt att söka nya kundbehov och växande marknadsnischer. Företaget bör sträva efter att vara flexibelt och ha en strategi som tar till vara nya affärsmöjligheter. Produkter bör förnyas, helst före konkurrenterna. Företaget bör vidare sträva efter att ersätta sina kunder med sådana som är mer lönsamma. För att bedöma och ta till vara affärsmöjligheter är det viktigt att dessa möjligheter stämmer överens med företagets kärnkompetens. Ett företags kärnkompetens kan sägas utgöras av vad ett företag med framgång kan göra. Det finns en viktig skillnad mellan kärnkompetens och företagets befintliga produkter och tjänster. De befintliga tjänsterna och produkterna utgör en möjlig kombination av företagets kärnkom- petenser. Det är dock möjligt att kombinera dessa kompetenser på nya sätt och därigenom erbjuda nya produkter och tjänster baserade på samma kärnkompetens. Om ett företag upptäcker en ny affärsmöjlighet, t.ex. att en ny teknologi har introducerats på marknaden, så har det företag som har kompetensen att integrera denna nya teknologi i sitt befintliga utbud bättre möjlighet att ta tillvara på denna möjlighet än det företag som saknar sådan kompetens. Företag inom alla branscher kan gå bra och växa. Det viktiga är att positionera sig i förhållande till kunder och konkurrenter. Av särskild vikt är att välja en marknadsnisch där kunderna ökar sin efterfrågan och där den teknologiska förnyelsetakten är hög. Betydelsen av utvecklingen av företagets marknadsnisch och vikten av att kunna upptäcka och ta tillvara på nya affärsmöjligheter tyder på att omvärldsinformation är central. För att känna till nya affärs- möjligheter är det förmodligen inte nödvändigt att känna till alla möjliga informationskällor. Det viktiga är snarare att ha förmågan att tolka tillgänglig information på rätt sätt. Det handlar om att vara mentalt förberedd för att tolka information utifrån om det erbjuder en affärsmöjlighet eller inte. kan säkert vara en tillräcklig källa för affärsmöjligheter för många småföretag, förutsatt att den läses på rätt sätt. Det viktiga är att matcha affärsmöjligheten med företagets kärnkompetens för att avgöra om det är en lämplig affärsmöjlighet för det egna företaget. Om man har kompetensen som passar ihop med affärsmöjligheten bör man också ta till vara den. Ett lönsamt och snabbväxande företag jag besökte kan tjäna som exempel för hur detta kan gå till. Företaget befinner sig i kemika- liebranschen. Företagsledaren insåg att efterfrågan på en ny sorts syntetisk saft ökade kraftigt i . Han insåg också att företagets kärnkompetens som består av att blanda kemikalier, tappa på flaskor, märka flaskor och distribuera dessa till detaljhandel passar lika bra för denna sorts saft som för företagets befintliga produkter. Genom att börja tillverka denna nya saft kunde företaget ta till vara en ny affärsmöjlighet baserat på sin existerande kärnkompetens. Jag tror att detta kan vara ett exempel på viktiga strategiska val som har stort inflytande på ett småföretags framgång. Jag har försökt att illustrera hur ett framgångsrikt företag tar vara på möjligheter med hjälp av sin kärnkompetens i figuren nedan. Figuren visar alltså den ideala positionen för ett litet entreprenöriellt företag som strävar efter att lyckas bättre. Kännetecken på framgångsrikt entreprenörskap i termer av ett företags fokusering på möjligheter och kärnkompetens. möjligheter som går bra Det är rimligt att anta att outsiders, dvs. människor som kan se saker på nya sätt och inte är fast i etablerade tänkesätt lättare kan upptäcka nya möjligheter. Det har t.ex. visat sig att personer som är nykomlingar i en viss bransch har lättare för nytänkande än de som befunnit sig länge i branschen. Därigenom är det tänkbart att invand- rarföretagare genom sin bakgrund har en stor outnyttjad potential vad gäller att tillvarata nya möjligheter och därigenom en stor potential för att leda tillväxtföretag. Småföretagare i allmänhet delar många villkor med andra småföretagare. Varje bransch präglas dock av sina speciella omständigheter och variationen är stor mellan enskilda företagares egenskaper, ambitioner och förutsättningar. Detta gäller likväl bland företagare med im- migrantbakgrund. Frågan är om det över huvud taget är meningsfullt att identifiera och kategorisera företagare efter etniskt eller nationellt ur- sprung. Detta ämne kommer jag att beröra i den här korta framställ- ningen i samband med att jag diskuterar några av de frågor - markerade som underrubriker i denna artikel - som jag ombetts att kommentera. Vilka svårigheter möter personer med utländsk bakgrund vid start och utveckling av eget företag? Frågan är svår att besvara, då variationen är stor mellan olika individers kunskaper, förhållanden och ambitioner. och deltog jag i projektet och företagande. Verksamheten bestod av rådgivning och kurser i företagande och dess innehåll bestämdes utifrån en omfattande inventering bland Södertäljeföretagare med utländsk bakgrund, vilka personligen fick redogöra för sina behov och önskemål. De flesta företagare avböjde yttre stöd. Det var ändå många som uttryckte ett behov av att lära sig mer om bokföring, skattelagstiftning, marknadsföring, affärsspråk samt om avtal och regler avseende import/export, byggnadstillstånd och vad gällde frågor om köp och hyra av mark och lokaler. Påfallande ofta byggde dessa behov på negativa erfarenheter av kontakter med bran- schorganisationer, myndigheter, revisorer och hyresvärdar. Det gick inte att bedöma i vilken utsträckning svårigheterna berodde på institutionell diskriminering. Inventeringen visade, oavsett denna problematik, att många önskade och hade fördelar av att höja sina kunskaper inom nämnda områden. Sannolikt hade en inventering av småföretagares önskemål i all- mänhet givit ett liknande resultat. Skillnaden är dock tydlig mellan småföretagande immigranter och andra entreprenörer när det gäller etnisk kategorisering. Med etnicitet menar jag i detta fall inte enskilda etniska gruppers sociala och kulturella förhållanden. en majoritet identifierar och bemöter - dvs. tänker om och tolkar - människor med annat ursprung än det svenska (i såväl positiva som negativa ordalag). Det annorlunda uttrycks exempelvis i föreställningar och vetande om utomeuropeiska immigranters kultur- och tradi- tionsbundenhet. Särskiljning markeras också genom att brister påtalas i immigranters identitetsutveckling, kompetens, språkfärdigheter eller lämplighet att utgöra fostrande förebilder. Till bilden hör även att indi- vidernas handlingar förknippas med den etniska grupptillhörigheten i stället för att ses som individuella val och förhållningssätt. Den om- fattande samhälleliga uppmärksamheten på immigranters liv och leverne reducerar enskilda individers möjligheter att själva välja hur de önskar att framställa sig. Mängden tillskrivningar skapar vad jag kallar för en omslutning. Personer som immigrerat till kan uppleva att omgivningen ensidigt tolkar deras bevekelsegrunder för att bli egenföretagare i enlighet med deras kultur och grupptillhörighet i stället för utifrån indi- viduella, psykologiska och sociala omständigheter. Möjligheterna att bli bedömda utifrån egna personliga kvalifikationer reduceras. Berättelser och föreställningar blir till konkret verklighet i relationer med myn- digheter, organisationer, leverantörer, kunder och kreditgivare. På så sätt blir en konstruerad social kategori - så som invandrarföretagare - verkligt existerande. Denna särskiljning kan resultera i att grupper av företagare lämnas utanför diskussioner om småföretagens betydelse för landets ekonomiska utveckling och tillväxt. Diskussionen om invand- rarföretagare är ibland snubblande nära synen på immigranter som hjälpbehövande klienter. Därför är riktade statliga och kommunala satsningar på verksamma och presumtiva företagare med s.k. utländsk bakgrund något som bör problematiseras, där faror och förtjänster noga bör avvägas. Vi vet att immigranters svårigheter på arbetsmarknaden är ett komplext problem. Orsaker går att finna i bl.a. omstruktureringar i näringslivet och förändringar i enskilda arbetstagares arbetsuppgifter och höjda krav på kompetens. Många immigranter har inte eller anses inte ha motsvarande kompetens och utbildning. Det är ett av skälen till arbetslösheten inom kategorin. Men skiljelinjen mellan de grupper som har och de som inte har arbete följer även ursprung. Människor som kategoriseras som mer invandrare har lägre löner och har svårare att erhålla anställningar, trots fullgoda utbildningar och goda språkkunskaper. Detta pekar på mekanismer som ligger utanför individernas egenskaper, dvs. Småföretagande immigranters erfarenheter av kreditprövningar förefaller att följa ungefär samma skiljelinje. Avslag på ansökningar kan inte helt förklaras med dåliga affärsidéer och andra brister. Indikationer pekar i stället på att det sker en särskiljning som även här grundar sig på kategorisering av invandrare. Lösningar på dessa förhållanden måste sökas utifrån en komplex problemanalys, där både individuella och strukturella aspekter ges utrymme. Internationella och historiska erfarenheter visar att immigrant- gruppers orientering mot exempelvis handel ibland medför ansträngda relationer i förhållande till underordnade grupper i ett samhälle, gentemot majoritetsbefolkningen eller i förhållande till den politiska led- ningen i ett land. Bland exemplen kan nämnas indiska företagare som utvisades från , aktioner mot judiska butiksinnehavare under tret- tiotalets , plundringen av koreaners butiker under upploppen i South Central, eller hot och våld mot kinesiska företagare i . Immigranters verksamheter innebär ofta många kundkontakter och missnöjet kan riktas mot dem vid ekonomiskt svåra tider. Företagsinriktade grupper med starka mellanetniska band - s.k. middleman minorities - utsätts då för ryktesspridning med innebörden att de när sig på bekostnad av andra underordnade grupper eller hela majoritetsbefolkningen. Det kan även uppstå ansträngda relationer till företagare ur majoritetsbefolkningen, vilka menar att vissa grupper av immigranter konkurrerar genom att sätta orimligt låga priser och arbeta alltför långa dagar samt genom att rekrytera billig och lojal etnisk arbetskraft. Detta förekommer också i . Utvecklingen i är på så sätt en del av en global process och erfarenhet. Finns det områden eller branscher där invandrare har särskilt goda möjligheter att starta och driva företag? När det gäller etablering och drift av företag handlar det om företagarens individuella egenskaper och resurser i första hand, dvs. egenskaper som varierar stort mellan personer. Det skulle därför vara felaktigt, enligt min mening, att utnämna vissa branscher som mer lämpade för immigranter, eftersom benämningen invandrare inte säger något om individernas egenskaper. Variationerna mellan dessa företagare är lika stora som inom vilken annan social kategori som helst och därför har de särskilt goda möjligheter inom de branscher som präglas av gynnsamma förhållanden och framtidsutsikter. En aspekt, som brukar framhållas, är att immigranter särskilt bör satsa på företag som sysslar med import/export eller annan verksamhet med anknytning till utlandet. Många sådana företag är redan verksamma och här finns förstås stora möjligheter att använda sina speciella kontakter och kompetens. Dock får det inte bli en regel att se im- migranter som presumtiva exportörer och importörer. Erfarenheter visar att immigranter världen över vanligtvis söker sig till vissa ingångsbranscher. Det är områden som kännetecknas av få regleringar, mindre av ekonomiska investeringar samt förhållandevis låga krav på bransch- och språkkunskaper. Immigranten investerar i stället genom sitt eget fysiska arbete under långa arbetsdagar, ofta inom handel och service. Det förekommer givetvis även att man startar eget inom andra områden. Ett klassiskt sådant område är klädindustrin i , och . För en relativt nyanländ immigrant handlar det ofta om att över huvud taget finna ett sätt att försörja sig och sin familj. Ur den synvin- keln bör det finnas en tillgång på ingångsbranscher. Det kan vara områden som övergivits av den inhemska befolkningen eller av andra grupper av invandrare som i landet sökt sig vidare. Immigranter som kom till under sextio-, sjuttio- och åttiotalen såg möjligheter inom sektorer som delvis övergivits av infödda svenskar, t.ex. små dagligvarubutiker och skrädderier. Inom de branscher där de flesta immigranter startar eget är det inte så vanligt att en andra och tredje generation övertar företagen eller satsar på samma sak som sina föräldrar. Barnen väljer i stället ofta att utbilda sig med inriktning på den ordinarie arbetsmarknaden eller för att satsa på mer kompetenskrävande och specialiserade företag. På så sätt skapas också en tillgänglighet på företag för nyare grupper. Vilka egenskaper behövs för att lyckas som företagare med utländsk bakgrund? Denna fråga väljer jag att besvara ungefär på samma sätt som övriga frågor: En företagare med utländsk bakgrund måste besitta samma egenskaper som småföretagare i gemen. Det handlar om personliga egenskaper, resurser och kunskaper inom områden som berör före- tagandet. Min egen forskning, som bygger på kvalitativa studier, visar att företagare tillhörande kategorin mer invandrare anser det nöd- vändigt att utveckla speciella förtroendeingivande strategier gentemot myndigheter, organisationer, leverantörer och kunder för att nå framgång. Det gäller förvisso för företagare i gemen, men det krävs mer i det här avseendet av en immigrant, enligt företagarna. Jag skulle därför också vilja framhålla uthållighet som en egenskap i och med att det kan ta för dessa företagare att etablera förtroenden och därmed nå framgång. Vilka statliga och kommunala insatser - och insatser från andra delar av samhället - behöver göras för att underlätta möjligheterna för invandrare att starta och driva eget företag?