sou · GNB3127 · 2000-01-01 00:00:00 — – följ den ekologiska omställningen SOU och Ds som ingår nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. För remissutsändningar av SOU och Ds som ingår nummerserie svarar Fakta Info Direkt på uppdrag av . Beställningsadress: Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6430, 113 82 Tel: , Fax: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: 103 33 Fax: Telefon: - följ den ekologiska omställningen Till statsrådet och chefen för Miljövårdsberedningen överlämnar härmed sitt betänkande med förslag till samt- liga Gröna nyckeltal för att följa utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart sam- hälle. De Gröna nyckeltalen är valda för att lyfta fram några faktorer som är särskilt viktiga för samhällsutvecklingen i vårt land, ur ett ekologiskt perspektiv. Tanken är att de Gröna nyckeltalen ska ge enkel och överskådlig information om utvecklingen på miljöområdet till allmänhet och beslutsfattare. Vi föreslår att de Gröna nyckeltalen redovisas för i budgetpropositionen. Miljövårdsberedningen lämnade en första rapport (SOU 1998:15) om Gröna nyckeltal. presenterades ett utvecklat och reviderat förslag i rapporten; Gröna nyckeltal för en ekologiskt hållbar ut- veckling (SOU 1998:170). I rapporten föreslog vi sjutton Gröna nyckeltal sam- tidigt som där aviserades att en vidare analys krävdes för att utveckla sex av dessa nyckeltal - biologisk mångfald, kemikalieanvändning, materialflöden, kon- sumenternas produktval, miljö i undervisningen/miljöskolor och miljöanpassad offentlig upphandling. Det är nyckeltal på nämnda områden som presenteras i denna rapport. De tidigare presenterade nyckeltalen redovisas kortfattat i sam- manfattningen för att visa på helheten. I denna rapport har den totala uppsätt- ningen av nyckeltal strukturerats om och delvis fått nya namn, för att tydligt visa vad de följer. Våra förslag omfattar därmed tolv områden - tolv Gröna nyckeltal som på olika sätt följer samhällsutvecklingen. Miljövårdsberedningens ordförande har varit riksdagsledamot . Övriga ledamöter har varit generaldirektör (-sep- tember 1999) statskonsulent , biolog , museichef (-), förvaltningschef , forsknings- samordnare , generaldirektör , universitetsrektor och miljörevisor . Från har experterna samt kanslichef deltagit i arbetet med detta betänkande. Sammanfattning - de Gröna nyckeltalen .................................................. 1 Uppdraget och bakgrund ....................................................................... 2 Ekologiskt hållbart samhälle och Gröna nyckeltal .............................. 3 Val av Gröna nyckeltal ........................................................................... 3.1 Våra utgångspunkter och kriterier ........................................................... 3.2 Vad visar de Gröna nyckeltalen? 3.3 Nyckeltalens koppling till annat centralt indikatorarbete .......................... 4.1 Miljövårdsberedningens överväganden..................................................... 4.1.1 Metoder för att strukturera indikatorer ........................................ 4.1.2 Olika syften med indikatorer ...................................................... 4.2 Internationell överblick ............................................................................ 4.2.1 FN:s kommission för hållbar utveckling ..................................... 4.2.5 Europeiska miljöbyrån ............................................................... 4.3 Sammanfattande jämförelse ................................................................... 5 Miljövårdsberedningens förslag till Gröna nyckeltal ........................... 5.1 Nyckeltal för biologisk mångfald ............................................................. 5.1.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 5.1.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 5.1.5 Beslutade mål ........................................................................... 5.1.6 Internationellt arbete .................................................................. 5.2 Nyckeltal för kemikalieanvändningen ...................................................... 5.2.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 5.2.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 5.2.4 Kemikalieinspektionens förslag och 5.2.5 Beslutade mål ........................................................................... 5.2.6 Internationellt arbete .................................................................. 5.3 Nyckeltal för materialanvändning ............................................................ 5.3.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 5.3.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 5.3.5 Beslutade mål ........................................................................... 5.3.6 Internationellt arbete .................................................................. 5.4 Nyckeltal för miljöanpassade inköp - konsumenter ................................. 5.4.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 5.4.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 5.4.5 Beslutade mål ........................................................................... 5.4.6 Internationella jämförelser .......................................................... 5.5 Nyckeltal för miljöanpassade inköp - offentliga sektorn ........................... 5.5.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 5.5.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 5.5.4 Förslag från EKU-delegationen och 5.5.5 Beslutade mål ........................................................................... 5.5.6 Internationellt arbete .................................................................. 5.6 Nyckeltal för miljöanpassade arbetssätt ................................................. 5.6.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 5.6.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 5.6.4 förslag och remissinstansernas synpunkter ............ 5.6.5 Beslutade mål ........................................................................... 5.6.6 Internationellt arbete .................................................................. 6 Nyckeltalens fortsatta användning ........................................................ 7 Bedömning av konsekvenser med anledning av nyckeltalen ............ 7.1 Ekonomiska konsekvenser ..................................................................... 7.2 Andra konsekvenser ............................................................................... Totalt föreslår Miljövårdsberedningen Gröna nyckeltal på tolv områden för att allmänhet och beslutsfattare ska kunna följa den ekologiska omställ- ningen i vårt land. I denna rapport fö- reslås och presenteras Gröna nyckel- tal på fem områden. Övriga nyckeltal presenterades i en tidigare rapport, SOU 1998:170. Begreppet nyckeltal används i våra rapporter i samma be- tydelse som begreppet indikatorer. De fem områden där Gröna nyckel- tal föreslås och presenteras i denna rapport är: –Mängd farliga kemiska produkter –Inköp av miljömärkta produkter –Miljöanpassad offentlig upp handling –Skolor med utmärkelsen skola Vad är syftet med Gröna nyckeltal? Den fortsatta samhällsutvecklingen måste vara ekologiskt hållbar. Mycket arbete och engagemang krävs för att omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle ska lyckas. För att mäta framgångarna i detta pågående arbete behövs uppföljningssystem av olika slag. Arbetet med att följa den ekologiska utvecklingen bygger på en stor mängd statistik, vilket gör det svårt för icke- experter att snabbt tillägna sig infor- mationen. Ett system med ett fåtal strategiska Gröna nyckeltal gör det möjligt för allmänhet och beslutsfat- tare att enkelt och överskådligt få en uppfattning om huruvida utvecklingen går åt rätt håll och i önskvärd takt. Av- sikten med de Gröna nyckeltalen är alltså att komplettera den information som tas fram på annat håll. Vi hoppas att de Gröna nyckel- talen efterhand ska få samma upp- märksamhet som dagens mått på in- flation, tillväxt m.m. och därmed fung- era som underlag för politiska beslut samt bidra till en livligare, bredare och sakligare debatt om det ekologiskt håll- bara samhället. De nyckeltal som vi föreslår ska spegla utvecklingen nationellt, men de bör också kunna bidra till det på- gående arbetet med att ta fram inter- nationellt vedertagna nyckeltal. I rap- porten redovisas även kortfattat hur de Gröna nyckeltalen förhåller sig till de miljökvalitetsmål som beslutats av . Vad visar de Gröna nyckel- talen? Miljövårdsberedningens förslag till Gröna nyckeltal följer tolv strategiskt viktiga områden. Tre av nyckeltalen illustrerar bakomliggande orsaker till problemen. Utsläppen och miljöproblemen beror i stor utsträckning på samhällets stora omsättning av material, kemikalier och energi. Det är därför angeläget att minska material- och energiomsätt- ningen samt byta till mindre hälso- och miljöpåverkande kemikalier, material och energislag. Fem andra nyckeltal illustrerar mått på utsläppsnivåer eller tillståndet i miljön med koppling till fem viktiga miljöproblem: växthuseffekt, försur- ning, övergödning, luftkvaliteten i tät- orter och utarmning av den biologiska mångfalden. För att komma till rätta med miljöproblem krävs att ett stort antal aktörer i samhället börjar agera mer miljömedvetet. Minskad miljöpåverkan är ett ansvar för oss alla. De reste- rande fyra nyckeltalen speglar takten på denna ekologiska omställning hos viktiga aktörer, såsom allmänhet och konsumenter, företagen, i den offent- liga sektorn och i skolan. Mängden möjliga mått inom detta område är stor, och gruppen nyckeltal skulle lätt kunna utökas, t.ex. vad gäller transport- sektorn. Vi bedömer att vi med de här valda nyckeltalen har fångat strategiska ak- törer och att vi följer viktiga faktorer i deras ekologiska omställning. Vi har valt att ändra strukturen för nyckeltalen jämfört med vår tidi- gare rapport för att förtydliga vad de följer. Därför har namnen på tidigare presenterade tal ändrats i denna rap- port. I remissomgången av SOU 1998:170 framkom vissa alternativa förslag till utformning av de där pre- senterade måtten, t.ex. för återför- ingen av näringsämnen till odlings- mark.Vi har dock inte reviderat de ti- digare presenterade nyckeltalen i an- nat avseende än struktur och namn eftersom dessa redan presenterats av regeringen i budgetproposition och utvecklas inom . Miljövårdsberedningens föreslår Gröna nyckeltal på följande tolv områden: Totala volymen hälso- eller Utsläpp av svaveldioxid till luft Utsläpp av kväveoxid till luft Mått på utsläppsnivåer och Tillförsel av fosfor till hav Tillförsel av kväve till hav /XIWNYDOLWHW L WlWRUW Livsmiljöer för biologisk mångfald 0LOM|DQSDVVDGH IlUGVlWW Andelen kollektiva transporter m.m. 0LOM|DQSDVVDGH LQN|S Inköp av miljömärkta produkter Mått på omställningen hos Återföring av fosfor till odlingsmark 0LOM|DQSDVVDGH DUEHWVVlWW De Gröna nyckeltal som tidigare presenterats och föreslagits i SOU 1998:170 är: Användning av energi samt energieffektivitet El för uppvärmning Utsläpp av koldioxid Bensenhalt i luft Utsläpp av försurande ämnen (svaveldioxid och kväveoxider) Miljöanpassade färdsätt Företag med miljöledningssystem (EMAS och ISO 14001) Avfall till soptippar Tillförsel av kväve och fosfor till haven Återföring av fosfor i slam till odlingsmark Som troligen det första landet i värl- den har regeringen presenterat Gröna nyckeltal, vilket skedde i anslutning till finansplanen och budget- propositionen. Miljövårdsberedningen föreslår att regeringen även fortsättningsvis år- ligen redovisar utvecklingen av de Gröna nyckeltalen till i vår- propositionen eller i budgetproposi- tionen. bör ges ett övergripande ansvar för den årliga re- dovisningen av de Gröna nyckeltalen till regeringen. Kriterier för val av nyckeltal - Nyckeltalen ska på ett relevant sätt spegla förhållanden som är strategiska för omställningen till ett ekologiskt håll- bart samhälle. De tre delmålen skydd av miljö, ef- fektivare resursanvändning och hållbar försörjning, vilka samman- fattar begreppet ekologiskt hållbar ut- veckling (prop. Svenska miljömål 1997/ 98:145), är utgångspunkten för valet av Gröna nyckeltal. Vi har valt att fo- kusera på såväl miljöproblemen som strategiska faktorer bakom problemen vilka kräver en förändring i en ekolo- giskt hållbar riktning. - Nyckeltalen ska vara få till antalet Miljövårdsberedningens ambition är att hålla nere antalet nyckeltal så att uppsättningen blir överskådlig. Vi läm- nar förslag till nyckeltal på tolv områ- den. Vi tror inte att det inom en över- skådlig framtid är möjligt att väsentli- gen få ner antalet Gröna nyckeltal utan att tappa mycket viktiga områden för samhällets pågående omställning. - Nyckeltalen ska vara enkla och lätta att förstå Olika användare har olika behov av information. Beslutsfattare och all- mänhet har behov av en kortfattad in- formation för att snabbt förstå sam- manhangen. De Gröna nyckeltalen vänder sig till denna målgrupp. På expertnivå finns djupare informa- tion att tillgå via t.ex. Naturvårds- verkets system med indikatorer för att följa miljökvalitetsmål. - Nyckeltalen ska var mätbara och möjliga att följa i tidsserier Det är viktigt att talen går att följa i tidsserier och att de inom rimlig tid kan uppvisa förändringar. användas för analyser av den ekolo- giska samhällsutvecklingen . - Nyckeltalen ska så långt som möjligt bygga på tillgänglig data Uppdraget har varit att föreslå nyckel- tal utifrån befintlig statistik. För vissa föreslagna nyckeltal saknas dock sta- tistik , men sådan är under utveck- ling . Den mät- metod som används för att samla in data måste vara vetenskaplig. är tidigt framme med att ut- veckla ett fåtal strategiska nyckeltal på det ekologiska området. Det inter- nationella arbetet har varit in- riktat på att hitta heltäckande system för att följa utvecklingen mot hållbar- het. har bl.a. EU påbörjat ett arbete för att få fram också ett mindre antal nyckeltal, så kallade Headline Indicators – rubrikindikatorer. Detta arbete liknar våra nyckeltal. Olika urvalsmetoder används i de olika internationella och nationella arbeten som pågår för att utveckla indikatorer för den ekologiska dimen- sionen av hållbarhetsbegreppet. Det finns ingen enkel och heltäckande metod för att välja ut vare sig en större mängd indikatorer eller ett fåtal Gröna nyckeltal. Underlag för att mäta den ideala indikatorn saknas i regel. Valet blir en kompromiss där befintligt data- underlag får avgöra hur indikatorn ut- formas. Den internationella utveck- lingen kan sägas gå mot indi- katorer som övergripande följer sam- band mellan miljöpåverkan och mänsk- liga aktiviteter, t.ex. resursutnyttjande. Indikatorerna utvecklas även mot att vara av indexkaraktär t.ex. för biolo- gisk mångfald. Vi har valt nyckeltal som speg- lar samhällets utveckling i ett brett eko- logiskt perspektiv, och vår metod föl- jer i huvudsak de modeller som utveck- lats internationellt. Det är nu angelä- get att Gröna nyckeltal som följer den ekologiska omställningen till hållbarhet presenteras och etableras som väl- kända begrepp. För ekonomiska och sociala förhållanden finns det etable- rade begrepp och mått, t.ex. brutto- nationalprodukt och mått på arbetslös- het. Ett fåtal nyckeltal, som på ett sam- lat sätt omfattar de tre dimensionerna som måste fås att samverka för en hållbar utveckling, finns inte . Miljövårdsberedningen anser att det i ett kommande steg kan vara lämpligt att se över befintliga mått för att finna en begränsad uppsättning nyckeltal som samlat täcker in alla tre dimensionerna av hållbarhetsbeg- reppet. De tolv Gröna nyckeltalen Mått på bakomliggande orsa- ker Nyckeltalet mäts på tre sätt: –den totala energianvändningen (TWh/år) –energieffektiviteten, genom att re- latera energianvändningen till brutto- nationalprodukten –mängden el för uppvärmning av bo- städer och lokaler (TWh/år) Samhällets användning av energi be- lastar miljön, och den bör därför ef- fektiviseras så långt som möjligt. Utvecklingen visar att energi- användningen blivit effektivare, men att den totala energianvändningen trots detta inte minskat över tiden. Det be- ror bl.a. på att vi reser mer, har större bostäder och använder fler elektriska apparater. Elanvändningen har ökat under . Nyckeltalet mäts på två sätt: –mängden material som till- förs samhället (ton/person och år) –mängden avfall till soptipp (ton/år). Material bör användas så effektivt som möjligt. För materialomsättningen beräknas statistik finnas framme vå- ren 2000 för en serie av år. Utvecklingen för mängden av- fall visar att den mängd som depone- ras på tipp minskat från ca 6,0 miljo- ner ton till ca . har beslutat att stora delar av det avfall som depone- ras istället ska återanvändas, material- återvinnas eller energiutvinnas. Reger- ingen har beslutat om förbud mot de- ponering av utsorterat brännbart av- fall och av organiskt av- fall . Nyckeltalet mäts som: – mängden klassificerat hälso- eller miljöfarliga kemiska produkter som tillverkar och importerar (ton/ person och år). Petroleumbaserade bränslen exkluderas i nyckeltalet. tillfördes det svenska samhället ca hälso- el- ler miljöfarliga kemiska produkter, för- utom den stora mängden bränslen. Det motsvarar ca per person. var mängden per person. Utvecklingen visar på en uppgång, vil- ken kan förklaras av periodens hög- konjunktur. Enligt regeringens kemikalie- riktlinjer bör användningen av ämnen som har allvarliga eller negativa kro- niska effekter upphöra, och ämnen som är långlivade och lagras upp i le- vande organismer bör inte förekomma i varor som förs ut på marknaden. Mått på utsläppsnivåer och till- ståndet i miljön Nyckeltalet mäts som: – mängden koldioxid som släp- per ut (ton/år) Koldioxid är den volymsmässigt vikti- gaste växthusgasen från mänsklig Utvecklingen visar att utsläppen av koldioxid nästan halv- erats , främst beroende på energieffektivisering, strukturom- vandling av industrisektorn samt ut- byggnad av kärnkraften. syns dock en ökande trend av utsläp- pen. EU har åtagit sig att gemen- samt minska utsläppen till räknat års nivå. Detta nyckeltal mäts på två sätt: –utsläpp av svaveldioxid till luft (ton/år) –utsläpp av kväveoxider till luft (ton/år) Försurande utsläpp ger omfat- tande negativa effekter på framför allt skogsmarken, sjöarna, vattendragen och grundvattnet. Dessutom har ut- släppen medfört stora skador på kul- turföremål och byggnader. Utvecklingen av nyckeltalet vi- sar att utsläppen av svaveldioxid mins- kat med och utsläp- pen av kväveoxider med 15-25 pro- cent . Riks- dagens tidigare mål för svavelutsläp- pen med 80 procents minskning har uppnåtts bl.a. genom bättre reningsteknik, mins- kat svavelinnehåll i olja och övergång från olja till el. Ett nytt mål är att de svenska utsläppen av svaveldioxid till luft ska minska med ytterligare 25 pro- cent jämfört med nivå. mål för kväveoxider med minskning nåddes inte, främst p.g.a. vårt ökande resande. Vidare har utsläppen från arbetsfordon och sjöfart haft större betydelse än först uppskattat. Ett nytt mål är att ut- släppen av kväveoxider ska minskas jämfört med . Detta nyckeltal mäts på två sätt: –tillförsel av fosfor till omgivande hav (ton/år) –tillförsel av kväve till omgivande hav (ton/år) För mycket kväve och fosfor leder till övergödning av sjöar och hav vilket påverkar den biologiska mångfalden. Belastningen beror på utsläpp från tra- fik, jordbruk och avloppsvatten. Utvecklingen av nyckeltalet vi- sar att tillförseln av fosfor till haven minskade men att den har ökat något igen. Tillförseln av kväve ökade un- der första halvan av . Hel- singforskommissionens mål är att ut- släppen ska minska i . Det målet har inte uppnåtts, och inte heller regeringens mål om att minska utsläppen av kväve till havet söder om räknat års nivå. Nyckeltalet mäts som: – halten bensen i tätortsluft (mikro- gram per kubikmeter luft som vinter- halvårsmedelvärde) Luftkvaliteten i våra tätorter påverkar människors hälsa och skadar djur, väx- ter och kulturvärden. Generellt sett har luftkvaliteten väsentligt förbättrats un- der , men det finns fortfarande en rad problem att lösa. Halten bensen ger ett mått på luftkvaliteten i tätorter. Bensen är ett cancerframkallande ämne som bildas vid förbränning av främst bensin. Riks- dagen har beslutat att utsläppen av cancerframkallande ämnen ska halv- eras jämfört med utsläp- pen . Utvecklingen av talet visar att bensenhalten har minskat under 1990- talet, främst beroende på minskad bensenhalt i bensin och katalytisk av- gasrening på bensindrivna personbilar. Men nivån bensen i tätortsluft är fort- farande över den lågrisknivå som In- stitutet för miljömedicin angivit som långtidsmedelvärde. Nyckeltalet mäts på två sätt: –ett index beräknat på vissa förut- sättningar i fyra viktiga livsmiljöer (skog, sjöar, odlingslandskap, hav) som följs –andelen skyddad skog som årlig an- del av den produktiva skogsmarken (även andelen skyddad skog som inte utgör fjällnära skog anges i nyckel- talet). Behovet av bevarande och skydd av den biologiska mångfalden nämns i flera av de miljökvalitetsmål som be- slutats av . Statistik för de olika förutsättningar i livsmiljön Skog och i viss utsträckning Odlingslandskap beräknas finnas framme . Övrig statistik bedöms finnas framme . Det som avses med skyddad skog är enligt skog i na- tionalparker, naturreservat och biotop- Dessutom avses skyd- dad skog i s.k. domänreservat. ökade andelen skyddad skog från . Regeringen har som mål att skogsmark bör vara skyddade som naturreservat m.m. och ca som biotopskyddsobjekt. Om detta uppnås ökar andelen skyddad skog till . vårproposition beviljades ytterligare resurser till markinköp. Cirka 80 pro- cent av den skyddade skogen finns i det fjällnära området. Mått på omställningen hos viktiga aktörer Nyckeltalet mäts på två sätt: –andel av färdsträckan till och från arbete och skola som görs till fots, per cykel eller genom kollektiva transportmedel (procent ) –antalet fordonskilometer med bil (kilometer per person och år) Vägtrafiken är den största källan till luftföroreningar och buller, särskilt i tätorterna. Utvecklingen av nyckeltalet vi- sar att andelen miljöanpassade färd- sätt till arbetet ligger relativt oföränd- rat på och att vårt bilåkande har ökat . Nyckeltalet mäts på två sätt: –värdet av konsumtionen av miljö- märkta varor och tjänster i samhället (kr per person och år) –värdet av de offentliga upphandlingar i vilka det tas miljöhänsyn (kronor ) Miljöanpassade inköp har stor bety- delse för att ge mer miljöanpassade och naturresurseffektiva varor på marknaden. Utvecklingen av nyckeltalet vi- sar att inköpen och utbudet av miljö- märkta varor har ökat kraftigt. Sveri- ges konsumenter köpte 1998 miljö- märkta varor för ca per person, vilket innebär nära en tiodubb- ling jämfört med då beloppet var ca per person. Nyckeltalet bygger på statistik från miljömärkning- sorganisationerna SIS-miljömärkning (Svanen och EU-blomman), (Bra Miljöval) och KRAV. Mellan och ökade antalet miljömärkta pro- dukter på marknaden från ca 1 850 till ca 4 050. Uppgifter om andelen offentliga upphandlingar i vilka det tas miljöhän- syn beräknas finnas . Nyckeltalet mäts som: – mängden fosfor i slam som återförs till odlingsmark som gödsel (ton/år) Slutna kretslopp av näringsämnen bör skapas mellan stad och land. Utvecklingen av nyckeltalet vi- sar att återföringen av fosfor från slam minskade , men att den har ökat. återfördes ca en tredjedel av allt pro- ducerat slam. Resten hamnade på deponi.