sou · GNB329 · 2000-01-01 00:00:00 — De flesta svenska förband i internationell tjänst lyder operativt under FN eller, som i Bosnien, under Nato-befäl. I frågor av nationell karaktär, logistik och personalfrågor leds och understöds förbanden från . I är det Överbefälhavaren () med Högkvarteret (HKV) i som övergripande leder Försvarsmaktens internationella verksamhet. Viss operativ verksamhet leds/understöds också direkt från HKV medan huvuddelen är delegerad till och leds av, chefen för (). Merparten av den "internationella gränsytan" vad avser internationella uppdrag utgörs således av . har också det yttersta ansvaret för att personal och enheter är rätt utbildade innan de sätts in i 80 Bilaga 1 - Aktörer i Till detta kommer också de arbetsuppgifter som utförs av Totalförsvarets ammunition- och minröjningscentrum (SWEDEC), Försvarets hundtjänstcentrum (FHTC), Försvarets sjukvårdscentrum (FSC), Totalförsvarets skyddsskola (SkyddS), försvarets transportflyg och försvarets minröjning till sjöss. Försvarsmakten deltar t.ex. vid de återkommande övningarna "" och "Baltops", där en väsentlig del utgörs av sjöminröjning samt vid övningen "Open Spirit", som innebär ren minröjningsverksamhet till sjöss. Försvarsmakten är en utpräglad utbildningsorganisation och det är vid förband och skolor, i den dagliga officers- och värnpliktsutbildningen, som grunden för Försvarsmaktens förmåga byggs upp. Försvarsmaktens förband, olika och skolor har ett väl utvecklat samarbete som ett ständigt utvecklingsarbete pågår. Utöver internationella uppdrag pågår inom ramen för "Partnerskap för fred" (PFF), en omfattande övningsverksamhet där Försvarsmakten, andra myndigheter och vissa frivilligorganisationer deltar. Exempel på detta är den återkommande "Nordic Peace", som övar interoperabilitet och civil-militärt samarbete samt "99", som avser en datorstödd och simulerad stabsövning med syfte att belysa samordning av civila och militära insatser vid fredsfrämjande och humanitära uppdrag. Den ordinarie officersutbildningen och det bilaterala elev- och officersutbytet mellan och ett antal länder innehåller också ett betydande inslag av internationell verksamhet. Det är utbildningar och verksamhet som ytterligare förbättrar förutsättningarna för officerare och förband att delta i internationella uppdrag. De vanligaste befattningarna för officerare i internationell tjänst är: förbandschef på olika nivåer, stabsmedlem i någon svensk- eller, internationell stab, t.ex. NATO, eller FN, samt militär FN- observatör (). Officerare kan också anställas/tjänstgöra i andra organisationer och myndigheter t.ex. VEU, EU (ECMM), Sida och (). Officerare som tjänstgör i förband och militära staber är som regel beväpnade. Officerare som tjänstgör som militära observatörer, monitorer, verifikatörer eller på uppdrag av andra myndigheter och organisationer är inte beväpnade. Bilaga 1 - Aktörer i 81 Huvuddelen av den utlandstjänstgörande personalen utgörs dock av reservofficerare och värnpliktiga, kvinnor och män, som studerar eller arbetar civilt. är Försvarsmaktens kompetenscenter för internationell fredsbevarande verksamhet samt Försvarsmaktens regionala PFF-center. är lokaliserat i utanför . Kommandots huvuduppgift är att utbilda och ansvara för den direkta ledningen av Försvarsmaktens internationella enheter, "utlandsstyrkan". I detta ingår förberedelser, rekrytering, utbildning, anställning, materielanskaffning, transporter, hemkomstverksamhet, avsked, uppföljning, utveckling m.m. svarar också för den svenska snabbinsatsstyrkan, SWERAP. Personalstyrkan uppgår till mellan 500-800 personer. Utlandsstyrkan, ca 800-1 500 personer , omfattar svensk personal som ingår i allt från förband, stabspersonal i Nato- och FN-administrationer till observatörer, monitorer, civilpoliser och delegater (). All personal, såväl civil som militär, tar tjänstledigt från sin ordinarie verksamhet när de anställs i "utlandsstyrkan". Utlandsstyrkans verksamhet regleras bl.a. av Lagen (1992:1153) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands, Förordningen (1984:309) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten och Förordningen (FFS 1984:30) om delegation vid övervakningen av vapenstilleståndet i . Eftersom det primära åtagandet för är att ge militär personal relevant utbildning inför deltagande i denna typ av insatser behöver tillförsäkra sig resurser och kunskaper från såväl Försvarsmakten i övrigt som andra myndigheter och organisationer. Härtill kommer uppdraget att även utbilda civilpoliser och polischefer för internationella insatser samt utbildning och träning av civila organisationer inom främst områdena säkerhet och minkunskap, "mine awareness". Detta faktum skapar goda möjligheter till kunskaps- och kompetensöverföring/utbyte mellan det militära systemet, andra myndigheter och frivilligorganisationer (NGO). 82 Bilaga 1 - Aktörer i Utbytet har i sin tur skapat förutsättningar för att erbjuda utbildning till såväl statliga myndigheter som ickestatliga organisationer. Exempel på myndigheter och organisationer som genomfört utbildning vid är Sida, , Röda Korset, och Forum Syd. och är dimensionerat för en framtida expansion inom det civil-militära samarbetet. är en del av verksamhet, samverkanskontor och en utbildnings- enhet, förlagt till . har samarbetet med och 1998 fördjupades samarbetet då RPS placerade en polis att på heltid tjänstgöra vid utbildningscentret på . Vid genomförs såväl dagsseminarier som tre veckors kurser. Huvuddelen av utbildningen genomförs med engelska som undervisnings- och samtalsspråk. Såväl kursutbud som kursernas innehåll förändras och utvecklas kontinuerligt. Några av kurserna i kursverksamheten: ·United Nations Staff Officers Course (UNSOC), 3 w. Mål: Träna nationellt utbildade stabsofficerare för befattningar i multinationella missions – och/eller kontingenthögkvarter. ·International Commander Course (IPCC), 3 w. Målet med kursen är att förbereda högre polisbefäl för chefsbefattningar i internationella fredsfrämjande polismissioner ledda av FN eller regionala organisationer som eller VEU. Ansvarig för kursen är . ·United Nations Officers Course (UNPOC), 2 w. Målet med kursen, som är en grundkurs, är att förbereda polis- personal för internationella fredsfrämjande missioner. Ansvarig för kursen är . ·Partnership for Peace Staff Officers Course (PfP SOC), 3 w. Mål: Träna nationellt utbildade stabsofficerare från PFF-länder för befattningar i multinationella brigadhögkvarter eller nationella bataljonshögkvarter vid fredsfrämjande verksamhet. 2 Se p. Bilaga 1 - Aktörer i 83 ·Command Post Exercise (PfP CPX), 1 w. Mål: Träna och förbereda såväl enskilda officerare som förbandsstaber för medverkan i multinationella PFF-övningar och/eller tjänstgöring vid högkvarter under fredsfrämjande verksamhet. ·Utbildning av stabspersonal till NORDPOL BRIGADE i Bosnien, () i och UN STAND-BY FORCES HIGH READINESS BRIGADE (SHIRBRIG) i . ·Språkkurser i engelska för svenska och utländska elever, 1 w. Mål: Utveckla officerarnas språkförmåga avseende militär engelska samt att bekantgöra eleverna med FN- och NATO-terminologi. ·United Nations Junior Officers Course (UNJOC), 2 w. Mål: Utbilda yngre officerare för tjänstgöring i FN:s och/eller regionala säkerhetsorganisationers fredsbevarande styrkor. ·PfP Junior Staff Officers Course (PfP JSOC), 2 w. Mål: bekantgöra PFF-länders yngre officerare med NATO stabsarbetsmetodik, så att de kan bemanna befattningar på bataljonsnivå vid av NATO ledd fredsfrämjande verksamhet. ·European Community Monitors Mission (ECMM)-kurs, 1 w. Mål: Träna och förbereda monitorer från EU:s medlemsstater för tjänstgöring inom ECMM. ·Minröjningskurs, 1 w. ·"awareness" och annan säkerhetsutbildning för valövervakare och några icke statliga organisationer (NGO). Säkerhetsutbildningen bör bibringas samtliga utlandstjänstgörande svenskar, oavsett organisationstillhörighet. ·Förberedande FN-utbildning för kvinnor (FöFNKv). ·Stöd till Försvarshögskolan vid delar av Försvarshögskolans internationella utbildning, 6w. ·Missionsinriktad utbildning av militär personal, civilpoliser m.fl. i direkt anslutning till utlandstjänstgöringen. Vid sidan av den omfattande kursverksamheten bedriver kontinuerligt sin volymmässigt största verksamhet, rekrytering och utbildning av förbandsenheter. Nuvarande verksamhet är: ·befäls- och förbandsutbildning för enheterna i SFOR i Bosnien och kompanierna i UNPREDEP i samt ·befäls- och förbandsutbildning för den svenska snabbinsatsstyrkan, SWERAP. 84 Bilaga 1 - Aktörer i Totalt utbildas vid /Utbildningscentrum på årsbasis ca 3 000 elever från omkring 60 nationer. 1.2Totalförsvarets ammunition- och minröjningscentrum (SWEDEC) SWEDEC är Försvarsmaktens kompetenscenter för fältarbeten, varmed menas "all verksamhet som syftar till att förändra terräng och infrastruktur". Verksamheten omfattar information, utbildning, utveckling, försök och utprovning. SWEDEC har därutöver en särskild roll som för hela Totalförsvarets behov beträffande ammunitions- och minröjning och förväntas samordna utveckling och utbildning. SWEDEC är lokaliserat i . Eftersom fältarbeten är en efterfrågad kompetens när det gäller Försvarsmaktens internationella engagemang har den militära och humanitära verksamheten vid SWEDEC efterhand kommit att få en alltmer internationell prägel. Inom SWEDEC bedrivs en omfattande utbildning av yrkes- och reservofficerare för att tillgodose huvuddelen av Försvarsmaktens behov av fältarbetsutbildad personal. Ammunitions- och minröjnings- utbildningen har ökat i omfattning. Alla Försvarsmaktens ammunitions- och minröjningsenheter som skall tjänstgöra utomlands utbildas vid centret. Därutöver kommer kursdeltagare från , , , Sida och några civila frivilligorganisationer. Stöd till humanitär verksamhet utgör en viktig del i SWEDEC:s arbete. Bl.a. utbildar och administrerar SWEDEC en särskild personalpool med officerare som kan ställas till Sida och biståndsorganisationers förfogande. SWEDEC bemannas i huvudsak av personal från Försvarsmakten men även har personal som tjänstgör vid centret. Samarbetet går att utveckla så att även andra myndigheter och organisationer i landet, i större utsträckning än vad som är fallet, nyttjar och tillför Bilaga 1 - Aktörer i 85 kompetens till centret. T.ex. skulle svensk biståndspersonal och hemvändande flyktingar kunna utbildas i "mine-awareness" SWEDEC samarbetar med flera departement, myndigheter, institutioner, högskolor, industrin, frivilligorganisationer, de Baltiska staterna samt inom det militära kontaktnätet för fältarbetsfrågor i . Den vid SWEDEC sammanhållna utvecklingen och utbildningen inom fältarbetsfunktionen utgör en bas för den svenska krigsorganisationen och därmed även basen för Försvarsmaktens förmåga att i nutid genomföra internationella insatser inom detta område. Samarbetet mellan SWEDEC och kan kort beskrivas som att SWEDEC utbildar enheter/funktioner till som sedan svarar för det operativa ansvaret när enheterna arbetar i internationell miljö. SWEDEC stödjer också i sakfrågor, under själva genomförandet, både och de enheter som arbetar på fältet. Utvecklingen av minhundekipage, certifiering av hundekipage och uppsättande av eventuell "minhundekipagepool" kommer att bli SWEDEC:s ansvar i samarbete med FHTC. 1.3Försvarets hundtjänstcentrum (FHTC) FHTC är funktionscentrum för hundtjänsten vad avser utbildning, dressyr, forskning, utveckling samt utarbetande av reglementen och rekommendationer inom Försvarsmakten. FHTC stöder med utbildning och rekrytering av hundekipage (hundar med förare) till utlandsstyrkan. FHTC stöder även andra svenska myndigheter t.ex. Sida och SRV. I dessa internationella sammanhang kan Försvarsmakten med bl.a. , SWEDEC och FHTC utbilda personal från en lokal befolkning, med målsättning att de skall ha sådan kompetens att de kan dressera sina egna hundar och utbilda egen personal. Ett sådant projekt genomförs i . FHTC är lokaliserat i söder om . 86 Bilaga 1 - Aktörer i FSC är för hälso- och sjukvård inom Försvars- makten. Huvuduppgifterna är anskaffning av sjukvårdsförnödenheter för Försvarsmakten samt utbildning av värnpliktig och anställd kvalificerad sjukvårdspersonal. Hälso- och sjukvård är en utpräglad totalförsvarsfunktion och därför samarbetar FSC med ett stort antal myndigheter. Ett exempel är samarbetet med (SoS). FSC utbildar personal samt anskaffar sjukvårdsförnödenheter åt SoS beredskapsfunktion. Skolans utbildningsverksamhet omfattar: fackutbildning av medicinal- personal, lärarutbildning, medicinalofficersutbildning, krigskirurgisk utbildning samt funktionsstöd vid olika större övningar. FSC:s personal utgörs av läkare, sjuksköterskor, officerare, veterinär, farmaceut, hälsoskyddsinspektör, civilingenjör m.m. Inom forskning och utbildningsområdet samverkar FSC med civil hälso- och sjukvård. Stöd till internationell verksamhet på uppdrag av HKV utgör en stor del av FSC:s verksamhet. FSC har stående uppdrag att stödja bl.a. beträffande: ·planering, personaluttagning, utbildning, genomförande samt uppföljning vid internationella insatser, ·försörjning med sjukvårdsförnödenheter, ·medicinsk rådgivning, krishantering och "debriefing" för att förebygga eller minimera psykiska besvär m.m., ·uppföljning av medicinskt omhändertagande, rehabilitering m.m. av skadad personal i utlandsstyrkan. Dessutom pågår en utveckling av FSC:s samarbetet och samverkan med SRV, SoS m.fl. avseende hälso- och sjukvård vid internationella insatser. FSC har t.ex. ett nära samarbete med SRV vad avser sjukvårdsfunktionen i SRV:s "rescue teams". FSC har också utbildat baltiska försvarsläkare i krigssjukvård och stöder BALTBAT med viss utbildning och sjukvårdsförnödenheter. Bilaga 1 - Aktörer i 87 FSC har ett utbrett internationellt kontaktnät och deltar i detta i forskning och utveckling avseende krigssjukvård. Svenska sjukvårdsenheter deltar i internationella uppdrag som en del av utlandsstyrkan, både som fristående förband och/eller ingående i andra typer av förband. Erfarenheter från omhändertagande av skadade soldater och civila tillför fortlöpande funktionen nya kunskaper. Genom att utveckla och pröva ny materiel, ny organisation, nya metoder etc. för den internationella verksamheten erhålls viktiga erfarenheter för fortsatt utveckling av sjukvårdsfunktionen. Erfarenheter från forskning och de praktiska erfarenheterna från internationella uppdrag omsätts sedan i praktisk utbildning. FSC är lokaliserat på söder om . 1.5Totalförsvarets skyddskola (SkyddS) SkyddS är NBC-funktionscentrum och har ansvar för nukleära- biologiska- och kemiska medel/funktionen inom Försvarsmakten. Inom NBC-området stöder skolan Försvarsmakten med kvalificerad NBC-utbildning och genomför regelbunden uppföljning och kontroll av övrig NBC-utbildning inom Försvarsmakten. Skolan stöder också Försvarsmakten i utvecklingsarbete och genomför i dessa sammanhang studier och försök. Skolan utbildar värnpliktiga specialister, officerare och handläggare inom de civila delarna i totalförsvaret som behöver speciella NBC- kunskaper. Utöver den specialistutbildning som SkyddS erbjuder Försvarsmakten ingår NBC-utbildning i officersutbildningens samtliga skolsteg. Vid specialkursen utbildas NBC-instruktörer och NBC-företrädare. Kurserna är och antalet elever är ca 20-30 . Kurserna kan även genomföras med engelska som kursspråk och därigenom också erbjudas utländska elever. Skolan styrs vad avser det militära försvaret genom uppdrag från HKV. För skolans civila uppdrag är ÖCB samordnande myndighet. Inför varje internationell insats med personal i utlandsstyrkan har ÖB fastställt att en hotbedömning vad avser NBC skall göras. 88 Bilaga 1 - Aktörer i grund skall utbildningsinsatser och utrustning av förbanden utformas. Mot bakgrund av detta deltar SkyddS fortlöpande i NBC-utbildningen av förbandsenheter vid och . Skolan har även utbildat inspektörer för i . I ett samarbetsprojekt mellan och utbildar SkyddS personal från , och i miljövård. Syftet är att skapa ett regionalt utbildningscentrum för miljöutbildning i Nemencine, . Ett fackprogram NBC startar . Utbildningen omfattar 40 poäng. Fackprogrammet vänder sig till såväl officerare som civil personal inom totalförsvarets. Huruvida hela utbildningspaketet skall kunna presenteras för utländska elever är ännu inte klart även om delar av utbildningen redan i inledningsskedet kan erbjudas internationellt deltagande. Deltagarna skall erhålla kunskaper och färdigheter bl.a. för att: ·under fred, kris och krig kunna planera, leda och genomföra verksamhet i NBC-miljö och ·kunna tjänstgöra i internationell verksamhet inom NBC-området som NBC-chef/handläggare i stab/förband/enhet eller som NBC- vapeninspektör. SkyddS genomför i samverkan med FOA 4 och tre olika NBC-kurser samt en 10 p kurs, "NBC och Totalförsvar". Utbildningen utnyttjas av bl.a. Försvarsmakten, och . förfogar SkyddS över en ledningsträningsanläggning vilket kommer att medge ledningsträning i "svåra situationer". Anläggningen kommer att kunna användas av såväl Försvarsmakten som civila myndigheter. Totalförsvarets skyddsskola har lång erfarenhet av skydd mot kemiska och biologiska stridsmedel. Dessa kunskaper kan bibringas en större krets än vad som sker med kraftsamling till personal som skall tjänstgöra i områden där dessa hot föreligger. Bilaga 1 - Aktörer i 89 2 Försvarshögskolan (FHS) Försvarshögskolan skall genom forskning och utbildning stödja totalförsvarets kompetensuppbyggnad och chefsutveckling av såväl militär som civil personal. Härvid skall riktlinjer för totalförsvaret, som kan sammanfattas i nyckelorden anpassning, helhetssyn, folkförsvar och internationella uppgifter, utgöra grunden. Totalförsvarets växande internationella engagemang skall tydligt återspeglas i Försvarshögskolans verksamhet. Den del av verksamheten som vänder sig till en kvalificerad internationell deltagarkrets skall ges distinkt identitet varvid kvalificerad säkerhetspolitisk kompetens måste finnas. Försvarshögskolan skall öka utbildningsansträngningarna vad gäller internationell samverkansförmåga, bl.a. i fråga om språk, stabs- arbetsmetodik och ledningssystem. Samtliga verksamhetsgrenar skall betona betydelsen av ett demokratiskt förankrat folkförsvar. Skolan skall tydligt utbilda i statskick. Härvid skall beslutsprocessen avseende totalförsvarsfrågor belysas och vilka roller som åvilar regering, riksdag och myndigheter klargöras. Försvarshögskolans huvudintressenter är myndigheter inom Försvarsdepartementets ansvarsområde, främst Försvarsmakten (FM) och (). Därutöver Utrikes- departementet (UD) samt näringslivet och övriga myndigheter. 2.1Den högre officersutbildningens historia Dagens Försvarshögskola, inklusive f.d. , utgör det senaste utvecklingssteget i en lång militär utbildningstradition. på 1818 kan sägas vara ursprung. 1878 skapas för armén dit generalstabskurserna överfördes och där krigshistoria, "den mänskliga utvecklingens gång", de politiska partiernas uppkomst, den nutida samhällsordningen, allmän historia, franska, ryska m.m. studerades. Erfarenheterna från och visade på det växande behovet av gemensam operativ ledning inom det vi kallar Försvarsmakten. Den ökade samsynen ledde 1957 till beslut om en sammanslagning av arméns-, marinens och flygvapnets krigshögskolor till en gemensam militärhögskola. 1961 inleddes de första kurserna vid den nybildade . 90 Bilaga 1 - Aktörer i Även tankar om ökad samverkan mellan försvaret och samhället i övrigt växte tidigt fram. Efter anordnades strategiska kurser för de militära staberna, högskolorna, och förvaltningarna där högre civila befattningshavare i utrikesförvaltningen, civilförsvaret, ekonomiska försvarsberedskapen, kommunika tionsverken m.fl. ämbetsverk inbjöds att delta. Genom dessa spel och kurser lades grunden till Försvarshögskolan som inledde sin total försvarsinriktade verksamhet 1952. Verksamheten vid de båda skolorna har anpassats efterhand såväl till de ändrade förutsättningarna för totalförsvarets planering som ändringar i det fredstida samhället och totalförsvarets organisation föranlett. har ett flertal utredningar, som påverkat officersutbildningen i allmänhet och den högre chefsutbildningen i synnerhet, genomförts. Bl.a. vill statsmakterna att delar av Försvarsmaktens utbildning skall få akademisk status. 90-talets omvälvande förändringar i omvärlden har förändrat kraven på officersutbildningen. Ökad internationell verksamhet, språk, ökade krav på allmänutbildning och etikfrågor får en allt mer framskjutande roll i utbildningen. gick och Försvarshögskolan samman och Försvarshögskolan i nuvarande organisation bildades. Försvars högskolan är en egen myndighet utanför Försvarsmakten. 2.2Utländsk deltagande i utbildningen Av tradition har det i stort sett funnits norska studerande representerade vid utbildningen. Även finska och danska studerande har regelmässigt deltagit. Våra nordiska grannländer sänder numera officerare till Försvarshögskolan i stort sett . har skolan även haft elever från icke nordiska länder. tjänstgör också officerare från de nordiska länderna som lärare vid skolan. En förutsättning för tjänstgöring vid FHS är att såväl elever som lärare behärskar det svenska språket. Svenska språket används i all utbildning förutom vid de korta internationella veckokurserna som genomförs på engelska. Bilaga 1 - Aktörer i 91 skickar Försvarsmakten elever utomlands för högre militär utbildning. Försvarshögskolan ansvarar för kontakterna med de utländska skolorna och för uppföljning av eleverna. 1997 hade elever i , , , och . Försvarshögskolan har en styrelse som består av högst femton personer som utses av regeringen. Ledamöterna representerar såväl totalförsvar, universitet, andra civila myndigheter som det politiska etablissemanget. Även lärare och elever är representerade i skolans styrelse. Försvarshögskolan har en matrisorganisation med en rektor, prorektor, forsknings- och utvecklingsnämnd, institutioner och linjer samt ett totalförsvarsutbildning (IHT). Organisationen kommer att anpassas efter nya krav och såväl program som institutioner kommer att påverkas. Institutionerna ansvarar främst för utbildning och forskning inom respektive ämne. Linjerna ansvarar främst för elevers chefsutveckling och för sam- ordning mellan olika ämnen inom respektive utbildning. Institutet ansvarar främst för högre totalförsvarsutbildning för chefer, högre tjänstemän och handläggare inom totalförsvaret samt för den högsta militära chefsutbildningen. Försvarshögskolans utbildning bygger, vid sidan av de militära professionella kraven på chefsutveckling, på vetenskaplig grund. Forskning, pedagogisk utveckling, utbildning och lärarsamverkan sker i nära kontakt med universitet och civila högskolor i samt utomlands. Försvarshögskolan samverkar också med () () () och med försvarshögskolor i andra länder. Utbildningen inom Försvarshögskolan grundar sig på högskolelagen och högskoleförordningen med dess meritvärdering. 92 Bilaga 1 - Aktörer i pedagogisk styrning utformas efter totalförsvarets behov. Högskolan har ca 270 anställda, varav hälften civila. Den militära utbildningen är yrkesinriktad, för individuella karriärer och för ledarkompetens i högre militära befattningar. Totalförsvarsutbildningen belyser och skapar förståelse för svensk säkerhetspolitik och det svenska totalförsvaret i såväl ett svenskt- som ett internationellt perspektiv. Utbildningen syftar till att ge eleverna ökad duglighet att verka i sina olika befattningar inom totalförsvaret. av uppdragen kommer från Försvarsmakten via ÖCB och UD. IHT erhåller sina uppdrag i huvudsak från ÖCB. Försvarshögskolan har en omfattande internationell verksamhet inom området "fredsbevarande/fredsfrämjande" i vidare bemärkelse. T.ex. genom forskning, utbildning, projekt, övningar, deltagande i kurser/seminarier författa publikationer m.m. Försvarshögskolan är lokaliserad i , och .