sou · GNB329 · 2000-01-01 00:00:00 — Forskningen vid bedrivs inom följande områden: säkerhetspolitik, strategi, militärhistoria, organisation, beslutsfattande, ledarskap, pedagogik, urval, stress, militära operationer, operativ och taktisk ledning, internationella operationer, militärteknik, ekonomi- styrning, logistik, samhälle och försvar, folkrätt, lågnivåkonflikter, krishantering samt informationskrigföring, IHT ansvarar för den högre totalförsvarsutbildningen samt för internationell och nationell uppdragsutbildning. Det nya totalförsvars- programmet (80 poäng) samt enstaka akademiska kurser i totalförsvar finns också vid IHT. Institutet genomför den högsta militära chefsutbildningen. För övriga delar inom totalförsvaret, inklusive de militära delarna, finns ett totalförsvarsprogram. Utöver officersutbildningen och högre chefsutbildning genomför totalförsvarsprogrammet utbildning av utländska parlamentariker inom Bilaga 1 - Aktörer i 93 ramen för Partnerskap för fred (PFF) inom områdena säkerhetspolitik, demokratisk kontroll av väpnade styrkor och totalförsvarskonceptet. IHT genomför även Chefskurs för totalförsvarets högsta chefer. För de militära delarna av totalförsvaret finns nivåhöjande utbildning vid bestående av stabs- och chefsprogram. Grunden för den militära utbildningen är att utveckla officerarnas förmåga att leda väpnad strid. Programmen skall ge officerarna bästa möjliga förutsättningar att möta uppgifter i en osäker framtid. Chefsprogrammet har som syfte att tillgodose det framtida behovet av försvarsmaktsofficerare med tillräcklig kunskap, insikt och färdigheter för att kunna tjänstgöra och utvecklas i befattningar på militär nivå överstelöjtnant/kommendörkapten under fred, kris och krig. Officerarna utbildas mot nivån chef för högre förband samt kvalificerad stabsmedlem. Utbildningen, som genomförs , är också en grund för framtida utveckling mot högre chefsnivåer. Försvarshögskolans chefsexamen uppnås efter fullgjorda fordringar om sammanlagt minst enligt officersförordningen. Examens- fordringarna inkluderar också de allmänna målen enligt högskolelagen. Målet med chefsutbildningen är att: ·tillgodose Försvarsmaktens behov av officerare med kunskap, insikt och färdighet för nivå överstelöjtnant/kommendörkapten i grund- och krigsorganisationen, ·ge fördjupad färdighet inom respektive försvarsgren, ·ge mycket god insikt i hela totalförsvarsfunktionen, ·möjliggöra utveckling mot högsta chefsnivåerna, ·kunna besätta försvarsgrensoberoende befattningar på nivå överstelöjtnant/kommendörkapten. Stabsprogrammets syfte är att tillgodose det framtida behovet av försvarsmaktsofficerare med tillräckliga kunskaper, insikter och färdigheter för att kunna tjänstgöra och utvecklas mot militär nivå major/örlogskapten. Utbildningen genomförs av kaptener med cirka tio års yrkeserfarenhet, varav cirka tio terminer högskoleutbildning inom försvaret. 94 Bilaga 1 - Aktörer i Stabsprogrammets utbildning för reservofficerare har samma mål, men avser endast placering i krigsorganisationen. De för denna examen mera begränsade fordringarna kompenseras i regel av civil högskoleutbildning. Försvarshögskolans stabsprogramexamen med inriktning mot armén, marinen respektive flygvapnet uppnås efter fullgjorda fordringar enligt officersförordningen. Examensfordringarna inkluderar också de allmänna målen enligt högskolelagen. utvecklar i samverkan med ÖCB kunskaper med vars hjälp chefer och specialister inom totalförsvaret kritiskt skall kunna granska samt utveckla det svenska samhällets förmåga att förebygga och hantera säkerhetspolitiska kriser, militära konflikter och svåra påfrestningar på samhället i fred. Institutionen ansvarar för utbildning inom ämnena totalförsvarskunskap med fokus på civil beredskap, statskunskap, folkrätt och informationstjänst. Exempel på aktiviteter med anknytning till internationell fredsfrämjande verksamhet: ·Institutionen genomför seminarier inom ramen för International Humanitarian . skyddet för personal på internationella uppdrag skall till stor del behandla skyddet för personal i FN-insatser. ·Institutionen utbildar också i Roules of Engagement (ROU), Status of Forces Agreement () samt Memorandum of Understanding(). ·Institutionen har genomfört övning med International Humanitarian (IHFFC). Ledarskapsinstitutionen ansvarar för den betendevetenskpliga delen av skolans forskning och utbildning inom området "ledarskap". Detta belyses ur olika perspektiv, alltifrån ledarskap som personlig kompetens till ledarskap som organisatoriskt behov. Exempel på aktiviteter med anknytning till internationell fredsfrämjande verksamhet: · Projektet syftar till att ge dels en snabb erfarenhetsavtappning dels bidra till en långsiktig kunskaps- Bilaga 1 - Aktörer i 95 Resultatet skall kunna tas tillvara i utbildning, planering och genomförande av kommande internationell verksamhet. ·Institutionen genomför just nu ett doktorandarbete, "Ledarskap i förändring - en granskning av det svenska militära ledarskapet med fokus på två fallbeskrivningar från Bosnien". ·Institutionen ger också ut ett stort antal publikationer. Managementinstitutionen verkar inom områdena produktionslogisitk, ekonomistyrning, personalledning samt mark- anläggnings- och lokalförvaltning. Utbildningen skall stödja effektiviseringen av myndigheter inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Utbildningen spänner över generallistutbildning med management i fred, underhållsledning och personaltjänst i krig till specialistinriktad utbildning med tonvikt på verksamhets- och arbetsledning i fred och krig. Exempel på aktiviteter med anknytning till internationell fredsfrämjande verksamhet: Institutionen undervisar i internationella organisationer, som FN, EU, VEU och , arbetssätt och deltagande i pågående fredsfrämjande insatser. Militärtekniska Institutionens ämnen är vapenteknik, ledning/telekrig skyddsteknik samt naturvetenskapliga grunder. Institutionen knyter tekniken till dess inverkan på strategi, operationskonst och taktik. Det militärtekniska området är av avgörande betydelse för att Försvarsmakten skall kunna lösa sina uppgifter. Den tekniska utvecklingen , med dess implikationer på militär verksamhet, gör att Försvarsmaktens behov av militärtekniskt utbildad personal ständigt ökar. Detta har kommit till uttryck såväl inom det ledningstekniska området som inom det vapentekniska området. bedriver utbildning, utveckling och forskning inom områdena militära operationer, taktik, internationella insatser, ledning, underrättelse- och säkerhetstjänst samt användarlogistik. Vid finns även ett informationskrigskansli knutet till Regeringens arbetsgrupp för skydd mot hot och risker rörande informationskrigföring m.m. På uppdrag av samverkar informationskrigskansliet även med andra totalförsvarsmyndigheter, för att bedriva och sammanhålla särskilda studier m.m. 96 Bilaga 1 - Aktörer i genomför utbildning med elever vid FHS så att de kan verka inom Försvarsmaktens uppgifter att: -försvara landet mot väpnat angrepp, -hävda vår territoriella integritet, -genomföra internationella fredsfrämjande insatser, -stödja samhället vid svåra påfrestningar i fred. Den operativa utbildningen är främst inriktad mot regional nivå. Att kunna bidra till den operativa ledningen av de gemensamma verksamheterna med mark-, sjö- och flygstridskrafter är ett viktigt mål. Taktikutbildningen berör främst nivån flygkommando, marinkommando, fördelning och brigad. Vid utbildningen för internationella insatser är det övergripande målet att lära sig och förstå systemet med samarbete och diskussion mellan olika aktörer i den internationella miljön. T.ex. politiker, diplomater, civila myndigheter, militära enheter och humanitära organisationer. Syftet är också att ge en bred bild av olika aspekter runt fredsfrämjande insatser. Exempel på aktiviteter med anknytning till internationell fredsfrämjande verksamhet: ·Institutionen genomför forskningsprojektet som syftar till att identifiera problemområden och relationer mellan dessa inom FN:s fredsfrämjande operationer. ·I den internationella stabsutbildningen utbildas i stabsarbetsrutiner och metodik med koppling till fredsfrämjande verksamhet. ·Internationell krishantering med koppling till fredsfrämjande verksamhet genomförs som en exempelövning. Strategiska Institutionens ämnen omfattar säkerhetspolitik, strategi och militärhistoria. Genom egen forskning och samarbete med andra myndigheter, institutioner och organisationer inom och utom landet lämnas stöd till Försvarsmakten och m.fl. Institutionen ger i samverkan med akademisk utbildning i militärhistoria. SOU 1999:29 Bilaga 1 - Aktörer i 97 Exempel på aktiviteter med anknytning till internationell fredsfrämjande verksamhet: ·Institutionen genomför en konferensserie Peace Support Into the 21st Century. Initiativtagare och samordnare som forskar vid "". Konferens vid FHS , vid ryska "" , vid "" i , vid "" med fortsättning . ·"Searching For Peace In The ". En konferens om "International Peace Operations" som genomfördes tillsammans med "vid " i genomfördes vid FHS . , och , Norsteds 1995. jubileumspresent om FN:s fredsbevarande till FN:s 50-årsjubileum. 1992 omorganiserades dåvarande på och det Militärvetenskapliga bildades genom en sammanslagning av bibliotek. 1998 bytte namn till "Försvarshögskolans bibliotek". huvuduppgift är att betjäna militärvetenskaplig forskning och utbildning och användarna finns såväl inom som utanför Försvarshögskolan. 98 Bilaga 1 - Aktörer i Den första svenska insatsen med poliser i internationell fredsfrämjande tjänst beslutades och avsåg den upprättade "United Nations Peacekeeping Force i " (UNIFICYP). deltog med en kontingent om ca 15 civilpoliser3. beslutade FN om att engagera poliser i ytterligare en fredsfrämjande mission "" (UNTAG) i . deltog med som mest 75 civilpoliser. Därefter har civilpolisiära insatser organiserats i ett dussintal olika konfliktområden. Sammanlagt har cirka 2 000 svenska poliser deltagit i olika fredsfrämjande missioner. Civilpolisernas uppgifter har i dessa sammanhang främst inneburit: ·att övervaka den lokala polisen i syfte att förvissa sig om att denna respekterar de mänskliga rättigheterna samt följer den nationella lagen, ·att utbilda den lokala/nationella polisen, ·att stödja den lokala polisen i dess yrkesutövning, ·att rapportera övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och andra missförhållanden till högre instanser i uppdragsgivande organisation. I några fall där rättssystemet inte fungerat, i avsaknad av en lokal poliskår i ett område, har civilpoliser även haft vissa exekutiva polisiära uppgifter, t.ex. i och . Civilpolisinsatserna har huvudsakligen genomförts utan beväpning. I de få fall civilpoliserna varit beväpnade har de burit lätta eldhandvapen avsedda för självskydd. Civilpoliserna arbetar normalt i mindre enheter och lever och bor nära lokalbefolkningen. Arbetet leds och koordineras av "Commissioner" (PC) och hans stab. Flertalet av de svenska poliserna som tjänstgör i internationella insatser är anställda av (), och utgör en del av utlandsstyrkan4. Några inkommenderas också av 3Poliser som deltar i internationella insatser på uppdrag av FN och andra internationella organisationer benämns civilpoliser (civpol). 4Det finns förslag till förändringar vad avser utlandsstyrkan. Se SOU (UD 1997:104) Polis i fredens tjänst Bilaga 1 - Aktörer i 99 via och avlönas då av Sida. Dessa polisers arbetsuppgifter har i regel bestått av att verka som lärare eller rådgivare i ett land där internationell hjälp efterfrågats för att bygga upp en lokal polisstyrka. Tjänstgöring i regionala internationella organisationer är ytterligare en verksamhet (anställningsform) som har ökat i omfattning . Ett exempel är OSSE-missionen i Kosovo där såväl poliser, militärer som civila är anställda av Sida och ställs till förfogande. Att delta i internationella fredsfrämjande och/eller humanitära uppdrag har blivit en allt mer omfattande verksamhet för polisen. Regeringen har till "United Nations Stand–by " (UNSAS) anmält att skall ha en kapacitet att bidra med 120 poliser för internationell tjänstgöring varav 20 skall kunna inställas med mycket kort varsel. Utöver internationella uppdrag pågår inom ramen för "Partnerskap för fred" (PFF) övningsverksamhet där Försvarsmakten, Rikspolis-styrelsen, andra myndigheter och vissa frivilligorganisationer (NGO) deltar. Övningen "Nordic Peace 98" var en sådan större samverkans-övning mellan militära och civila komponenter. Polisens utbildning med direkt inriktning mot internationella freds-främjande och/eller humanitära insatser bedrivs av på och i samverkan med (). 100 Bilaga 1 - Aktörer i Vid finns två kurser med inriktning mot civilpolis verksamhet. ·International Commander Course (IPCC), 3 w. Målet med kursen är att förbereda högre polisbefäl för chefs- befattningar i internationella fredsfrämjande polismissioner ledda av FN eller regionala organisationer som eller VEU. Ansvarig för kursen är . ·United Nations Officers Course (UNPOC), 2 w. Målet med kursen, som är en grundkurs, är att förbereda polis- personal för internationella fredsfrämjande missioner. Ansvarig för kursen är . Kurschefen i dessa bägge kurser är polis medan instruktörerna kommer från såväl polisen som Försvarsmakten. För IPCC gäller vidare att de nordiska länderna bidrar med instruktörer. Ett stort antal gästföreläsare bjuds också in. Utöver UNPOC och IPCC bidrar polisen med instruktörer till den mer militärt inriktade kursen "United Nations Staff Officers Course" (UNSOC)5. Delar av den polisiära utbildningen IPCC bedrivs parallellt och till vissa delar integrerat med UNSOC. Den samordnade och samverkande utbildningen är en direkt förberedelse för den verksamhet som såväl poliser som militärer har att möta i de olika missionerna. Den integrerade utbildningen ökar kunskapen och förståelsen för respektive verksamhetsområde. International Commander Course (IPCC) har väckt ett stort internationellt intresse. Att samla ett antal blivande chefer i olika nivåer från olika länder i en gemensam utbildning, med delar av utbildningen gemensam med blivande chefer och stabspersonal på den militära sidan, har givit mycket goda erfarenheter. Erfarenheterna från två genomförda kurser är så goda att planerar att, till nästa kurs, 5 Se p. Bilaga 1 - Aktörer i 101 bjuda in ett större antal kursdeltagare från icke nordiska länder. Ett antal länder har redan efterfrågat deltagande i kommande kurser. Den svenska polisens höga utbildningsnivå samt polisens internationella kontakter i sitt dagliga arbete och insatser i de baltiska staterna, , och vissa mellanamerikanska stater är också verksamhet som förbättrar förutsättningarna för poliser att delta i internationella uppdrag. mångåriga samarbetet med fördjupades 1998 då RPS placerade en polis att på heltid tjänstgöra vid utbildnings- centret på . Vid utbildas landets poliser, såväl på grundnivå (grundutbildning) som på vidareutbildningsnivå. Skolan genomför också uppdragsutbildning. De olika Polismyndigheterna bedriver därjämte fortbildning över vilken har tillsyn och föreskriftsrätt. Skolan kan också medverka vid planering och genomförande av regional och lokal utbildning. Den svenska polisiära grundutbildningen håller en kvalitativt hög nivå och är en bidragande orsak till att svensk polispersonal efterfrågas internationellt. har ingen utbildningsverksamhet i egen regi med direkt inriktning mot internationella fredsfrämjande och/eller humanitära insatser. driver dock genom sitt GLOBEN- projekt förberedelser av annan utlandsstationerad personal bl.a. såsom sambandsmän. 102 Bilaga 1 - Aktörer i första internationella insats genomfördes . Då skickades en räddningsstyrka med bl.a. räddningshundar till det jordbävningsdrabbade . har cirka 800 personer i regi deltagit i ett åttiotal uppdrag av varierande karaktär. En av uppgifter är att upprätthålla beredskap för att genomföra internationella räddnings- och katastrofinsatser samt ha kapacitet för att medverka i inledande återuppbyggnadsfaser i krigs- och katastrofdrabbade länder. I samarbete med motsvarigheter i en rad länder i organet för internationell räddningssamverkan, INSARAG, utvecklas gemensamma riktlinjer för internationella räddningsinsatser. har beredskap för att med kort varsel kunna bistå med styrkor vid hjälpinsatser utomlands. internationella deltagande föregås alltid av ett regeringsuppdrag efter en förfrågan från någon , internationell hjälporganisation eller annan nation. Det är främst FN:s olika organisationer som bistår med expertkunskap, personal och materiel. Chefen för en insatsstyrka utses oftast bland personal medan huvuddelen av styrkan rekryteras från den kommunala räddningstjänsten. Rekrytering sker även från Försvarsmakten, andra myndigheter och frivilligorganisationer. Under uppdraget är samtliga i styrkan anställda av . Det är den centrala förvaltningen i som planlägger beredskapen för styrkorna. Kontoret stödjer också personalen i fält och sköter samverkan, samordning och uppföljning under pågående insats. För att snabbt kunna erbjuda hjälp vid allvarliga olyckor eller flyktingkatastrofer har en planlagd beredskap som möjliggör en flexibel hantering av såväl personal som materiel. Bilaga 1 - Aktörer i 103 5-10 personer och vid behov även räddningshundar. Kan avresa efter regeringsbeslut. Ex. på händelse: jordbävning. Tre enheter om vardera 11 personer. Genomför insatser gruppvis eller som hel styrka om 33 personer. Kan avresa efter regeringsbeslut. Ex. på händelse: kemikalieolycka i . 9 personer som också ingår i Sök- och Räddningsstyrkans stab. Kan avresa efter regeringsbeslut. Ex. på händelse: skogsbrand. Kan avresa efter regeringsbeslut. Ex. på händelse: olycka i samband med hantering av kemiska vapen. Kan avresa efter regeringsbeslut. Ex. på händelse: oljeutsläpp i hamnar och vattendrag inom och i . Insatspaketen inkluderar både personalstyrka och utrustning som är anpassad för de speciella uppgifter som ska lösas. Planläggningen medger flexibla lösningar. Paketen skall fungera såväl fristående som sammankopplade med varandra eller med liknande insatspaket från andra biståndsgivande länder och organisationer. Insatspaketen är självförsörjande och kan verka i katastrofområden upp . En styrka i form av insatspaket kan sändas ut efter regeringens beslut. Nuvarande beredskap består av följande insatspaket: Personal och fordon inklusive verkstadsresurser för landsvägs- transport av förnödenheter beräknat för att kunna försörja 250 000 personer. Personal och fordon för att utföra längre landsvägstransporter av förnödenheter. Personal och fordon samt vattentankar för att lagra och transportera dricksvatten för 10 000 människor. Personal och utrustning för att bygga distributionssystem för dricks- vatten i ett lägerområde beräknat för 10 000 personer. 104 Bilaga 1 - Aktörer i SOU 1999:29 Personal och utrustning för att från ytvattentäkt rena vatten för 10 000 personer. Personal och utrustning för att bygga latriner i läger beräknat för 10 000 personer. Personal och utrustning för att bereda och ställa i ordning mark för läger, som kan ta emot upp till 100 000 personer. Personal och utrustning för att ansvara för landsomfattande sambandssystem vid katastrofer. Upprätta en självförsörjande fältbaserad samordningscentral inklusive personal, utrustning och resurser för drift. Personal och utrustning för samordning av livsmedelsförsörjning i stor skala. kan också leda återuppbyggnadsinsatser genom att anställa och arbetsleda inhemsk personal vid uppbyggnads- och reparationsarbeten av hus, vägar, el- och vattenförsörjning m.m. och för ammunitions- och minröjning. För att snabbt kunna bistå nödställda har en stor mängd tält, filtar och andra förnödenheter placerade i två förråd i . Utrustningen ska kunna vara på plats i ett katastrofområde timmar efter regeringens beslut. kan också skicka experter och observatörer till ett katastrofområde för att bistå med kunskap och/eller inhämta erfarenheter som kommer svensk räddningstjänst tillgodo. är ett av deltagande länder i UNDAC, en beredskapsgrupp inom humanitära kontor OCHA, vilket svarar för behovsinventering och insatssamordning vid akuta katastrofer. samordnar de svenska UNDAC-medlemmarnas deltagande, vilket också innebär fortlöpande utbildning. Syftet med organisationen är att kunna bistå andra länder med rådgivning när en katastrof inträffat. Personalen i rekryteras från ett flertal myndigheter, den kommunala räddningstjänsten, och enskilda organisationer. Beredskapen innebär att experter kan lämna . Personalen kan snabbt bedöma och koordinera räddningsarbetet vid större olyckor och katastrofer. Bilaga 1 - Aktörer i 105 ingår 36 personer från 12 länder i beredskapen, varav sju är svenskar. Personalen utbildas och leds av FN. centrala förvaltning finns i och de fyra skolorna är lokaliserade i Revinge, , och på . På skolor yrkesutbildas räddningstjänstens personal. Stor vikt läggs vid praktiska övningar. Skolorna är en unik resurs i jämförelse med andra länder. Inom utbildningsverksamheten finns ett väl utvecklat samarbete med , , Kust- bevakningen, , och . För de internationella engagemanget gäller förutom redan uppräknade myndigheter även Sida och Försvarsmaktens olika plattformar som bl.a. arbetar med internationella frågor såsom , , Försvarets sjukvårdscentrum m.fl. 4.1Utbildning för internationella insatser På skolorna utbildar : ·styrkechefer och projektledare, ·sambands-, sjukvårds- och minröjningspersonal, ·personal för snabbinsatsstyrka, ·övrig insatspersonal och experter. Utbildningen genomförs i: ·kurser i ledning och samordning av internationella räddnings- och katastrofinsatser, ·tillämpad grundkurs för internationella insatser och Utbildning och övningar sker på skolor och materiel- depån i Björöd utanför . har också personal på Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum, SWEDEC, i . Där vidareutbildas bl.a. instruktörer till övriga ammunitions- och minröj ningsutbildning. 106 Bilaga 1 - Aktörer i har samlokaliserat sitt samverkanskontor för internationella insatser och en utbildningsenhet med i och därmed fördjupat sitt samarbete med bl.a. Försvarsmakten och . Inför medverkan i insatser med anknytning till fredsfrämjande verksamhet sker samverkan med . Lärare från medverkar i tillämpade grundkurs för internationella insatser. Inom ramen för svenska deltagandet i Partnerskap för fred (PFF) genomför också utbildning. har fem kurser för humanitära insatser och fem kurser för räddningsinsatser genomförts. Ca 15-20 deltagare från ett 15-tal länder brukar delta i varje kurs. Kurserna genomförs vid skolor i Revinge och . deltar även i seminarier och övningar. Övningen "Nordic Peace 1998" som genomfördes i är ett sådant exempel där deltog i stor omfattning. och samarbetar inom området katastrofmedicin för svensk medverkan i internationella hjälpinsatser. Samverkan i anslutning till detta sker bl.a. med Sida, , och Försvarets sjukvårdscentrum. Bilaga 1 - Aktörer i 107 5Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) Sida ansvarar för det bilaterala svenska utvecklings- och katastrof- biståndet och har också hand om delar av utvecklingssamarbetet med Öst- och . Det svenska biståndets uppgift är att hjälpa samarbetspartners i syd och öst att skapa förutsättningar för utveckling. Den utveckling som svenskt bistånd vill underlätta skall minska fattigdomen i samt bidra till att åstadkomma fred, demokrati och hållbart utnyttjande av natur- resurser. I det övergripande målet ingår de av fastlagda biståndspolitiska målen, nämligen att bidra till: Medverka till en ökad produktion av varor och tjänster. ·ekonomisk och social utjämning Bidra till att skillnaderna mellan fattiga och rika minskar och att alla får sina basbehov täckta. ·ekonomiskt och politisk självständighet Medverka till att länderna själva ska kunna bestämma över sin ekonomi och politik och skapa förutsättningar för självständighet.