sou · GNB34 · 2000-01-01 00:00:00 — Plant Molecular Biology Reporter 13 (3), 1995. Dawkins, : Den själviska genen: en sociobiologisk studie, Prisma, 1992, 2:a bearbetade och utvidgade upplagan. , , Persistence and Change in Economic Status and the Role of Changing Family Circumstances, i: M , D , J (eds. ), Five Thousand American Families: Paterns of Economic Progress 9, : , 1981. , , J, , , Admi- nistration of vitamin K to newborn infants and childhood cancer, , 1993; 307, 89-91. , : Kan vi lita på vetenskapen? 14 forskares syn på verk- ligheten. En nationell expertgrupp för handläggning av ohederlighet inom medi- cinsk forskning i . PM från MFR, , Dnr 746/94. , , The Effects of the in Swe- den on the Well-Being of Children and the Elderly, i: J L Palmer, T Smeeding, B , (eds. ), The Vulnerable, D. C., Press 1988. , , Etiska traditioner i forskningen - en idéhistorisk skiss, i Kan forskningen bli mer etisk? Forskningsberedningens skrift nr 5, 1996. , , Forskarens moral, Föredrag vid kurs i forskningsetik vid . Research in Europe: Suggestions for best national practices, , rope, CDBI/INF (98) 6. Forskningsetiska principer för humaniora och samhällsvetenskap. God praxis vid forskning med video. Humanistisk- samhällsveten- skapliga forskningsrådet 1996. Etisk granskning av medicinsk forskning. De forskningsetiska kommit- téernas verksamhet. En underlagsstudie från forskningsetiska ut- redningen. ., , , , Guillan-Barré syndro- me following zimeldine treatment, , Neuro- surgery and Psychiatry, 1985, 48, 65-9. , : Nyhetsjournalistik. Tio Gyllene Regler. Utbildningsra- dions förlag 1997. , , Science, ideology and the media: The scandal. Transaction Books 1991. Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn 1995/96. Forskning på som skall aborteras, Synpunkter, Statens medi- cinsk-etiska råd, . Forskningsetisk policy och organisation i . 2, 1996. Organisation, information och utbildning. Betänkande av forskningsetiska utredningen. SOU: 1989:74, All- männa Förlaget, 1989. Slutbetänkande av kommittén för översyn av den svenska forskningspolitiken (Forskning 2000). (stencil), Dnr 153-88-50. , : Forskningsetik. , , Ge normer för god forskning. om vetenskapens etos. 86, nr 32-33 1989. Frängsmyr, : Framsteg eller förfall. Framtidsbilder och utopier i västerländsk tanketradition. Genteknik, ekologi och etik. Gentekniken och juridiken. Aktuell debatt om patentfrågor inom gen- tekniken, Källa/38, utgiven av , 1992. Gibbons, , , , , , : The new production of knowledge. The dynamics of science and research in 290 Litteraturreferenser SOU 1999:4 , Forskningsrådsnämn- den, 1994. God praxis i vetenskapligt arbete. Skrift utgiven av samhällsvetenskap- liga fakulteten, 1996. Good Clinical Practice for Trials on in Community. I products in the Euro- pean Community, vol. Addendum, 1990. Gross, P., Levitt, N. ): Higher Superstition: The Academic Left and Its Quarrels with Science. , , , 1988. , , Fältet, strategierna och framtiden, i Kvinnoveten- skaplig , nr 3-4, årg. 10, 1989. Habermas, : Kommunikativt handlande: texter om språk, ratio- nalitet och samhälle, Daidalos, 1990. , Cigarette smoking and sudden death syndrome. Some salient points in the debate, Acta Paediatrica, 1993; suppl 389, 37-9. , ., (ed. ), Ethical, legal and social implications of ge- nome research. Report of ELSA-activites in , och 1997. , ., (red. ), Genetisk Insyn - Idédokument , utgiven av Genom-gruppen och 1994. , ., Balancing the quality of consent, , 1998;24: 182-187. , : Forskning – en hederssak. Om ohederlighet och fusk i forskning samt om den svåra konsten att komma till rätta med det. (Stencil) Rapport till Svenska Akademiska Rektorskonfe- rensen, . , , Situated Knowledges: The Science Question in Femi- nism and the Privilege of Partial Perspective. I Simians, Cyborgs and Women. Routledge, 1991. , Roslynn D.: From to . Representation of the Scientist in Western Litterature. , utgiven av 1990. Hempel, , Science and Human Values, i , (et al): Et- hical Issues in . , : Kunskapens pris. Forskningsetiska problem och principer i humaniora och samhällsvetenskap. , : Den fängslande marknaden. Studies in Social Welfare, Arkiv, 1994. ICH Harmonised Tripartite Guideline for Good Clinical Practice, , , 1996. Integritet, offentlighet, informationsteknik. , : Om fristelse til uredelighet i helsefaglig forskning. Ku- ren må ikke bli verre enn sykdommen. Föredrag vid storfellesmöte mellan , . Joynson, ., The affair. Kan forskningen bli mer etisk? Forskningsberedningens skrift nr 5, 1996, . , , , Einle- itung zur Tugendlehre, Kants Gesammelte Schriften VI. , , False Prophets, 1986. K-vitamin till nyfödda. Stockholm:EpC, 1995 (EpC- rapport 1993:1). LaFollette, , Stealing into print. Fraud, plagiarism and miscon- duct in scientific publishing, 1992. , : I skuggan . Modernitetens idéhisto- ria. , , , Vad skall forskaren göra med sina papper?, 1991, Vol 88 nr 22. Lynöe, , , : Studium av två forskningsetiska kommitté- er. Rapport framtagen för Kommittén om forskningsetik, Utbild- ningsdepartementet, (stencil), . MacIntyre, Alasdair, After Virtue, 2:a uppl., Duckwort 1985. Marc-Wogau, , om lögnen, i: , et al., En filosofi- Tillägnad , , 1978. Marsh, Gerorge Perkins: Man and Nature or Physical Geography as Modified by Human Action. Sampson Low, Son and Marston, 1864. Merchant, : The Death of Nature. Women, Ecology and the Sci- entific Revolution (1980). , antagna , Dnr 38/96. MFR:s årsredovisning 1997. & Hersen, M., (eds. ), Research Fraud in the Behavioral and Biomedical Sciences, . Model Policy for Responding to Allegations of Scientific Misconduct. Office of Research Integrity () homepage-document. MRC, Policy and procedure for inquiring into allegations of scientific misconduct, , , . , : Anklagelser mot vetenskapen. AWE / Gebers, 1982. , : Ekologi, samhälle och livsstil. Utkast till en ekosofi (1973). Svensk utgåva Lts förlag, 1981. Naessén T, , , , , Hormon replacement therapy and the risk for a first hip fracture; a prospec- tive population-based cohort study, , 1990; 113, 95-103. Nagel, : Utsikten från ingenstans. Nya Doxa, 1993. Nelkin, : Selling Science: how the press covers science and technology, WH , 1995. , (red. ), Klona skapelsens krona? Forskare kommente- rar kloning av djur och människor. Källa 49, , . , : Gener för bot och bättring. I serien Människan och den nya biologin, 1994. Nürnbergdeklarationen, utgiven av 1990. Series on Principles of Good Laboratory Practice and Compli- ance Monitoring, No. 1-10, 1992-1995. Environment Di- rectorate. Ohederlighet inom medicinsk forskning. Riktlinjer för prevention och hantering av ohederlighet inom medicinsk forskning. , Dnr 746/94. , , Rökning under graviditet skadar bar- net. , 1995;92, 4707-9. Patent på liv, Nord 1993:2, utgiven av , Köpen- hamn 1992. Penslar, R.L., (ed. ), Research Ethics. Cases & Materials, Uni- versity Press 1995. , , , B, Manell P, Cha- racteristics of estrogen-treated women, Acta Obstetrica Gynecolo- gica Scandinavica, 1983. , , , : En analys av medicinsk forskningspri- oritering. Forskningsberedningens skrift nr 3, Utbildningsdeparte- mentet 1996. Proposal for a European Parliament and Council Directive on the ap- proximation of provisions laid down by law, regulation or administ- rative action relating to the implementation of Good Clinical Practi- ce in the conduct of clinical trials on medicinal products for human use, , 03.09.1997, COM(97) 369 final, 97/0197 (COD). På grund av kön... Om sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Utveck- lingsrådet, 1998. , , The Elements of Moral Philosophy, , 1986. , (et al): Health science information banks - biobanks. Riktlinjer för etisk värdering av medicinsk humanforskning. Forsk- ningsetisk policy och organisation i . 2, 1996. Riktlinjer för god medicinsk forskning. 3, 1996. , : Forskning kring användning av personuppgifter. Rapport framtagen för Kommittén om forskningsetik, Utbildningsdeparte- mentet, (stencil), . (ed): Science Wars. (red.) Etik för forskare. En antologi med utgångspunkt i ar- betet med Uppsalakodexen, Universitets- och , Forskning och utveckling för högskolan, Skriftserie 1990:1. , , Mänskliga rättigheter och biomedicin - om Euro- parådets konvention och svensk rätt, De lege, Juridiska fakultetens i årsbok, årgång 7, Iustus Förlag 1997. , , Samtycke till medicinsk vård och behandling. En rättsvetenskaplig studie, Iustus Förlag, 1994. Samverkan mellan högskolan och de små och medelstora företagen. Betänkande av NYFOR – kommittén (SOU 1996:89). Samverkan mellan högskolan och näringslivet. – kommittén (SOU1996:70). , (et al): Peers on Peers. Allocation Policy and Review Procedures at . , , Forskningsfusk - ett etiskt problem som ökar, , Vol.89, Nr.15, 1992. , : Applied Ethics. , : Vi och dom. I serien Människan och den nya biologin, Skinner, B.F., Science and human behavior, 1953. Stelfox, , et al., Conflict of interest in the debate over cal- cium-channel antagonists, , 1998;338:101-6. , , (eds. ), Cancer survival in during three decades, 1961-91, Acta Oncologica 1995;34 suppl 4. , , Förbättrad överlevnad vid cancer i ? 1995; 92, 4710-4. , , Miljöexperterna - om vetenskapens auktoritet i miljö- arbetet, i , (red. ): Att veta och att göra. Om kun- skap och handling inom miljövården. förlag, 1996. 294 Litteraturreferenser SOU 1999:4 , : Varför är miljöforskarna oense?, Rapport från Cent- rum för tvärvetenskap, 1990. , : Vetenskapen och miljöproblemen – en expertsocio- logisk studie, , 1991. , : Vem i hela världen kan man lita på? Om forskning och journalistik. Rapport framtagen för Kommittén om forskningsetik, , (stencil), . , : Vem i hela världen är ? I serien Människan och den nya biologin, 1992. Søgnen, : Verneverdig eksperiment? Evaluering av lekfolkskonfe- rensen om genmodifisert mat. Norsk institutt for studier av forsk- ning og utdaning. Rapport 5/97. Tersmeden, : Hanteringen då en forskares vetenskapliga hederlig- het ifrågasätts. PM, , . The Principles of Good Laboratory Practice. I Series on Principles of Good Laboratory Practice and Compliance Monito- ring, nr. 1, Environment Monograph, no. 45, 1992. Tieteellisen vilpin ehkäiseminen (Prevention av vetenskapligt fusk). Forskningsetiska delegationen, , Helsing- fors 1998. Tomenius, , Bevarande av material från forskningsprojekt, Ar- kiv, samhälle och forskning, 1994:3. Tomenius, , Är forskningsverksamhetens rättsliga ställning oklar?, Tema Arkiv 3, 1992. Uddenberg, : Ett djur bland alla andra? Biologin och människans uppfattning av sin plats i naturen. Nya Doxa, 1993. Uddenberg, : Forskarna, förtroendet och folket. Etiska synpunkter på kommunikationen mellan forskare och allmänhet. Rapport framtagen för Kommittén om forskningsetik, Utbildningsdeparte- mentet, (stencil), . Udvalget vedrörende videnskabelig uredelighet. Beretning 1993, Forskningsrådene, 1994. Udvalgets manus till årsberättelse 1997, Forskningsrådene, Köpen- hamn. Final Report of periments,, 1996. Uredelighet i helsefaglig forskning, Forskningsråd, Medisin og helse, 1993. Uredelighet i helsefaglig forskning. Juridiske merknader til Forsk- ningsrådets utredning. Föredrag vid Storfellesmöte , . , (red. ): Perspektiv på forskningsetik. Studies in Research Ethics, nr. 1, 1991. Wennerås, , , , Nepotism and sexism in peer-review. I Nature, vol. 387, 1997. , , , , Kvalitetskontroll av kliniska prövningar – legala aspekter och konsekvenser för prövaren av Lä- kemedelsverkets inspektioner. 5, 1993. Wicksteed, S. Q.: The Phenomenon. The Growth of in a . , Cam- , 1985. Viljan att veta, viljan att förstå. Slutbetänkande av utredningen om in- satser för kvinno- och jämställdhetsforskning. Vissa riktlinjer för hanteringen av frågor om vetenskaplig ohederlig- het. Universitets- och Högskoleförbunds förbundsförsam- ling . , : Myten om framsteget. , : Vetenskapen och förnuftet. Bilaga 1: Internationella referenser har lagstiftning som reglerar forskningsetisk granskning samt ett nationellt etiskt råd: Lovbekendtgorelse nr 220 om oprettelse af et etisk råd samt Lov nr. 503 af om et viden- skabsetisk komitésystem og behandling af biomedicinske forskningspro- jekter, (med ändringarna som följer av lov nr. 1133 och lov nr 499 ). Lov nr 503 om et videnskabsetisk komitésystem Lagens innehåll syftar till att fastlägga rättsliga ramar för forsknings- etisk bedömning av biomedicinska forskningsprojekt. För att uppnå detta inrättas regionala forskningsetiska kommittéer samt en central forsk- ningsetisk kommitté. Alla biomedicinska forskningsprojekt som innefattar försök på mänskli- ga levande individer, mänskliga könsceller, mänskliga vävnader-celler- arvsbeståndsdelar samt avlidna skall anmälas till och godkännas av den regionala forskningsetiska kommittén. Projekt får inte startas utan att det godkänts och detsamma gäller eventuella ändringar under projektets ut- förande. Den centrala forskningsetiska kommittén finansieras av forskningsmi- nisteriet och de regionala forskningsetiska kommittéerna finansieras av till landstingen inkomna avgifter från projektens anslagsgivare. Alla kommittéer skall publicera årsbeskrivning av verksamhet och praxis. Igångsatta projekt utan tillstånd av vare sig regional forsknings- etiska kommitté eller den centrala forskningsetiska kommittén eller överträdelse av regler formulerade i lag kan medföra böter. De regionala forskningsetiska kommittéerna tillsätts av landsting (4 st) och Forskningsråd (3 st). Kommittén utformar sina egna stadgar samt väljer ordförande och vice ordförande inom sig samt har rätt att inkalla utomstående experter. -Projekt som den regionala forskningsetiska kommittén inte anser sig kunna behandla skall vidarebefodras till den Centrala forskningsetiska kommittén och kommittén skall skicka projekt med kliniska läkemedel- sprövningar vidare till för ytterligare godkännande. -Lagen innehåller även ett antal kriterier som måste uppfyllas för att projekt skall kunna godkännas: a) Informerat samtycke skall skriftligen inhämtas av försökspersonen. b) I informationen som ges skall det klart framgå att försökspersonen har möjlighet att återkalla sitt samtycke och de ekonomis- ka bidningar som forskaren har till verksamheter eller fonder som an- tingen direkt stöder genomförandet av projektet eller indirekt har intresse i resultaten. c) Projektet skall dessutom representera god vetenskaplig standard samt redovisa god grund för genomförandet. -Den regionala kommittén skall följa projektens arbete och se till att de utförs på sådant sätt man gav tillåtelse till, dessutom skall man följa forskningens utveckling inom området och verka för att kunskap om eventuella etiska frågeställningar förbundet med den sprids. Den Centrala forskningsetiska kommittén tillsätts av forskningsministe- riet och utses av de regionala forskningsetiska kommittéerna (2 st varav 1 av de ledamöter i den regionala forskningskommittén som utsetts av Sundhedvidenskabelige forskningsråd), forskningsministeriet (2 st varav 1 representerar statliga forskningsintressen och 1 representerar allmän- heten) samt (2 st representerar allmänheten). - har till uppgift att koordinera arbetet i de re- gionala kommittéerna, följa forskningsutvecklingen och verka för förstå- elsen av etiska problemställningar, behandla forskningsprojekt som de regionala kommittéerna vidarebefodrat till dem, projekt som fått avslag av regional kommitté och där sökande krävt ny prövning samt att till- sammans med de regionala kommittéerna pröva samtliga projekt som innefattar försök på befruktade mänskliga ägg och könsceller enligt gällande lag. Lov nr 220 om oprettelse af etisk råd Lagen innebär att inrikesministern tillsätter ett etiskt råd för sjukvården och den biomedicinska forskningen som innefattar människor. Rådet utses av forskningsministeriet samt en i utsedd kommitté som har till uppgift att följa rådets arbete (dessa ledamöter i rådet får ej vara medlemmar i folketing, landsting eller kommun). Till rådet knyts ett sek- retariat som formellt är anställt av inrikesministeriet. -Rådet skall uttala sig och bistå regeringen i frågor om: a) regler för skydd vid användande av mänskliga ägg, fosteranlag och ; b) ge- netisk behandling av mänskliga könsceller, mänskliga befruktade ägg, fosteranlag och ; c) användandet av ny diagnostisk teknik för med- födda defekter och sjukdomar; d) behov av regler vid nedfrysning av mänskliga könsceller och av befruktade mänskliga ägg; e) de etiska och juridiska frågeställningar biomedicinsk forskningsutveckling kan innebä- ra. -Rådet skall vara rådgivande för sjukvården i allmänna etiska fråge- ställningar. -Rådet skall ge råd åt offentliga myndigheter i etiska frågeställningar om registrering och användandet av upplysningar rörande ärftliga sjuk- domar eller egenskaper hos enskilda respektive grupp. -Rådet skall i samarbete med de forskningsetiska kommittéerna analyse- ra etiska frågeställningar i samband med försök på människor. -Rådet skall följa och informera om utvecklingen på de områden som ligger under dess ansvarsbeskrivning. Detta innebär bland annnat en års- redovisning som publiceras och överlämnas till inrikesministeriet. Liksom har lagstiftning som reglerar viss forskning på människor eller material från människor. Till exempel reglerar lov nr L5 konstlad befruktning i förbindelse med behandling, diagnos- tik och forskning. Lagen innebär en komplettering till kommittélagens uppgifter liksom reglering av vilka försök som får genomföras i samband med konstlad befruktning. Även här tydliggörs att alla försök måste godkännas av forskningsetisk kommitté. har ingen lagreglering av forskningsetisk granskning. Däremot har regeringen fattat beslut om att upprätta fem regionala forskningsetiska kommittéer för medicinsk forskning som organiseras av universiteten. Dessa är rådgivande och lyder inte under förvaltningslagen vilket inne- bär att det inte finns krav på öppen insyn. Det finns förutom detta tre nationella kommittéer uppdelade efter ämnesområde (medicin, naturve- tenskap/teknologi, samhällsvetenskap/humaniora/juridik/teologi) som bland annat har till uppgift att ge rådgivning, hålla sig orienterade i ak- tuell forskning och etiska frågeställningar, sprida information samt att främja debatt om aktuella forskningsetiska frågeställningar inom respek- tive ämnesområde. Den nationella medicinska kommittén har dessutom ett koordinerings- och vägledningsansvar gentemot de regionala forsk- ningsetiska kommittéerna inom medicin. Lov nr 56 08.1994 om medicinskt bruk av bioteknologi reglerar behand- ling och forskning på människor. En del bruk av bioteknik är förbjudet enligt lag, exempelvis forskning på befruktade ägg och försök att fram- ställa arvsmässigt liknande individer. Vissa behandlingar, utförande av diagnostik, forskning och försök som bland annat rör mänskliga behöver tillstånd från eller ansvarigt departement. La- gen ger dessutom endast tillstånd till institutioner som är godkända av departement att använda sig av bioteknik medicinskt. har ännu inte någon lagstiftning som reglerar forskningsetisk granskning. finns ett system av forskningsetiska kom- mittéer för medicinsk forskning och startades en etisk delegation av social- och hälsovårdsministeriet som skall behandla etiska frågor inom hälso- och sjukvården och stödja de regionala etiska kommissionerna.1 kom den finska regeringen med en proposition om medicinsk forskning RP 229/1998 (beslut från lagstiftande församling har ännu ej tagits). Denna proposition föreslår en lag som skall fastlägga bestämmelser, rättigheter och ställning för dem som blir föremål för forskning och slår fast principer för forskning där människor, mänskliga embryon och utgör forskningsobjekt. Målet är att upprätta mini- mikrav för prövning av medicinsk forskning och för de etiska kommitté- ernas verksamhet. Varje sjukhusdistrikt skall ha minst en etisk kommitté vars främsta upp- gift blir förhandsprövning av de forskningsplaner som avses i denna lag (medicinsk forskning på människa) Sammansättningen av kommittén regleras av lagen så tillvida att minst två ledamöter måste vara lekmän (får ej vara forskningspersonal eller vara verksam inom hälsovården) och båda könen skall vara representerade till . Lagen kommer att innebära att alla forskningsprojekt måste utvärderas av en etisk kommitté innan igångsättande. Kommittén kan vid handlägg- ning begära tilläggsutredning av projektet innan den ger utlåtande. Om kommittén ändock ger ett negativt utlåtande kan den sökande föra ären- det tillbaka till den etiska kommittén för en ny behandling och denna 1 Förordning 494/1998 gång måste den etiska kommittén begära utlåtande av vederbörande sek- tion vid den riksomfattande delegationen inom hälso- och sjukvården. Sektionens ställningstagande är bindande för den etiska kommittén. Lagen reglerar även hur forskning på människor får bedrivas genom en ändring av lagen om patienters ställning och rättigheter. Detta gäller det informerade samtycket, forskning gällande handikappade, forskning gällande minderårig, forskning gällande gravida och ammande kvinnor, forskning gällande fångar samt forskning gällande och embryon. har ännu ingen lagreglering för hantering av oredlighet i forsk- ning. Ett organ för utredning av oredlighet i forskning finns under Sta- tens Sundhedsvidenskabelig Forskningsråd och har i uppgift att granska misstanke om oredlighet inom medicin- och hälsoforskningens områden.2 Lagen som reglerar forskningsrådens verksamhet har i §4 följande lydel- se: De statslige forskningsråds opgaver vedrörande faglig rådgivning omfatter: 1)Tendenser, indsatsområder m.v. inden for dansk og international forskning. 2)Forskningens kvalitet og relevans for samfundet. [--] 3 i undersöker möjligheter- na till ett nationellt organ för utredning vid misstanke om oredlighet. Detta skulle i såfall vara knutet till forskningsråden som är reglerade i lag enligt rådgivningslagen LBK nr 676 af 19/08/1997. 2Se vidare Vedtaegter för Udvalget Vedrorende Videnskabelig Uredelighed godtagna av Forskningsråd 921218 3LBK nr 676 af 19/08/1997 § 4c har ingen lagstiftning som reglerar hanteringen av oredlighet i forskning. Forskningsråd har inom medicin och hälsoområdet ett nationellt organ som bistår enskilda institutioner vid utredning av miss- tanke om oredlighet i forskning. I finns ingen lagstiftning som reglerar hantering- en av oredlighet i forskning. Forskningsetiska delegationen, inrättad på förordning av (1347/91), har till ansvar att främja debatt, informationsverksamhet vad gäller forskningsetik och ta initiativ i syfte att främja forskningsetiken. Denna delegation har 1998 utarbetat riktlinjer för hanteringen vid fusk och avsteg från god sed i forskning (man poängterar att hänsyn även skall tas till redan existeran- de lagstiftning och förordningar).4 De flesta finska universitet och forsk- ningsinstitut har förbundit sig till dessa anvisningar . Scientific misconduct har debatterats mycket i , både inom och utanför universitetsmiljön. Definitionen av oredlighet har diskuterats samt hur problemet skall hanteras, men någon nationell enighet förelig- ger inte. Dock finns riktlinjer för prevention av ohederlighet i forskning (good scientific practice) och för hantering av anklagelser om sådan ohederlighet vid många institutioner.5 De lokala variationerna är bety- dande - olika amerikanska organisationer förordar olika vida definitioner av begreppet scientific misconduct. Beträffande kliniska läkemedelsprövningar tillämpar man i en pro- cedur för diskvalificering av prövare som avsiktligt rapporterat felaktiga data till sponsorn, som i sin tur åberopat dem hos FDA (Food and ), den amerikanska myndigheten för prövningsinspektion. FDA underrättar de personer som kan ha ett legitimt intresse av att veta att prövaren kan bli diskvalificerad (prövaren, sponsorn, vederbörande federala, statliga och lokala myndigheter, institutioner där vederbörande arbetar eller undervisar.) 4Tieteellisen vilpin ehkäiseminen. Prevention av vetenskaplig fusk. Forsknings- etiska delegationen, 1998. ex. : in .