sou · GNB356 · 2000-01-01 00:00:00 — Ägaren till kapital är naturligen en världsmedborgare och är inte nödvändigtvis bunden till något enskilt land. Han skulle troligen snabbt överge ett land där han utsattes för närgångna undersök- ningar som syftade till att ålägga honom en betungande skatt, och skulle flytta sitt kapital till något annat land. 4 On the Swedish East company, see , : Människorna, äventyret och den ekonomiska drömmen (: Bra Böcker, 1976). GLOBALISERING OCH DEMOKRATI I HISTORISKT PERSPEKTIV Det skrev om, var politik för kapitalbeskattning.5 Han be- skrev också politiken bakom militära utgifter i en värld av interna- nyheter och internationella kommunikationer: I stora imperier känner många av de människor som lever i huvud- staden och i områden fjärran från krigsskådeplatserna, sällan något obehag av kriget. Istället kan de, när de behagar, underhålla sig med att i tidningarna läsa om de egna flottornas och arméernas eröv- ringar.6 beskrev den tyske filosofen med vass ironi det mycket upp-haussade handelssystemet som en struktur där tre kontinenter skövlas och kontrolleras av oss och där männi- skor i världen kommer varandra närmare genom och över- flöd och framför allt genom vår kultur så att de snart, Gudskelov, kommer att vara människor som vi, goda, starka och lyckliga människor! Alla nationer och alla kontinenter lever i vår skugga. Se, hur när en storm rister två små grenar i , hela världen skakar och blöder. När har hela jorden någonsin varit så tätt sammanbunden av så få band? Vem har någonsin haft större makt och fler maskiner, som med en enda impuls, med en enda rörelse av ett lillfinger, får hela nationer att darra?7 Den franske matematikern och ekonomen skrev unge- fär , , om förändringarna i de ekonomiska och andra finansiella relationerna och påpekade att människor som arbetar på och äger jord har ett intresse av att det ska råda allmänt välstånd i samhället; ett intresse som är så mycket större eftersom det är så mycket svårare för dem att lämna det. 5Adam , An Inquiry into the Nature and Causes of the Wealth of Nations, ed. H. and A. S. Skinner (: Clarendon Press, 1976), s. 364, 848-849. 6Smith, The Wealth of Nations, s. 920. 7Johann , Auch eine zur (1774) (: Reclam, 1990), s. 70-71, 74. minskar hos andra klasser på grund av att det är så enkelt för dem att byta land. Intresset försvinner i stort sett helt bland dem som äger pengar och som, genom en enkel banktransaktion, på kan bli engelsmän, holländare eller ryssar.8 Den tyske romantiske ekonomen kommenterade förskräckt de nya internationella finansiella relationerna. Han använde sig till och med, av , av kampen som metafor: en hård kamp mellan ekonomin och naturen, eller planeten. Samhället utvidgas och förstärks. Genom ett brev, en växel eller en silvertacka, sträcker köpmannen i sin hand över oceanerna till sin motsvarighet i , och hjälper honom att föra det stora kriget mot jorden.9 I sitt andra stora arbete, The Theory of Moral Sentiments, ägnade sig mer åt de moraliska relationerna, eller snarare avsaknaden av dem, mellan individer i olika delar av världen. Han jämför den förtvivlan, som en person som bor i , skulle känna över förlusten av ett lillfinger med den över nyheten om att det stora imperiet , med sina miljontals invånare, plötsligt hade uppslukats av en jordbävning. Man skulle bli oerhört upp- rörd, skriver . Man skulle uttrycka sitt beklagande. Man skulle fundera över livets förgänglighet. Man skulle sedan börja diskutera de olika effekter katastrofen skulle kunna få för handeln i och världshandeln i allmänhet. Man skulle emellertid sova gott om natten och ägna sig åt sina sysslor som vanligt. Om man kunde välja att offra sitt finger och därmed rädda de miljon- tals människorna så skulle man göra det, men våra egna fingrar Condorcet, Réflexions sur le commerce des blés (1776), in Oeuvres de Condorcet, ed. A. Condorcet O'and M.F.Arago (: Didot, 1847-9), XI, s. 170-171. 9Adam , (1809) (: , 1936), s. 37. GLOBALISERING OCH DEMOKRATI I HISTORISKT PERSPEKTIV betyder ändå i någon mening mer för oss än de avlägsna männi- skorna.10 Alla dessa observationer handlar på ett eller annat sätt om inter- nationaliserings-, eller globaliseringspolitik. I mycket allmän mening uttrycker de alla oro över förhållandet mellan avlägsna människor. De är i samtliga fall motiverade av nya möjligheter till kommunikation, transporter eller påverkan; de behandlar för- hållandet att människor i eller eller eller , hade långt större kunskap om händelserna i avlägsna länder och avsevärt mycket större inflytande över dem. Människor i påverkades också mer av hän- delser i eller , åtminstone i den utsträckning de kände till sådana händelser. Men observationerna fokuserar också, i samtliga fall, på en mycket mer generell omständighet, nämligen den att individer i alla moderna samhällen har ekonomiska, poli- tiska och moraliska relationer med andra individer som de inte känner; med främlingar eller utlänningar eller aliens; med människor som är långt borta och annorlunda. Det är 1700-talets tankar kring denna omständighet som jag menar påminner om dagens debatt. arbetade, liksom många av sina samtida, med detaljerade projekt för internationell eller interkontinental styr- ning. Han var starkt kritisk mot exempelvis de många former av förtryck som utövades av det engelska Västindiska kompaniet i som drevs av ledningar vars handelsintressen gör dem till urusla härskare; suveräniteten tycks ha gjort dem till lika dåliga affärsmän.11 Han var däremot optimistisk i fråga om möjligheter- na till en parlamentarisk union mellan och . avstånd från regeringens säte skulle, menade han, knappast skapa några större problem och de problem som uppstod skulle under alla förhållanden vara tillfälliga, eftersom regeringen 10Adam , The Theory of Moral Sentiments (1790), ed. D. and A. L. (: Clarendon Press, 1976), s. 136. 11Smith, The Wealth of Nations, s. 640, 819. För dessa ämbetsmän är det, när de lämnat sina ämbeten, mycket riktigt fullständigt egalt om hela landet skulle uppslukas av ett jordskalv; s. 640. troligen, inom ett århundrade skulle korsa och flytta till vad som då skulle vara den rikaste och tätast befolkade delen av imperiet.12 Även Condorcet var intresserad av projekt för en euro- peisk regering, inbegripet tänkbara författningarna för förbunds- republiker. Han beskrev detaljerade modeller för utformning av variabla majoriteter i federala ledningar och departementsrege- ringar; majoriteter som var anpassade till olika frågor av inter- nationell och lokal betydelse. Han beskrev också procedurer med vars hjälp grannstater skulle kunna lösa konflikter rörande för- ändringar av en flods lopp eller flykting- eller asylrättigheter.13 Dessa projekt för formell styrning föregriper flera av de institu- tioner som kom att etableras under senare perioder av internatio- nalisering. Det är emellertid 1700-talets politik för internationellt inflytande, som kan vara av särskilt intresse för dagens debatt om globalisering och demokrati. Den period som slutade med och var nämligen en period då det politiska livets gränser vidgades, åtminstone i fråga om möjlig- heter. Politiska filosofer i och stod inför möj- ligheten att individer skulle komma att ha politiska relationer till människor de inte kände – med främlingar – i sina egna länder. Språket i de mänskliga rättigheterna antydde, framför allt, att det skulle uppstå politiska relationer mellan rika och fattiga, mellan de två klasser som, till och med i de rikaste europeiska samhällena, identifierades som den oberoende och den beroende, den utbildade och den okunniga, den ansvarskännande och den oansvariga. Enligt vissa politiska filosofers synsätt, inräk- nat Condorcets, fanns det möjlighet till en ytterligare utvidgning av de politiska relationer, till att också omfatta kvinnorna och – i de franska och engelska kolonierna – forna slavar. Den nya mångfalden av politiska subjekt och former för polit- iskt inflytande, ansågs tvinga fram (eller hota med) en ny slags politik. Den gamla republikanska politiken, så som den kom till uttryck i otaliga beskrivningar , krävde att alla med- borgare skulle vara samma slags personer; och, under vissa omstän- 12Smith, The Wealth of Nations, s. 625-626. 13Vie de M. Turgot (1786), in Oeuvres de Condorcet, V, s. 213-221. GLOBALISERING OCH DEMOKRATI I HISTORISKT PERSPEKTIV digheter, att alla fria, vuxna, manliga medborgare skulle känna, eller åtminstone kunna känna igen, varandra. De skulle vara män som vi själva. Det var inte längre möjligt att skilja mellan de som var romerska medborgare och andra. Ingen stam kunde känna sina egna medlemmar skrev i fråga om det nedgång av brett (och multinationellt, eller multi- stamskt) medborgarskap.14 I en demokrati måste jämlikhet vara själva kärnan i staten., skrev Montesquieu , Kärlek till demokrati är detsamma som kärlek till jämlikhet och ojämlikhet är den främsta källan till störningar även i aristokratiska stater. Extrem ekonomisk ojämlikhet bör därför, enligt Montesquieu, begränsas genom skatter och reglering, denna fördelningsjämlikhet utgör en republiks förnämsta kännetecken.15 Utsikterna till en mer extensiv poli- tik, baserad på relationer mellan människor som inte kände var- andra och inte var varandras jämlikar, var för många politiska teo- retiker under dessa omständigheter helt enkelt oförenliga med republikanskt styrelseskick. Å ena sidan kunde man inte tänka sig demokrati i ett klassamhälle med extrem ojämlikhet. Å den andra sidan var jämställdhet i sig svår att tänka sig, åtminstone i ett stort och varierat samhälle. Som Malthus skrev i sin bok , de arbetande fattiga, för att använda ett vulgärt ut- tryck, tycks alltid leva ur hand i mun. Deras dagliga behov kräver hela deras uppmärksamhet och de tänker sällan på framtiden.16 För den franske ekonomen och politikern , som ut- övade ett avsevärt inflytande över Malthus, var folket som barn som handlar utan att reflektera, men som vägleds av sin instinkt som i sin tur styrs av deras behov. De var en blind och vild massa, skrev 1775, som aldrig stannar upp för att reflek- tera över naturens lagar. Statens välfärd, århundradenas, nästa 14Smith, The Wealth of Nations, s. 624. 15Montesquieu, De l'esprit des lois (1748), Books V and VII (: Garnier, 1973), I, s, 49, 53, 107. 16Thomas , An Essay on the Principle of Population (1798), in The Works of , ed. E.A.Wrigley and (: , 1986), I, s. 34. generation, är ord som inte säger dem något; de är förenade med samhället bara genom sina plågor och av hela den oändliga rymd som kallas framtid ser de aldrig mer än morgondagen. Deras elände har berövat dem deras mer långsiktiga intressen.17 Jämlikhetens möjlighet eller omöjlighet var under dessa för- hållanden av mycket stort politiskt intresse. En av de främsta frågorna för förespråkarna av politiska reformer som föregick , gällde mycket riktigt det förändrade förhållandet mellan social ojämlikhet (ojämlika villkor), ekono- misk ojämlikhet, politisk ojämlikhet, civil ojämlikhet (ojämlika rättigheter) och ojämlikheten i utbildning och upplysning. Det jämlikhetens skådespel som utspelar sig i , och som garanterar fred och välfärd där kommer att bli till nytta för , skrev Condorcet år 1786.18 Rättigheterna innefattade säkerhet till person och egendom. Bådadera hotades emellertid i ett samhälle med extrem ekonomisk ojämlikhet. Det fanns således en ond cirkel där ekonomisk ojämlikhet leder till social ojämlikhet och därmed till medborgerlig ojämlikhet, på samma sätt som det finns en god cirkel där medborgerlig och politisk jämlikhet leder till en succes- siv minskning av den ekonomiska ojämlikheten. Amerikanarna borde, skriver Condorcet, införa ett frihandelssystem; annars blir det omöjligt att hindra att ojämlika levnadsvillkor etableras och om så skulle ske, kan vare sig storartad lagstiftning och censorer eller komplicerade författningar eller något av den gamla politikens alla andra påfund förhindra social ojämlikhet.19 Det fanns en särskild form av social ojämlikhet, eller ojämlika livsvillkor, som kom att bli av central betydelse i Condorcets tänkande: ojämlikheten ifråga om utbildning eller upplysning. 17Jacques , Sur la législation et le commerce des grains (1775), in , Oeuvres Complètes (: Treuttel and Würtz, 1820), I, s. 4, 126- 127, 254. 18De l'influence de la révolution d'sur l'Europe (1786), in Oeuvres de Condorcet, VIII, s. 19, 41-42. 19Lettres d'un bourgeois de à un citoyen de sur l'inutilité de partager le pouvoir législatif entre plusieurs corps (1787), in Oeuvres de Condorcet, IX, s. 92-93. GLOBALISERING OCH DEMOKRATI I HISTORISKT PERSPEKTIV Kort före revolutionen skrev Condorcet att människor som inte kunde räkna eller som inte förstod lokala lagar var beroende av andra; sociala institutioner måste i största möjliga mån bekämpa denna ojämlikhet som föder beroende. Utbildning krävdes fram- för allt för att förverkliga rätten att njuta av de rättigheter som lagen garanterar alla medborgare; kan en varelse utöva sina rättigheter när han är okunnig om dem, när han inte vet om de kränks?20 Condorcets sista stora publicerade verk var en detalje- rad plan för universell, offentlig utbildning, för både flickor och pojkar, vuxna och barn. Men denna utbildning skulle inte omfatta politisk och moralisk skolning, eftersom det skulle strida mot det självständiga tänkandet. Politik och moral skulle inte bli mot- tagna sanningar eller universell tro. Den politiska, moraliska och religiösa friheten var, skriver Condorcet, en av de allra kost- baraste delarna av naturlig frihet.21 Hans idealbild av ett samhälle där utbildningen var universell, var bilden av politisk jämlikhet: nedbrytningen av jämlikhet mellan nationer, framväxten av jäm- likhet inom ett konkret land och, slutligen, människans verkliga fulländning, inbegripet genom en minskning av ojämlikheterna i fråga om rättigheter mellan könen, som bygger på maktmissbruk och som är olyckligt också för dem som gynnas därav.22 Politiska förhållanden i det mångskiftande och internationella samhälle som fanns , skulle basera sig på universell politisk debatt och universellt politiskt tänkande; i vad en av kritiker beskriver som den obegränsade och universella handeln, som sprider både uppfattningar och varor. 23 Detta ideal för universell upplysning var utsatt för ständigt förakt. Det har varit denna tidsålders olycka (inte lycka, som dessa herrar 20Essai sur la constitution et les fonctions des assemblées provinciales (1788), in Oeuvres de Condorcet, VIII, s. 458-459, 474-476. 21 Sur l'instruction publique (1791-1792), Oeuvres de Condorcet, VIIs. 215; Sur les assemblées provinciales, Oeuvres de Condorcet, VIII, s. 482. 22Esquisse d'un tableau historique des progrès de l'esprit humain (1794), in Oeuvres de Condorcet, VI, s. 236-237, 264. 23Alexander , Autobiography of the Rev. (: and Sons, 1860), s. 547. tror)att allt måste diskuteras, skrev om reforma- torerna under den första år. Ledningarna skulle, varnade han, snart få känna på de dödliga följderna av att förstöra det fogliga sinnelaget hos dem som inte skapats för att söka sina egna vägar i den politiska teorins labyrinter.24 Den uni- versella diskussionen kritiserades också av de revolutionära före- språkarna för absolut politisk jämlikhet; av eller Saint- Just, som ansåg att alla barn skulle utbildas efter jämlikhetens heliga lag, till att vörda sin egen politiska författning och till att, som medborgarna i eller , och varje ögon- blick böjde sig under det krävande styrets ok.25 Den innebar, ock- så för förespråkarna, en skrämmande tolerans för politisk osäker- het. Men det var åtminstone ett utkast till en universell, mångskif- tande och diskursiv politik. En av de djupaste insikterna upplys- ning var den att de politiska uppfattningarna skulle fortsätta att förändras lika mycket som de gjort dittills. Det 9:e tillägget till författning förutsåg faktiskt en utvidgning av skyddet för rättigheter till sådana som då ännu inte förutsetts, en reservoar av framtida rättigheter.26 När jag betonar det sena 1700- talets långvariga filosofiska utmaning av tänkandet i fråga om politiska relationer mellan främlingar, eller mellan folk som av naturen är olika, mellan män och kvinnor, mellan medborgare och utlänningar, framför allt mellan rik och fattig, vill jag på intet sätt förringa betydelsen av ny teknik för internationellt eller globalt samband . 1700-talets teoretiker som jag har talat om, funderade mycket kring minskade avstånd. Men av- ståndspolitiken, i meningen att den amerikanska författningens 24Edmund , Reflections on the Revolution in (: Penguin Books, 1982), p. 188; , An Appeal from the New to the (: J. Dodsley, 1791), s. 133. 25Debatter om offentlig utbildning och teorin om demokratiskt styre citerade av , i Les origines de la contemporaine (: , 1892), III, s. 79, 113-114. 26See , Millennium Lecture delivered at the , , 1997. GLOBALISERING OCH DEMOKRATI I HISTORISKT PERSPEKTIV upphovsmän såg avstånd som en faktor som kunde lugna politiska passioner, är utan tvivel annorlunda i med omedelbar kom- munikation, omedelbara målgrupper och policy- skapande. Det jag vill betona är att utmaningen för tänkande kring, och uppbyggnaden av, politiska förhållanden till främlingar är av fort- löpande betydelse för moderna demokratier. Det är naturligtvis viktigt i demokratiska samhällen, inklusive , eller Stor- . Det är oerhört viktigt inom EU. Det är viktigt för utsikterna till framtida internationella samhällen, i synnerhet i den tid av åternationalisering eller åtminstone av avstannande interna- tionalisering, som kan vara vad som väntar oss. Jag vill också antyda att den känsla av oundviklighet – av total teknologisk ny- modighet – som ibland vidlåder diskussionerna om globalise- ringen, ofta är en källa till passivitet i sig. I en sammanfattning av debatten kring universell allmän utbildning som Condorcet var inblandad i under den tidiga år, skrev histo- rikern att jämlikhet är inte en omständighet, utan en blivandeprocess.27 Det är en historisk process, dvs. en process där individer lär känna något om sin egen och om sina samhällens historia; en kontinuerlig process. Copyright: C. 1999 27 , Égalité, in and , Dictionnaire critique de la révolution française (: Flammarion, 1988), 696-710, s. 709. Globaliseringen och den svenska ekonomins struktur Jag vill i detta inlägg diskutera globaliseringens effekter ur ett ganska brett och långsiktigt perspektiv utifrån några jämförelser mellan dagens utveckling och den globalisering som skedde . Jag vill då framför allt lyfta fram två aspekter på dessa omvälvningar i världsekonomin: marknads- integrationen och den tekniska förändringen vilket kan ge ut- gångspunkter för en diskussion om den svenska ekonomins struktur. En grundläggande effekt av globalisering kan vi uttrycka så här: Genom globaliseringen ställs alla resurser inför nya marknadsför- hållanden. Det innebär i sin tur att prisstrukturen förändras, att det alltså skapas nya prisrelationer i ekonomin. Men det finns en systematik i denna förändring. De faktorer, som är relativt rikliga i förhållande till omvärldens faktorrelationer, har varit instängda i en mera begränsad ekonomi. De har då haft ett för- hållandevis lågt värde. Genom utvidgningen av marknaderna ställs de inför fler alternativ, de kan användas där de inte är lika rikligt förekommande och där de ger en högre avkastning. De får däri- genom ett högre värde. Omvänt gäller naturligtvis för de resurser som varit förhållandevis knappa och högt värderade tack vare av- skärmningen. De faller i pris. Man kan alltså uttrycka en effekt av globalisering eller marknadsutvidgning så att relativt rikliga fakto- rer i en ekonomi får ett högre pris . Den här effekten är GLOBALISERINGEN OCH DEN SVENSKA EKONOMINS STRUKTUR en variant av teorin om komparativa fördelar och av det teorem kring utrikeshandel som lanserades av och . De baserade sin forskning och sitt teorem på den globalise- ring som inträffade – även om man inte kalla- de det för globalisering då – och jag skall återkomma till denna. En andra aspekt på dagens omvälvningar har med den tekniska för- ändringen att göra. Även ny teknik leder till förändrade relativ- priser. När tekniska genombrott sker, skapas nya möjligheter. På de centrala innovationsområdena, där den nya tekniken lanseras, reduceras kostnaderna och priserna faller. Det gäller ju inte minst för teknikens egna komponenter som ju vanligen går igenom en period av drastiskt prisfall i samband med genombrotten. Genom prisfallen vidgas användningen. Men det gäller också för en lång rad av de tjänster eller produkter som den nya tekniken levererar – priserna på dem faller, åtminstone relativt sett och ibland också absolut. Men expansionen på dessa centrala innovationsområden leder till ökad efterfrågan på andra områden. Framför allt ökar efterfrågan på sådana kompletterande produkter och tjänster som skall utnyttjas i det nya teknikblocket. Om de inte bjuds ut lika elastiskt och enkelt, kommer priset på dessa att stiga. Relativ- priserna förändras alltså. Detta resonemang är i linje med begrepp utvecklingsblock, där tillväxtkraften under olika perioder koncentreras kring innovationer och kring de komple- mentära verksamheter som erfar ett efterfrågesug till följd av innovationsspridningen. Det finns naturligtvis mycket nära samband mellan dagens globalisering och den tekniska förändringen. Elektronikens fram- marsch är det centrala elementet i den tekniska förändringen och är likaledes en viktig faktor bakom globaliseringen. Men mark- nadsutvidgningen och den tekniska förändringen är två separata krafter med olikartade effekter, som jag skall återkomma till. En tredje aspekt ligger nära till hands att föra in här, nämligen den institutionella förändringen. Globaliseringen och den tekniska förändringen skapar såväl nya tillväxtkrafter som förändrade trans- aktionskostnader för alla ekonomiska handlingar och dessa utövar i sin tur ett starkt tryck på institutionerna, på regelverken för eko- nomin. Den institutionella förändringen gäller inte minst i för- hållandet mellan marknader och de politiska organen. Detta är en bärande tanke för , nobelpristagare i ekonomi . Sammanhanget mellan marknader, teknisk föränd- ring och institutioner är överhuvudtaget centrala element inom den ekonomiska historien och det faktum att rörligheten eller för- änderligheten skiljer sig åt mellan dessa områden skapar spänningar som kan utlösa mera språngartade förändringar i de stelare strukturerna som ackumulerar omvandlingstrycket. Ur det perspektivet kan vi också betrakta de senaste decen- niernas utveckling. Den tekniska och ekonomiska omvandlingen har varit omfattande med vidgade marknader och en långtgående globalisering av framför allt de stora företagens organisationer, vilket placerat ett kraftigt omvandlingstryck på den politiska arenan. Jag skall dock koncentrera mig på aspekterna om marknadsutvidg- ning och teknisk förändring – förhoppningsvis kan det ge några utgångspunkter åt en vidare diskussion om den tredje aspekten, den institutionella förändringen. Och jag skall göra detta i ett långsiktigt perspektiv från den ekonomiska historien – historien ger här många möjligheter eftersom dagens förlopp sett ur de här aspekterna alltså varit centralt i den historiska utvecklingen. Men jag skall begränsa mig till att kontrastera det sena 1800-talets globalisering med dagens utveckling. Först vill jag säga att den vidgning av världsekonomin, eller globa- lisering, som skedde i många avseenden var mäktigare än den vi upplevt . Relativt sett var nog förändringen mellan exempelvis 1850 och 1870 större än den . Då, , förvandlades världens kommunika- tionssystem från att huvudsakligen bygga på hästdragna post- diligenser och segelfartyg till ett system byggt på järnvägar, ett GLOBALISERINGEN OCH DEN SVENSKA EKONOMINS STRUKTUR sammanhängande interkontinentalt telegrafnät och propellerdrivna ångfartyg.