sou · GNB363d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Medvetenhet och delaktighet ger en trygg identitet som är viktig att utveckla tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar.11 Det ställer krav på att lärare dels utbildas för att kunna verka i en mångkulturell skola, dels utvecklar förmågan att kunna förbereda barn och ungdomar för ett liv i ett mångkulturellt sa m- 9Se vidare SOU 1996:143 Krock eller möte – Om den mångkulturella sk o- lan. Delbetänkande av n, s. 9; , H I. (1998). Den mångkul- turella parken – om värdegemenskap i skola och samhälle. mon o- grafiserie. Krock eller möte – Om den må ngkulturella skolan, s. 112. Lpo 94 och Lpf 94. Det nya läraruppdraget 51 Samma uppdrag gäller även för de lärare som väljer att arbeta med vuxnas utbildning. Att möta en generation som ställer nya frågor Samhället vilar på ett fundament av värden – en s.k. värdegrund. Den har formats i sociala möten och av mänskliga erfarenheter. Den utgår från människolivets okränkbarhet och omfattar frågor om individens frihet, solidaritet med svaga och utsatta samt alla människors lika värde. Värdegrunden utgör, enligt läroplanerna, själva basen den pedagogiska yrkesverksamheten. Förskola, förskoleklass, skola och fritidshem måste både förmedla och hos barn och ungdomar förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. 12 Som lärare förväntas man t.ex. hjälpa barn och ungdomar att systematiskt lära hur de kan förhålla sig till värdegrunden. Den blir gemensam först när individerna ges tillfälle att reflektera över den och omsätta den i praktisk handling i den egna vardagen. Personalen måste tillsammans diskutera och bli medvetna om vilka grundläggande värden som skall förmedlas och hur dessa värden skall överföras till barn och ungdomar.13 När samhället omdanas förändras vå ra livssammanhang. Dagens samhällsförändringar tycks påverka barn och ungdomar på ett mer g e- nomgripande sätt än tidigare generationer. Relationerna mellan barn och vuxna har dessutom ändrat karaktär och det på ett djupgående plan. Saknas tid och möjlighet till ett närmare umgänge mellan barn och vu x- na inverkar det inte bara på familjerelationen utan också på sjä lva iden- titetsskapandet: Minskar bindningen till familjen ökar socialisation och identitetsskapandet i andra sammanhang.14 Förskola, förskoleklass, skola och fritidshem tilldelas på så sätt ett allt större ansvar för barn och ungdomar. Det sker bl.a. genom att man som vuxen tillskapar värden – i form av kulturella värderingar, demo- kratisyn, moraluppfattning och attityder – och överför dessa värden, men också att man tar ansvar för barns och ungdomars sociala och fysiska välbefinnande. Som lärare förväntas man därför ha både en god kunskap Skollagen 1985:1100 (1 kap. 2§). 13Se t.ex. Regeringens skrivelse 1996/97:112, Utveckling för förskola, skola och vuxenutbildning – kvalitet och likvärdighet, s. 39. 14Se t.ex. Ziehe, T. (1986). Ny ungdom: Om ovanliga läroprocesser. : ; Fornäs, J., , U., & , O. (1988). Un- der rocken – musikens roll i tre unga band. Symposion; , O. (1995). Modernitet, adolescens och kulturella uttryck. ; Ny tid, nya tankar? Ungdomars värderingar och fra m- tidstro. (1998). 52 Det nya läraruppdraget om den enskilde elevens intressen, erfarenheter och sociala bakgrund och dessutom en insikt i barns och ungdomars kulturella och sociala ut- trycksformer. Att kunna informera och samarbeta med föräldrar är en väsentlig del av det nya läraruppdraget och en förutsättning för att den pedagogiska verksamheten skall kunna utvecklas. Det handlar också om att se eleven som en individ med sina unika möjligheter och behov. Barn och ungdomar har en inneboende längtan efter att få formulera sig, att skapa sin identitet osv. Skolan måste, för att upplevas som meningsfull, tillgodose denna inre önskan. skall skolan stå för och vårda det kunskapssökande som är centralt för människan. Förändringstakten i samhället accelererar och informationsmängden ökar ständigt . Dagens barn och ungdomar har andra förutsättningar med andra erfarenheter som följd. Den framtid de går till mötes kräver nya kvalifikationer och nya kunskaper. Den ökande komplexiteten i samhä l- let gör att det ställs allt högre krav på medborgarrollen. Arbetslivet ger signaler om stigande krav på problemlösningsförmåga , kreativitet och flexibilitet. Skolan förväntas därför utbilda alla elever för såväl sa m- hällslivet, kulturlivet, fritidslivet som yrkeslivet. Denna utveckling får konsekvenser för lärarutbildningens inriktning och u tformning. Att erövra sin auktoritet Lärarens uppgift blir även , att under skiftande betingelser, föra tidigare generationers kunskaps- och kulturarv vidare samt ge barn och ungdomar en gedigen grund av kunskaper, självförtroende och vilja att söka och utveckla ny kunskap. Lärarens roll som kunskaps - och vär- debärare, med syfte att skapa sociala och kulturella möten, tycks bli allt mer väsentlig, vilket medför krav även på ett etiskt och moraliskt han d- lande. Lärarrollen kommer därför allt mer att knytas till förmågan att skapa personliga möten. Yrkesuppgifterna blir mer personliga än rollb e- stämda. Snarare än att överta en roll, eller en tradition, så måste varje lärare erövra och fö rtjäna sin egen roll – och därmed sin auktoritet.15 Historiskt har lärarens roll varit att tala till elever och styra undervis- ningen. Eleverna har då varit lyssnande och lydande. utmanas lära- rens rätt att tala från en överordnad position. När lärarens överordnade roll och rätt att själv bestämma dagordningen – att utöva tolkningsför e- träde – ifrågasätts , medför detta nya konturer i yrkesidentiteten. Därmed blir frågan om hur man tillägnar sig auktoritet central. Auktoritet är n å- 15 Se vidare SOU 1997:121 Skolfrågor. Om skola i ny tid. Det nya läraruppdraget 53 got man blir i en demokratisk process. I denna erhåller man respekt för att man visar sig vara värd respekt. Läraren måste därför bli en sama r- betspartner som erhåller sin position genom förtroende, lyhördhet och ett utvecklat etiskt handlande, vilket svarar mot inslag i en social kompe- tens. Läraren har här genom sitt uppdrag ett större ansvar för att isce n- sätta en verksamhet som innebär att elever och lärare utvecklar ömses i- dig respekt. En sådan miljö kan skapas av lärare som får respekt både i kraft av sitt kunnande och genom sin personlighet. Det ställer krav på kompetens att fungera tillsammans med människor och kunskap om människor och de processer som uppstår när människor söker samve r- kan. Att skapa miljöer för lärande Skola och samhälle styrs av ideologier och normsystem. En del av dem har sitt ursprung i en äldre samhällsordning och att betrakta dem som statiska fungerar inte när förändringen sker i allt snabbare takt och ofta i en oförutsägbar riktning. I ett föränderligt samhälle tvingas skolan allt oftare reflektera över sin legitimitet och möjlighet att ge mening i barns och ungdomars tillvaro. Skolans innehåll har inte längre samma koppling till allmänna föreställningar om kunskap och bildning. Eftersom skolan är utsatt för konkurrens som kunskapsfömedlare är varken innehåll eller arbetsformer lika självklara som . kan man konstatera att den nya kommunikationstekniken påverkar skolans arbetsformer och innehåll. 16 Som lärare får man nume- ra arbeta i nya rumsligt oberoende medier. Klassrummet vidgas rumsligt men också socialt och innehållsmässigt. I ett informations- och ku n- skapsrikt samhälle, där information och kunskap dessutom är lättil l- gängliga, kommer lärarens roll och arbetsuppgifter att förändras. Snar a- re än att enbart överföra information måste läraren utveckla förmågan att vägleda, handleda, utvärdera och kritiskt granska såväl information i sig som hur barn, ungdomar och vuxenstuderande omvandlar denna till kunskap. Kunskap finns inte i förpackad, överförbar form utan är något som individen tillägnar sig. Lärarens uppgift är att på bästa sätt försöka stimulera en sådan process. Det kan ske genom att läraren erbjuder in- formation men det är genom reflektion hos individerna som kunskap bil- das. Som lärare måste man därför kunna sätta in informationen i ett sa m- manhang och tillsammans med sina elever skapa kunskap. 16 Se t.ex. , J. (1998). Informationstekniken i skolan. En forsknings- översikt. 54 Det nya läraruppdraget till exempel att på ett konstruktivt sätt sammanföra isolerade uppgifter till sammanhängande mönster som man sedan kan förhålla sig till, r e- flektera över och utveckla kunskap om. Till skillnad från tidigare , då lärarna själva svarade för urval av innehållet i undervisningen , förväntas lärarna i samarbete med eleverna ta ställning till olika innehåll och ko n- kurrerande källor. Den nya kommunikationstekniken motiverar inte längre att elev och lärare måste mötas i skolans lokaler. Interaktiva metoder och elektronisk kommunikation innebär att läroprocesser kan äga rum över stora avstånd, vilket medför att virtuella klassrum uppstår. Läraren kan befinna sig på en plats, eleven på en annan och informationskällan på en tredje. Utmaningen ligger i att föra samman lärare och elever (in- dividuellt eller i grupp) med källan så att ett gemensamt lärande uppstår. Men det handlar också om att ställa kritiska frågor om vilket innehåll som förmedlas via kommunikationstekniken. På vilka sätt skiljer sig i n- nehållet från andra mediers? Den nya kommunikationstekniken öppnar således för ett nytt förhål l- ningssätt till information och kommunikation. Exempelvis antas att människan blir mer grafisk, mer visuell, i sitt tänkande.17 Bildmedia för- enade med interaktiva metoder – människa och dator i dialog – visar på nya möjligheter att få överblick, att se sammanhang och finna inform a- tion, och inte minst, finna nya vägar för lärande. Lärarutbildningen skall utformas så att den förbereder blivande lärare för att verka i ett alltmer kunskapsrikt arbetsliv och samhällsliv där kommunikationsteknik ingår som ett naturligt inslag. 17 Se Gärdenfors, P. (1996). : ; , C. (1997). IT och renässansmänniskans återkomst. Stoc k- holm: . Det nya läraruppdraget 55 Att arbeta med olika uttrycksformer När samhället omdanas förändras också betydelsen av kultur, konst och estetik för barn och ungdomar. är t.ex. intresset för estetisk ver k- samhet bland ungdomar större . 18 Bl.a. är den höga sökfr e- kvensen till det estetiska programmet i gymnasieskolan och till landets konstnärliga utbildningar är tecken på detta. Från olika håll möts vi dessutom av budskapet att dagens – och morgondagens – arbetsliv stäl- ler krav på ett flexibelt tänkande och kreativitet för att människan både skall hålla jämna steg med samhällsutvecklingen och vara uppfinning s- rik. Fantasi och skapande utgör här själva grunden för varje kreativ a k- tivitet. Skall barns och ungdomars kreativa förmå ga tillvaratas förutsätts att fantasi och skapande utgö r centrala inslag i skolans arbete. Skapande verksamhet innebär att vi drivs framåt av våra egna frågor och våra egna mål, vilket förstås kan vara att sätta sig in i andras frågor, sträv anden och svar. I skapande verksamhet är svaren inte givna. Frågan är om inte alla ämnes- och kunskapsområden har inslag av såvä l teoretiska som skapande dimensioner. menar att den estetiska kunskapen utgör ett angeläget kunskapsområde för alla lärare – oavsett ämne/ämnes- områden eller skolform19. Estetisk kunskap, som per definition svarar mot den kunskap man får genom sinnena, kan uppfattas som en mot- pol till den kunskap som förvärvas genom tanke och förnuft (den rati o- nella kunskapen). Det estetiska associeras ofta med det dekorativa och skiljs då från det som har mening och betydelse, som i sin tur knyts till funktion, kunskap och moral. Vetande och konst (som estetiskt uttryck) ställs då mot varandra. 20 Kommittén anser snarare att kunskapsformerna kompletterar varandra. De hör ihop med läroprocesser; att leka eller att lära sig är skapande process er. En estetisk inställning kännetecknas av att det vi förnimmer är viktigt för sin egen skull; för att ge oss känslomässiga upplevelser och för att berika vårt inre. Konst, musik, slöjd, teater, dans är exempel på icke verbalt språk som kan bidra till att fördjupa barns och ungdomars sa m- mantagna kommunikativa förmåga. Barn och ungdomar behöver exe m- pelvis lära sig hur de i rörelse kan gestalta och ge form åt inre bilder, 18Ny tid, nya tankar? Ungdomars värderingar och framtidstro. (1998). Ung- domsstyrelsens utredningar 10. 19I detta betänkande används uttrycken kulturella uttrycksformer estetiska läroprocesser för att beskriva den estetiska kunsk apen. 20Förhållandet mellan konst och vetenskap diskuteras t.ex. i , B. (1995). Mellan konst och vetande. Texter om vetenskap, konst och gestalt- ning. 56 Det nya läraruppdraget tankar och känslor, både som individer och i grupp. För de yngre barnen har här leken en stor betydelse. I skolan har de teoretiska ämnena skilts från de praktiska och de estetiska har tillsammans med de praktiska förts samman till ett prak- tiskt-estetiskt ämnesområde. Inom de teoretiska ämnena utgör texten den dominerande presentationsformen. Den praktiska och den estetisk kun- skapen uttrycks däremot vanligtvis via andra medel. De teoretiska ämne- na ger en kunskap i form av vetande om världen medan de estetiska och praktiska associeras med kroppslig färdighet och känslomässiga uppl e- velser. En lärare som sätter skapandet i centrum kan inte nöja sig med att enbart lyfta fram det konstnärliga skapandet. Han/hon måste öppna sig för lärande som skapande inom alla områden. När barn och ungdomar successivt lär sig att hantera ett nytt stoff tar hon hela sig i bruk för att skaffa sig insikt: Hon utnyttjar sina sinnen och sin motorik, hon binder samman teori med praktik och hon förenar sina tankar med sina känslor. Läraren måste stödja barn och ungdomar så att de utvec k- lar förmågan att omgestalta det redan välkända. Därför måste läraren också utmana barns och ungdomars föreställningar och visa på andra kulturerfarenheter, konstnärliga språk och kulturmöten. Alla lärare är därför kulturarbetare eftersom kulturen finns i skolan. Den finns i barns och ungdomars erfarenheter och deras skapande. Läraren bör utgå från en grundsyn på kultur, barn och kunskap som innebär att barn och ung- domar redan är medskapande i olika kulturyttringar och att barn och ungdomar har rätt att bli tagna på allvar. Som lärare skall man sträva efter att integrera kultur i skolan på ett sådant sätt att konstens metod blir en självklar kunskapsväg i skolans vardagliga arbete och medvetet öppna dörrar mellan kulturliv och skola. menar att läraren skall ku nna utnyttja olika kulturformer och konstnärliga uttryck i skolans läroprocesser. Barn och ungdomar måste i ökad utsträckning få möjlighet att reflektera, analysera, redovisa och gestalta sitt vetande på skilda sätt genom olika språkformer. Därigenom kan barn och ungdomar förberedas för en framtid där kommunikation i olika former inte bara blir centralt för fle r- talet yrkesområden utan också för samhällslivet, kulturlivet och fritidsl i- vet. 21 Regeringens arbetsgrupp Kultur i skolans slutrapport strategi för Kult u- ren i skolan ( Ds 1998:58). Det nya läraruppdraget 57 Att hantera en ny agenda för kunskap och lärande utbildades lärare för att möta en på förhand given grupp av barn, elever eller studerande. Vanligtvis mötte lärarna i princip samma målgrupp under hela sin yrkeskarriär. En utmaning för det nya läraruppdraget ligger i utveckla olika kompetenser för att möta andra grupper av elever än den man ursprungligen utbildats för. Den snabba samhällsomvandlingen ställer krav på att också lärare förbereds på att kunna verka i ett föränderligt samhälle. För att kunna leva upp till öka n- de krav på anpassning till nya arbetsuppgifter och arbetssituationer fordras olika former av kompetensutveckling i och parallellt med arbets- livet. Begreppet livslångt lärande indikerar här ett annat förhållningssätt till utbildning. När utbildning skall organiseras i nya och mångskiftande sammanhang medför det också nya och annorlunda uppgifter för framt i- dens lärare. Det handlar bland annat om att kunna möta ett lärande samhälle där medborgarna har olika förkunskaper och väljer olika vägar för att utbilda sig. En central aspekt i lärares yrkeskompetens är därför att kunna förutsäga och möta förändringar som man tillskapar läromiljöer där grundläggande mellanmänskliga rel ationer kan utvecklas. Det framtida arbetslivet ställer större krav på kommunikativ och so- cial kompetens eftersom dagens elever kommer att arbeta med andra som har olika språkliga bakgrunder och kulturella erfarenheter. Skall individen aktivt kunna tillägna sig kunskap, krävs en miljö och organis a- tion som stödjer utforskande processer och som utvecklar hans/hennes lärande. Det innebär bl. a. att om kunskap skall utvecklas fordras att kunskapen upplevs som meningsfull och att det sker i stimulerande lä- romiljöer. Kunskap växer fram i och brukas i skilda sociala och kult u- rella sammanhang. Den är av kollektiv natur eftersom den uppstår och bildas i möten mellan individer. 22 Men har kunskap för varje individ ett personligt sammanhang – innebörden växer fram ur mötet mellan individens nya och tidigare erfarenheter. I utbildningspolitiska sammanhang formuleras tydliga krav på barns, ungdomars och vuxnas läromiljöer. 23 Exempelvis ställer läro - planerna kravet att läraren på olika sätt ska stimulera till kreativitet och fantasi, till nyfikenhet och till att barn och ungdomar uppmuntras att vilja formulera egna frågor. Läraryrket handlar allt mera om att skapa 22Se främst , F., Booth, S. (1997). Learning and Awareness. Mahwah, N.J.: . 23Se Ds 1996:16 Lärarutbildning i förändring; SOU 1996:27 En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande; SOU 1997:21 Växa i lärande. Förslag till läroplan för barn och unga 6 –; SOU 1997: 157 Att erövra omvärlden; SOU 1997:121 Skolfrågor. Om skola i en ny tid. Slutbetänkande av Sko l- kommittén. 58 Det nya läraruppdraget förutsättningar för att olika förmågor utvecklas hos den lärande männ i- skan. Det kan gälla samarbetsförmåga, ansvarstagande, initiativförmåga, flexibilitet, reflekterande attityd, aktivt förhållningssätt, kommunikativ förmåga, problemlösningsförmåga, kritiskt tänkande och förmågan att kunna lära sig att lära. De olika förmågorna förväntas vara generella och gå tvärs igenom skolans olika kunskaps- och ämnesområden. När ett speciellt kunskapsinnehåll studeras förväntas de olika egenskaperna och förmågorna utvecklas p arallellt med studierna. Det pågår en omfattande forskning kring lärandets olika strukturer och former. Här återfinns uttryck som formellt lärande, informellt lära n- de, erfarenhetsbaserat lärande och livslångt lärande. 24 Olika beskrivning- ar av lärandet är centrala teman i aktuell pedagogisk forskning men dis- kuteras också flitigt inom andra forskningsområden. Man kan här tala om en ny agenda för kunskap och lärande. Via en mängd olika texter överförs nya perspektiv på och värderingar om lärandet, vilket kan förväntas påverka det konkreta lärandet i olika lärmiljöer. När samhället nu omvandlas i en allt snabbare takt kan vi ännu mindre än tidigare peka ut vilka kunskaper som kommer att vara rele- vanta när dagens elever kliver ut i morgondagens samhälle. För all u t- bildning blir det därför ännu mera angeläget att på bästa sätt stödja den lärande människan att själv utveckla förmågan att förstå och hantera sin framtid. På goda grunder kommer lärandet, både som social och pedag o- gisk process, att bli centralt för den blivande läraren. Därför behöver lärarutbildningen både identifiera och beskriva olika miljöer för lärande – formella som icke-formella – men också analysera hur olika samman- hang och miljöer för lärande kan arrang eras på olika sätt. För utbildning av lärare utgör själva lärandet och dess tillämpning ett övergripande kunskapsområde. På så sätt är lärarutbildningen unik bland yrkesutbildningar eftersom studenternas eget lärande kan utgöra ett studieobjekt i sig (ett metaperspektiv). En stor del av lärares profes- sionalism ligger just i att förstå och hantera kunskaper och lärandets villkor. Blivande lärare skall själva ställa frågor om hur de ser på ku n- skap, vad den har för innebörd för dem, hur de uppfattar dess beskaffe n- het och hur de kan organisera olika läroprocesser. Tillägnandet av nya kunskaper och färdigheter, sätt att se, erfara och hantera helt eller delvis nya problem och situationer, omöjliga att definiera i förväg, utgör därför centrala inslag i en lärarutbildning. En sådan inriktning förväntas stödja 24 Se t.ex. Docherty, P. (1996). Läroriket – vägar och vägval. Arbetslivsinst i- tutet. : Förlagstjänst; , P-E. (1996). Arbete och lärande. Arbet s- livsinstitutet. : Förlagstjänst; , P-E., , B. , , S. (1996). : ; SOU 1996:27 En strategi för ku nskapslyft och livslångt lärande. Det nya läraruppdraget 59 studenternas kreativa kompetens, dvs. förmågan att skapa nytt och inte bara överta och etablerade tankar och handlingsmönster. Denna process utgör grund för hur man sedan kommer att hantera barns, ung- domars och vuxnas lärande och utveckling. Sammanfattningsvis konstaterar att lärare skall utbildas till att -vara medvetna om vilka grundläggande värden som skall förmedlas och ha förmåga att förankra dessa värden hos barn och ungdomar, -kunna verka i en mångkulturell skola och förbereda barn och ungd o- mar för ett liv i ett mångkulturellt sa mhälle, -kunna fungera tillsammans med andra människor och ha kunskap om de processer som uppstår där mä nniskor söker sa mverkan, -kunna förbereda barn, ungdomar och vuxna så att de kan verka i ett alltmer kunskapsrikt arbets- och samhällsliv där kommunikationstek- nik ingår som ett naturligt inslag, -kunna utnyttja olika kulturformer och konstnärliga uttryck i skolans läroprocesser, -kunna skapa förutsättningar för att olika förmågor utvecklas hos den lärande människan, t.ex. läromiljöer där grundläggande mella n- mänskliga relationer kan utvecklas, -kunna utveckla ny kunskap i den pedagogiska verksamheten för att därigenom aktivt kunna påverka framtiden. 3.2Den målstyrda skolan som arbetsplats Decentraliseringen av utbildningssystemet medför konsekvenser för l ä- rarutbildningens utformning och inriktning. Att arbeta i ett decentralise- rat skolsystem skiljer sig markant från att arbeta i ett centralstyrt sy- stem. Ser vi till den pedagogiska yrkesverksamheten som lärarutbild- ningen skall förbereda för kan det konstateras att förskola, förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning omfattas av en gemen- sam struktur där målstyrning och decentralisering utgör nycke lbegrepp. Den nuvarande styrningsmodellen började ta form . har det skett en påtaglig utveck- ling mot ökat lokalt ansvarstagande där skolledare och lärare förväntas tolka, förstå och omsätta nya intentioner i konkret handling. 25 Grunden för modellen formulerades i rapporten och styrning på skolområdet ( DsU 1987:1), utvecklades i betänkandet En förän d- rad ansvarsfördelning och styrning på skolområdet (SOU 1988:20) och fo r- mulerades i regeringens proposition Skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4). Ett tydligt led i den offentliga sektorns reformering under 1990- 60 Det nya läraruppdraget skolreformerna utgår från att personalen skall ges både ökade möjligh e- ter och skyldigheter att utveckla den egna pedagogiska verksamheten, vilket medför ett vidgat läraruppdrag.26 Det är de professionella i verk- samhetens – dvs. personalen – som tillsammans skall avgöra hur målen skall nås. De professionella ges med andra ord ett mera direkt ansvar för verksamhetens utformning och förnyelse. Det handlar i grunden om ett nytt perspektiv där läraryrket har vidgats till att också omfatta områden som lokal måltolkning, lokalt kursplanearbete, lokal utvärdering och förmåga att organisera egna läroprocesser.