sou · GNB34 · 2000-01-01 00:00:00 — Därför saknas både bra stöd för den vetenskapliga verksamheten och välunderbyggda kunskapsun- derlag till myndigheter och beslutsfattare i samhället. I , , , , , och finns gott om exempel på livskraftiga centrumbildningar på etikområdet. Från kan nämnas hälsorätt vid i . Här samarbetar filosofer, teologer och rättsvetare i olika forsk- ningsprojekt tillsammans med medicinare och veterinärmedicinare. Cent- rum för bioetik och hälsorätt utnyttjas ofta av statliga myndigheter och andra organ för att ta fram kvalificerade kunskapsunderlag i frågor som är uppsatta på den politiska agendan. Genom öppna seminarier, konfe- renser och forskningsrapporter får man också en viktig informationska- nal till de olika samhällsorgan som har att följa den vetenskapliga ut- vecklingen. Kommittén bedömer att det behövs en nationell kraftansam- ling av liknande slag i . att det tillskapas extra medel för uppbyggnad av ett tvärvetenskapligt i forskningsetik. 8.8Sammanfattning av Kommitténs förslag För att stärka utbildning och forskning i forskningsetik, och på så sätt bygga upp en bredare kompetens inom detta område i , föreslår Kommittén: a)att det bör åligga varje fakultet/lärosäte att upprätta en plan för ut- bildning i forskningsetik. Hur utbildningen skall se ut är upp till varje fakultet/lärosäte att bestämma. Utbildningen bör vara väl förankrad i 232 Utbildning och forskning i forskningsetik de egna vetenskapliga ämnesområdena, men också inom facketiken. Kurserna bör vara obligatoriska. b)att fakulteterna/lärosätena upprättar ett handledarprogram, där handledare utbildas i frågor kring forskningsetik, oredlighet i forsk- ning, arkiverings- och sekretessbestämmelser samt handledarens an- svar för förmedlingen av forskningsetiska normer till de forskarstude- rande. Frågor om makt, kön och jämställdhet bör också belysas. c)att 1 kap 4 § högskolelagen ges en ändrad lydelse, enligt följande: Verksamheten skall avpassas så att en hög kvalitet nås och vetenska- pens trovärdighet och god sed värnas, såväl i utbildningen som i forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet. d)att 9 kap 6 § högskoleförordningen ges ett tillägg enligt följande: Utbildning i forskningsetik skall vara ett obligatoriskt inslag i all forskarutbildning, oavsett ämnesområde. Universitet och högskolor bör i sina årsredovisningar rapportera om sina utbildningsplaner och effekterna av dem. e)att det tillskapas extra medel för uppbyggnad av ett tvärvetenskapligt i forskningsetik. 9Öppenhet och insyn i forskningsprocessen Kommittén bedömer att ökad öppenhet och insyn i forskningsprocessen är en nödvändig förutsättning för att allmänhet och beslutsfattare skall kunna ha förtroende för forskningsverksamheten. Det är också viktigt för att forskare, som i allt högre grad arbetar inom specialiserade kunskaps- och kompetensområden, inte skall förlora det utomdisciplinära perspek- tivet på sin forskning. För att möjligöra denna öppenhet och dialog mel- lan forskare och allmänhet föreslår Kommittén en rad åtgärder. Profes- sionaliseringen av journalistiken bör öka, med fler kritiskt skolade och väl insatta vetenskapsjournalister. Likaså behövs en ökad satsning på forskning kring skärningspunkterna mellan vetenskap och samhälle. Po- pulärvetenskap bedöms av Kommittén som ett viktigt instrument för att förbättra förtroendet mellan forskare och allmänhet. Kommittén betonar att populärvetenskapen har ett både utom- och inomvetenskapligt värde. Kommittén föreslår därför att också forskares populärvetenskapliga framställningar bör tillmätas meritvärde. För att öka allmänhetens insyn i vetenskapssamhällets beslutsprocesser och villkor är en fortsatt sats- ning på öppna hus och lekmannakonferenser viktigt. Dessutom föreslår Kommittén bildandet av en ny intresseorganisation med uppgift att stimulera kontakten mellan forskarvärlden och samhället utanför denna. Kommittén föreslår att regeringen uppdrar åt , alternativt åt den i Forskning föreslagna rådsöver- gripande nämnden, att inbjuda lämpliga intressenter för att på ett kon- stituerande möte bilda en intresseorganisation med namnet Forskningen och Folket. Denna föreslås bli en paraplyorganisation som samlar andra organisationer som har intresse av vetenskapens resultat, arbetsvillkor och arbetsformer. Forskningen och Folket föreslås vara en helt friståen- de organisation. Dess uppgift är att på olika sätt stimulera till möten inom forskarvärlden eller mellan forskare och politiker eller andra intres- senter. Detta kan ske i form av konferenser, kurser och studieresor. 234 Öppenhet och insyn i forskningsprocessen vakning av forskningsfront och opinionsläge är också betydelsefulla uppgifter. Forskningen och Folket föreslås också arrangera särskilda "lekfolkskonferenser." Forskningen och Folket leds av en styrelse som innehåller representanter för de större medlemsorganisationerna, men också medlemmar som valts på grund av sin vetenskapliga eller tekniska kompetens och politiker eller publicister som visat särskilt intresse för forskningspolitiska frågor eller populärvetenskap. Styrelsen ansvarar för organisationens ekonomi och tar ställning till verksamhetens inriktning. Den dagliga verksamheten leds av ett kansli, bestående av en direktör/generalsekreterare och ett litet antal medarbetare. Finansieringen sker genom ett litet grundanslag, som kan komma från regeringen () eller från någon forskningsfinansierande stiftelse, samt genom avgifter från de organisa- tioner som är medlemmar. Organisationens ekonomi kommer således att återspegla hur angelägen den anses vara. Kommittén har också analyserat forskarens roll som expert, och de be- gränsningar och förpliktelser som expertrollen medför. Kommittén beto- nar att såväl forskare som avnämare av expertkunskapen har ansvar för att skilja mellan experter och proffstyckare. När samhälle och politis- ka beslut blir allt mer beroende av forskningens ökade kunskap, ökar också risken för att ett fåtal forskare blir massmedialt kända och får age- ra som experter på områden där de inte har professionell kompetens. Forskaren bör vara medveten om att språkhantering och kunskapsupp- fattning inte är densamma i forskarens seminarium som i det offentliga rummet. Han/hon bör upplysa om begränsningar i den egna disciplinens metodanspråk och räckvidden av den egna kompetensen. Kommittén skall överväga om den offentliga insynen behöver ökas och vid behov lämna förslag till hur detta kan ske. Likaså bör allmänhetens insyn i forskningsprocessen belysas. /.../ Kommittén skall även under- söka och föreslå åtgärder som avser hur information om nya principi- ella frågor når berörda organ. /.../ Likaså bör forskarnas medvetenhet om expertrollens begränsningar och förpliktelser, t. ex. vid utvärdering av forskning och bedömning av samhällsproblem analyseras. Öppenhet och insyn i forskningsprocessen 235 9.2Kommitténs arbetssätt och kunskapsunderlag Kommittén har genom en enkät gjort en kartläggning av hur universitet, högskolor, forskningsråd och forskningsstiftelser arbetar med att uppfylla den sk. tredje uppgiften, att informera om forskning och forskningsresultat till allmänheten. Kommittén har också inventerat tidi- gare undersökningar kring expertrollens begränsningar och förpliktelser. Två experter i ämnet, docent vid studier och vetenskapsjournalist , har för Kommitténs räk- ning tagit fram varsin rapport. Dessa har till vissa delar bearbetats in i föreliggande kapitel. Rapporterna återfinns i sina helheter i en som hålls tillgänglig på . I Kommitténs serie av offentliga seminarier om forskningsetik, som ar- rangerades tillsammans med Cancerfonden, Humanistisk-samhällsveten- skapliga forskningsrådet, , Medicinska forsknings- rådet, Stiftelsen och på de olika universitetsorterna i , anslogs ett seminarium till en diskus- sion om insyn och öppenhet i forskningsprocessen. Seminariet ägde rum under rubriken: Har forskarna det förtroende dom förtjänar? Samtal fördes bl.a. om behovet av en seriös sensationsjour- nalistik när det gäller forskning och om behovet av känsla för nyanser hos journalisterna. Följande experter medverkade med inledningar: , politisk reporter på Aktuellt; , redaktör och ; , chef vid ; , journalist och universitetslektor vid ; , veten- skapsjournalist; , docent vid er och; , professor i immunologi och rektor vid . arrangerade Kommittén en utfrågning med experter kring frågor om mötet mellan folkbildning, folkrörelser och forskning. Följande experter bidrog med inledningar och kommentarer: , rektor, , , förbundsrektor, ; , ; , rektor , , FoU- ansvarig, ; , docent ; , rektor . 236 Öppenhet och insyn i forskningsprocessen Vid seminariet diskuterades en idé om en verksamhet med arbetsnamnet Folket och Forskningen. En idégrupp utformade sedan denna idé för Kommitténs räkning till ett mer preciserat förslag. Grup- pens förslag finns inarbetat i sin helhet i detta kapitel. Idégruppen bestod av: (se ovan); , generalsekreterare och ; , informationschef , förbunds- kansliet; , ledamot av Kommittén om forskningsetik, ordfö- rande i , Sällskapet och Forskare. Större sammanhängande avsnitt i kapitlet från dessa kunskapsunderlag är markerade med ett särskilt typsnitt. 9.3Kapitlets frågeställningar och avgränsningar Som påtalats i det inledande etikavsnittet är öppenhet en självklar förut- sättning redan för de inomvetenskapliga samtalen. En forskare måste öppet redovisa sina utgångspunkter, metodval och resultat för att andra forskare kritiskt skall kunna pröva forskningens kvalitet och den påvisa- de kunskapens tillförlitlighet. Beträffande frågorna om oredlighet har öppenheten dessutom sin motivering i att det ur en misstänkt forskares perspektiv och ur både vetenskapssamhällets och det övriga samhällets synvinkel måste gå att visa att forskningsprocessen inte har förvanskats. I avsnittet om etisk prövning av forskning har också påpekats vikten av offentlighet i största möjliga utsträckning och det legitima behovet av insyn från allmänheten när det gäller de värdeavvägningar forskare i oli- ka discipliner står inför i samband med sin forskning. I föreliggande kapitel gäller frågan om öppenhet vikten av att forskning- en och dess utövare åtnjuter ett stort förtroende hos allmänhet och poli- tiska beslutsfattare. Öppenhet och insyn är nödvändiga förutsättningar för att allmänhet och beslutsfattare skall kunna ha förtroende för verk- samheten. Det kommer alltid finnas en kunskapsklyfta mellan forskare och allmänhet. För att en allmänrepresentant skall kunna ha exakt sam- ma insyn i den specialiserade vetenskapliga verksamheten måste denne själv vara forskare i samma specialitet. På ett allmänt plan kan man få kunskap om vad forskningen går ut på men sen måste man med nödvän- dighet överlämna förtroendet till forskaren själv. Allmänheten och de politiska beslutsfattarna måste kunna lita på att forskaren noggrannt och sanningsenligt redogör för relevanta frågeställningar och resultat. Ju fär- re som behärskar en forskares specialiserade kunskap desto mer beroen- Öppenhet och insyn i forskningsprocessen 237 de är det omgivande samhället av en förtroendefull relation mellan forskningen, dess finansiärer och dess avnämare. Om vetenskapssamhället vinnlägger sig om största möjliga öppenhet byggs ett förtroende upp som räcker längre än till den kunskapsmassa som var och en begriper och längre än den kunskap som några relativt få utvalda förmår omfatta vidden och konsekvenserna av. Utan detta för- troende är det stor risk att för samhället viktig forskning inte kommer till stånd. Allmänheten och dess representanter måste kunna lita på att också den för dem svårbegripliga grundforskningen både är angelägen och dess kunskapsfrukter tillförlitliga. Utan ett grundmurat förtroende finns också stor risk att betydelsefulla kunskaper inte kommer att tillämpas på olika samhällsområden därför att stora delar av befolkningen känner sig främmande för den nya kunskap man överraskas med. Öppenheten och insynen är också viktig för att forskarna, som i allt hög- re grad måste arbeta inom specialiserade kunskaps- och kompetensom- råden, inte skall drabbas av fartblindhet och missa viktiga utomdiscipli- nära perspektiv på den forskning de bedriver. Insyn från andra forskar- grupper kan t.ex. vara avgörande för att få till stånd en forskning om den nya kunskapens konsekvenser på olika områden. Det forskningsrådsiniti- erade mångvetenskapliga projektet om etiska, legala och sociala aspekter kring genetisk forskning och genteknik är ett exempel på försök att sti- mulera sådan forskning.1 Öppenhet och insyn är viktig för allmänheten som på basis av en generell kunskapsmassa måste kunna förstå huvud- dragen i den forskning som bedrivs och även kunna uppfatta de kopernikanska vändningarna inom vetenskapen. Ett aktuellt exempel är den biologiska grundforskningen kring kloningen av fåret de allmänheten kunnat följa hela forskningsprocessen fram till denna banbrytande vetenskapliga hypotes hade reaktionerna sannolikt oftare präglats av kritisk nyfikenhet och förundran än av högljutt fördömande. Hade forskarna dessutom haft känsla för de utomdisciplinära perspekti- ven och den etiska problematiken hade informationen kanske landat an- norlunda än vad den nu gjorde. Någon utvärdering av kloningdebatten är ännu inte gjord, men det förefaller inte osannolikt att den uppenbara förtroendeklyftan i detta sammanhang kan ha lett till bakslag och mins- kat stöd för annan mindre kontroversiell biologisk forskning. 1För en redogörelse av det s.k. ELSA-initiativet se kapitel 4. 2För en utförlig diskussion om kloning se , (red. ), Klona skapel- sens krona? Forskare kommenterar kloning av djur och människor. Källa 49, , . 238 Öppenhet och insyn i forskningsprocessen har i sin rapport till Kommittén givit exempel på hur frågorna om vetenskapens roll i samhället och allmänhetens syn på forskning och vetenskaplig kunskap följt människan genom historien. Uddenberg tar sina exempel från naturvetenskap och teknik. Hans pre- sentation återges i redigerad form i detta historieavsnitt. Framstegets hjälte eller maktens lakej - forskarens plats i samhället genom historien och i nutid Frågan om människan har rätt att behärska naturen eller om hon i stället bör underordna sig naturens lagar är lika gammal som tekniken själv och speglas exempelvis i skapelseberättelse. För de gamla grekerna var frågan om övermod - hybris - eller måttfullhet - sophrosyne - central och det har hävdats att de grekiska filosoferna utforskade naturens lagar, snarare för att finna de gränser naturen sta- kade ut för människorna än för att kunna exploatera naturens resurser eller krafter.3 Teknik och magi har mer gemensamt än vad man alltid föreställer sig. I båda fallen är syftet att påverka de makter, som verkar i naturen, i gynnsam riktning. Länge uppfattades forskarna mycket riktigt som svarta magiker i förbund med mörka krafter, kanske till och med i maskopi med själv.4 Berättelser om tro- ligen mytisk tysk astrolog och magiker som skall ha levt - kan ledas tillbaka till 1500-talet och har blivit en av den euro- peiska kulturens återkommande gestalter, mest berömd genom Goet- hes drama. Även den nyktre vetenskapshistorikern finner kopplingar mellan magi och vetenskap. Ur alkemisternas i vårt tycke egendomliga blandning av svartkonster och empiriska observationer skulle den vetenskapliga kemin komma att utvecklas. Den kringvandrande magi- kern , som verkade , var en av dem som genom att bryta med den traditionella medeltida medicinen lade en grund för medicinens vidare utveckling och därmed för moderna vetenskapliga behand- lingsmetoder. 3von , : Vetenskapen och förnuftet. 4Haynes, Roslynn D.: From to . Representation of the Scientist in Western Litterature. Öppenhet och insyn i forskningsprocessen 239 lanserades forskningen som ett välsignel- sebringande socialt projekt. Vetenskapen blev en del av en positiv framtidsvision om ett bättre och humanare samhälle. I början av detta sekel skrev sitt manifest The New Atlantis där han be- skriver ett utopiskt lyckorike, som styrs av ett råd vise män - forskare - som samlas i hus - ett slags vetenskapsakademi.5 I Det Nya Atlantishar vetenskapen skaffat medborgarna en mängd användbara tekniska möjligheter: här finns allt från telefonertill mikroskop, något slags biografsalonger - där man sysslar med ljusillusioner och synvil- lor med figurer, storlekar, rörelser, färger- till vetenskapligt utprövade komposter. En samtida illustration visar till och med en man som transporterar en jättelik jordgubbe i en skottkärra. Drömde om bioteknik? Med Det Nya Atlantisville Bacon propagera för att vetenskapen skulle uppfattas som ett nyttobringande samhälleligt framstegsprojekt. Hans tankar låg i tiden. växte olika vetenskapsakademier fram: i inrättades 1662 och fransmännen var inte sena att följa efter med sin , 1666. Ungefär började forskarna kommunicera med varandra i de första vetenskapli- ga tidskrifterna: började vid Royal So- ciety ge ut meddelanden som han kallade Philosophical Transactions.6 I skedde det vetenskapliga uppsvinget framför allt under fri- hetstiden då till exempel inrättades. Från att ha varit trollkarl hade vetenskapsmannen blivit välståndsma- kare. Att vetenskapen var välsignelsebringande togs för givet långt in . Universiteten som från början varit teologiska - juridiska eller medicinska - högskolor utvecklades till institutioner för en bred vetenskaplig utbildning och ett förutsättningslöst sökande efter kunskap. Sanningssökandet i sig var högsta norm - men bakom idea- len dolde sig naturligtvis förhoppningar om nya revolutionerande tek- niska möjligheter.7 och var bilden av forskaren som ljusast. De vetenskapliga och tekniska land- vinningarna fascinerade både genom sin obegriplighet och genom sin 5Bacon, : Det nya Atlantis (1627). Svensk översättning av . Bokförlaget klassiker, 1979. 6Se t. ex. Boorstin, : Upptäckarna. 7Eriksson, : Etiska traditioner i forskningen - en idéhistorisk skiss. I Kan forskningen bli mer etisk? Forskningsberedningens skrift nr 5. 240 Öppenhet och insyn i forskningsprocessen Även om den tekniska utvecklingen kunde skapa elän- de - exempelvis för fabriksarbetarna - hade många européer personli- ga erfarenheter av att vetenskapliga kunskaper kunde leda till förbätt- ringar i vardagslivet. Vetenskapsmannen, läkaren och ingenjören var tidens hjältar. Tilltron till mänsklighetens uppfinningsrikedom kände inga gränser och framtidstron frodades. romaner - exempelvis En världs- omsegling under haveteller Den hemlighetsfulla ön- bär vittne om en gränslös tillit till det mänskliga snillets förmåga att lösa de mest olikartade problem. Även om många - däribland även - också funderade över vetenskapens och teknikens mörka sidor var forskningsetik knappast en fråga på samma sätt som idag.8 En intres- sant illustration från vårt eget land ger , som inrättades . När denna - i våra ögon synner- ligen tvivelaktiga - institution inrättades gjordes inga forskningsetiska överväganden.9 Samhällsnyttan ifrågasattes aldrig. Rasbiologin kunde falla tillbaka på hela den auktoritet som vetenskapen hade samlat. har vetenskapens roll i samhället förändrats . Mer än uppfattas kunskapen som en produktions- faktor och kunskapsberoende företag växer ofta upp i universitetens omedelbara närhet.10 Möjliga tillämpningar eller ekonomiskt värdefulla lösningar på olika problem står i fokus för det vetenskapliga arbetet. Den åtminstone till sina ideal obundna forskning som odlats inom uni- versitet och högskolor har delvis fått träda tillbaka till förmån för multi- disciplinära nätverk av forskare som mäter sina framgångar i termer av kunskapens användbarhet. Det har uppstått nya samarbetsformer mellan universitet och näringsliv eller universitet och politik och forsk- ningsresultaten värderas lika mycket utifrån sin sociala och tekniska användbarhet som utifrån sin inomvetenskapliga teoretiska betydelse. Även om denna karaktäristik kanske främst berör naturvetenskap och teknik har inte heller traditionella humanistiska kunskapsområden und- gått att bli indragna i samma utveckling.11 Så kallad tillämpad etik - 8Frängsmyr, : Framsteg eller förfall. Framtidsbilder och utopier i väster- ländsk tanketradition. 9Broberg, : Statlig Rasforskning. En historik över Rasbiologiska institu- tet. Studies in the History of Science and Ideas. 10Wicksteed, S. Q.: The Phenomenon. The Growth of High Techno- logy Industry in a . , , 1985. 11Gibbons, , , , , , : The new production of knowledge. Öppenhet och insyn i forskningsprocessen 241 applied ethics - som går ut på att finna moraliskt acceptabla lösningar på de utmaningar tekniken ställer människorna inför är ett växande kunskapsområde.12 Ett annat exempel på humanistisk forskning som bedrivs med utgångspunkt från sin sociala relevans och politiska tilllämpbarhet är så kallad genus-forskning. Den moderna vetenskaps- och teknikkritiken växer fram Även om vetenskapen ända har varit en extremt framgångsrik verksamhet, intimt förknippad med det moderna projek- tet,13 har myten om vetenskapsmannen som genial magiker i förbund med ändå aldrig riktigt velat dö. - själv både veten- skapsman och författare - aktualiserade Faustfiguren i sitt berömda drama. Något senare (1818) skrev romanen om Fran- kenstein, den snillrike, men emotionellt förkrympte forskaren, som i avskild monomani skapade en levande människolik varelse: det be- römda monstret. När monstret sedan förföljer sin skapare är det med en anklagelse för den kärlekslösa rationalitet med vilken Frankenstein handlat. Monstret känner sig oälskat och blir - som oälskade varelser ofta blir - bittert och destruktivt. Att temat är aktuellt bevi- sas bland annat av olika filmatiserade versioner av be- rättelse. Ett senare vetenskapskritiskt litterärt alster som fått stor bety- delse för diskussionen om forskningens - inte minst bioteknikens - plats i samhället är New World (1932) - Du sköna nya värld. kan man spåra de första tecknen på den tek- nik- och vetenskapsdebatt som ofta dominerar debatten. Tid- punkten är intressant. som den teknologiska framtidstron var som starkast växte det också fram en kritik. En del tänkare började fråga sig om människorna har omdöme nog att förvalta de krafter de har skapat och om de har de andliga och kroppsliga förutsättningarna att hänga med i den snabba utveckling som är ett resultat av samar- betet mellan vetenskap, teknik och kapital. Tekniken uppfattades inte längre enbart som alla goda gåvors givare utan även som en destruk- tiv kraft som hänsynlöst omvandlade naturen och samhället. Rörelser som ville bevara det traditionella bondesamhället eller den opåverkade naturen uppstod. Den konflikt mellan ekonomisk utveckling och väl- dynamics of science and research in contemporary societies. , , 1994. 12Se t. ex. , : Applied Ethics. 13Liedman, : I skuggan . 242 Öppenhet och insyn i forskningsprocessen stånd å ena sidan och miljö å den andra som många nutida människor tar för given började formuleras. Ett tidigt exempel är banbrytande bok (1864) där författaren förde fram ett teknikkritiskt miljöbudskap som i många stycken påminner om det - som med större eller mindre rätt - ofta dominerar miljödebatten idag.14 Marshs bok fick, ungefär som vår , avsevärt genomslag i debatten. har kritiken mot vetenskap och teknik växt sig allt starkare och den framtidstro som tidigare gick hand i hand med teknik- tilliten har eroderat betänkligt. En brytpunkt var när den första atom- bomben detonerade över och i ett slag tog 200 000 människors liv. Vetenskapens frukter hade på allvar visat att de kunde användas destruktivt och det är knappast en tillfällighet att frågan om kärnfysikens tekniska tillämpningar är explo- siv materia på den politiska agendan. Atomens krafter uppfattas i all- mänhet som destruktiva.