sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — Inom universitets- och högskolevärlden finns ett stort antal utbild- ningar som är yrkesförberedande. Arkitekt, agronom, civil ingenjör, förskollärare, gymnasielärare, journalist, logoped, läkare, mellan- ingenjör, meteorolog, präst, sjuksköterska, tandläkare för att bara nämna några exempel. Dessa utbildningar meriterar sig för beteck ningen kvalificerade yrkesutbildningar enligt många kriterier. De är bevisligen eftergymnasiala. De har betydande inslag av specifik yrkesteori. SOU 1999:119 "Kvalificerad yrkesutbildning" - en länge omstridd verksamhet 29 inrymmer yrkesrelaterad och handledd praktik. De har en organiserad form för inskolning i det framtida yrket. Det kan tyckas ligga nära till hands att kalla dessa utbildningar för kvalificerade yrkesutbildningar. Kvalificerad yrkesutbildning har ett avgränsningsproblem, som för övrigt framkom redan i remissbehandlingen av betän- kande . Kvalificerad eftergymnasial utbildning (SOU 1995:38). I propositionen Kvalificerad yrkesutbildning m m. /96:145 kommenteras kritiken för oklar avgränsning av den nya på följande vis. Många remissinstanser anser, att utredningens förslag om en fri stående yrkeshögskola skulle innebära en återgång till ett parallell skolesystem med påtagliga risker för en utveckling av B-högskolor. ingen delar denna uppfattning och anser att en sådan lösning är ute sluten. Försöket syftar i stället primärt till en ökning av utbild ningsutbudet och till att ge underlag för ställningstagande till hur denna typ av utbildning bäst kan inordnas i det befintliga utbildningssystemet.6 Hur de Kvalificerade yrkesutbildningarna bäst kan inordnas i det befintliga utbildningssystemet är en fråga som försöksverksamheten förhoppningsvis ger svar på. Att avgränsningen mot högskola och uni- versitet inte är avdömd ger propositionstexten många exempel på. Forskningsanknytning versus arbetslivsanknytning, eller studieförbe- redande versus yrkesförberedande visar sig vara tämligen trubbiga begrepp i försöken att karaktärisera de Kvalificerade yrkes utbildning- arnas egenart. Remissinstanserna delar med få undantag utredningens uppfattning att utvecklingen skapat ett behov av eftergymnasial utbildning med stark arbetslivsanknytning som f. n. inte tillgodoses på ett bra sätt. Åsikterna är däremot delade när det gäller utred ningens syn på den före slagna utbild- ningen i förhål lande till högskoleutbildningen. Regeringen delar uppfatt- ningen som förts fram i flera yttranden att utred ningen överdrivit skillnaden mellan högskolans forsk ningsanknutna utbildning och en arbetslivsanknuten utbildning. De flesta som utbildar sig inom hög skolan gör det inte primärt med syfte att bedriva eget veten skapligt arbete. Högskolans utbildning är i många fall direkt yrkesförberedande med arbetslivspraktik som en del av utbildningen, exempelvis lärar-, journalist- , socionom- och sjukgymnastutbildningarna. Däremot kan det också enligt regeringens uppfattning finnas behov av en ny kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå som kan bidra till att tillgodose arbetslivets behov av arbetskraft med den kompetens som krävs för att genomföra produk tionen av varor och tjänster. En produktion som ofta har kunnat genomföras av personer med yrkesutbildning på gymnasial nivå, men där det ställs krav på högre kompe tens. En sådan utbildning behöver förena en praktiskt inriktning med fördjupade teoretiska kunskaper och lyfta fram sådana dimensioner av kunskap som 6 Regeringens proposition 1995/96:145. Kvalificerad yrkesutbildning m m. (: ), 13. 30 "Kvalificerad yrkesutbildning" - en länge omstridd verksamhet färdighet och förtrogenhet. Den behöver innefatta både sådan teori som ingår i högskole utbildning och påbyggnadsutbildning och sådan kunskap som vinnes direkt i produktionen. Det krävs att utbildningen förmår inte- grera de kunskapsbaserna. Samspelet mellan teori och arbetsliv är en förutsättning för att utbildningen skall hålla en hög kvalitet och svara mot arbetslivets och de studerandes behov och ställer stora krav på den peda- gogiska utformningen.7 1.6Kvalificerad yrkesutbildning i historiskt perspektiv Vår nyare yrkesutbildningshistoria börjar . Inledningsvis var omställningsproblemen efter skråväsendets sam man- brott helt dominerande. Det var i första hand det nya industrisamhällets krav som skulle tillgodoses. De yrkesutbildningar som kom till stånd var vanligen enkla, i nivå med folkskolan, lärlingsutbildningar snarare än gesällutbildningar. Mellankrigstidens yrkesutbildningssatsningar fick många för tecken, ett av de vanligare var att frågan kopplades till arbetslösheten. Vilka utbildningar kan ta ungdom ur arbetslösheten? Karaktäristiskt var också ett fokus på bristyrken. Nivåmässigt hade utbildningarna utvecklats och var ofta på realskolenivån. 1960-talets stora grundskolereform eliminerade realskolan och gjorde åtskilligt av de yrkesförberedande lärlingsskolornas kursmoment till delar av den nionde årsklassens specialiseringar. Med 1970-talets stora gymnasiereform upphävdes uppdelningen i gymnasier och fackgymnasier, allt blev till program i den nya gymnasieskolan. Utökningen av 1990-talets gymnasium till genom- gående treåriga program motiverades främst med omsorger om en kvalificering av de yrkesförberedande program som varit tvååriga. Man önskade också förbättra arbetslivsanknyt ningen med arbetsplatsförlagda kursmoment under det avslutande tredje gymnasie- året (av studietiden). Kvalificerad yrkesutbildning kan ses som en kulmen på denna utveckling att förstärka yrkes livsanknytningen. Kvali- ficerad yrkesutbildning kan uppfattas som en fortsättning av de stora gymnasiereformerna. I det tidigare citerade betänkandet 1995:38 görs på sidan 55 avslutningsvis ett försök till preliminär definition av vad kvalificerad eftergymnasial utbildning är för någonting: Med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning avses utbildning, som bygger på grundläggande utbildning i gymnasieskolan och ev på praktik, ger fördjupad eller specialiserad yrkeskompetens men inte nödvändigtvis 7 Regeringens proposition 1995/96:145, 11. SOU 1999:119 "Kvalificerad yrkesutbildning" - en länge omstridd verksamhet 31 färdigutbildning, i väsentliga delar handlar om praktisk tillämpning av känd kunskap och teknik, inte är akademisk i traditionell mening, samt syftar i första hand till verksamhet inom närings livet. 1.7KY:s uttolkning av Kvalificerad yrkesutbildning, – ett tvåfrontsdilemma I har vi ingen stark tradition kring kvalificerad yrkesutbildning, så som exempelvis är fallet i och stora delar av övriga EU. I har yrkesutbildning kunnat betyda snart sagt vad som helst från endagsintroduktion till livslångt lärande. Att yrkesutbildningen är kvalificerad skall enligt KY-propositionen garanteras dels genom att utbildningarna är eftergymnasiala, dvs förutsätter fullbor dad gymna- sieutbildning, dels genom att en särskild myndighet, , antar och inspekterar varje enskild Kvalificerad yrkesutbildning och dito anordnare. Regeringens förslag: En ny kvalificerad yrkesutbildning på eftergymna- sial nivå skall utvecklas. Den skall bidra till att tillgodose arbetslivets behov av kompetens för en modernt organiserad produktion av varor och tjänster. Utbildningen skall förena en praktisk inriktning med fördjupade teoretiska kunskaper. Den skall därför ges formen av lärande i arbete på en arbetsplats under ca en tredjedel av utbildningstiden.8 Inför utvärderingsuppdraget har vi haft som hypotes att kvalificerad, trots det kvalitetssäkringssystem som arbetat med, inrymmer en betydande spridning från den ena Kvalificerade yrkes- utbildningen till den andra. Hur stor denna spridning är har vi sökt fast- ställa och ser som ett viktigt underlag för utvärderingen av försö ket. En viktig förklaring till spridningen i kvalificering kan sökas i vår gymna- sieskola. I vad mån ger den förkunskaper för respektive Kvali ficerad yrkesutbildning, i vad mån inte? De Kvalificerade yrkesutbildningarnas ena frontlinje går således mot de yrkesutbildningar som inte är tillräckligt kvalificerade för att klassas som på . Den andra frontlinjen är på många sätt svå rare att försvara. Vad skiljer de Kvalificerade yrkesutbildningarna från övriga eftergymnasiala högskoleutbildningar? hävdade , i egenskap av ecklesiastikminister, att alla eftergymnasiala utbildningar skulle likställas som akademiska. Vad gör de Kvalificerade yrkesutbildningarna unika jämfört med högskole världens många, förhoppningsvis kvalificerade, yrkesutbildningar? I propositionstexten hänvisas framför allt till arbets marknadens krav. 8 Regeringens proposition 1995/96:145, 9. 32 "Kvalificerad yrkesutbildning" - en länge omstridd verksamhet SOU 1999:119 någonting annat än det som dagens högskola och universi tet kan leverera. Skälen för regeringens förslag: Det finns inom ett antal branscher behov av arbetskraft med kompetens av det slag som en kvalificerad yrkesutbild- ning avses ge. Det gäller t ex delar av verkstadsindustrin, handeln, skogs- bruket och skogsindustrin samt telekommunikationsindustrin. Från tillväxtsynpunkt är det angeläget att flaskhalsar, som kan skapas av brist på erforderlig kompetens, elimineras så snabbt som möjligt. Behov av ny kvalificerad yrkesutbildning finns också inom turistnäringen och inom kontorsautomationen. Starka skäl talar därför för att en försöksverk samhet med denna typ av kvalificerad yrkesutbildning inleds snarast.9 Om detta arbetsmarknadsargument för att skilja ut de Kvalificerade yrkesutbildningarna från övriga högskoleutbildningar visat sig hålla vid genomgången av försöksverksamheten, är något vi får anledning att återkomma till i kapitel 6. 9 Regeringens proposition 1995/96:145, 13. 2KY-försökets genomförande och organisation Detta kapitel innehåller en beskrivning av hur det är tänkt att försöks- verksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning (KY) skall genomföras och organiseras. Kapitlet inleds med en allmän beskrivning av försö ks- verksamhetens organisation och uppläggning. Därefter sammanfattas de anvisningar och råd som givit de utbildningsanordnare som önskat delta i för söksverksamheten. 2.1Försöksverksamhetens organisation och uppläggning Regeringen fattade beslut om direktiv1 till en orga- nisationskommitté för försöksverksamhet med Kvalificerad yrkes- utbildning (). förordnades ledamöterna i och ett kansli knöts till den. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv2 som främst anger förutsättningar för den kommande utvärderingen av KY-verksamheten. arbete regleras av Lag (1996:339) om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning och Förordning (1996:372) om en för- söksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning (bifogas som bilaga 3 och 4). gick ut med en inbjudan till univer- sitet och högskolor, kommuner, gymnasieskolor, skolenheter med Kom- vux, landsting, utbildningsföretag m fl om att delta i försöks verksam- heten. Inbjudan inkluderade en kravlista och riktlinjer för försöks verk- samheten. 1Kommittédirektiv Dir. 1996:26. Direktiven bifogas som bilaga 1. 2Kommittédirektiv Dir. 1996:41. Tilläggsdirektiv till för kvalificerad yrkesutbildning . Direktiven bifogas som bilaga 2. 34 KY-försökets genomförande och organisation 1999:119 beslutade tidigt om principerna för utbetalning av bidrag innebärande att bidrag betalas ut i efterskott och baseras på antalet studenter, dels efter utbildningens start, dels därefter. Den genomsnittliga kostnaden för en utbildningsplats fick inte överstiga . Under sitt första verksamhetsår (1996) beviljade 1 728 utbildningsplatser av 3 436 sökta med start och . Det första årets ansökningar var av skiftande kvalitet och med en mycket varierande utformning. Kontakterna mellan kansli och de sökande var därför intensiva och ansökningarna preciserades och förbättrades i dialog med kansliet. Några fasta ansökningstillfällen förelåg inte och ansökningarna prövades kontinuerligt. Kommittén delegerade till kanslichefen att fatta beslut om bifall medan avslagen skulle tas i kommittén. stramades ansökningsförfarandet upp med fast an sök- ningsdag. Mer preciserade ansökningsanvisningar utformades. delegerade beslutsrätten avseende både bifall och avslag till kanslichefen. Alla ärenden skulle dock föredras i kommittén innan beslut. Det nya ansökningsförfarandet uteslöt inte en dialog mellan de sökande och kansliet utan denna fortsatte och fokuserades främst på utbildningsplanernas utformning. beviljade 1 982 utbildningsplatser av 5 327 sökta. Under startade e n mer organiserad tillsyn av utbildningsprogrammen. Målet var att avlägga ett tillsynsbesök vid varje utbildning och en strävan var att både kommittéledamöter och kansli- personal skulle delta. Två typer av tillsyn förekom: indike rande respektive fullständig tillsyn. Den indikerande tillsynen syftade primärt till att ge underlag för en bedömning om en fullständig tillsyn behövde genomföras. Besö ken omfattade en halv dag och inleddes och avslutades med samtal med den ansvarige utbildningsanordnaren. Tillsynsgruppen träffade även stu- denterna som fick besvara en enkät. Vid varje besök valdes också några studenter ut till ett fördjupat samtal. Den indikerande tillsynen resul- terade i en muntlig rapportering av tillsynsgruppens intryck samt en skriftlig tillsynsrapport som i vissa fall kunde innehålla ålägganden om förändringar. Den fullständiga tillsynen omfattade av utbildningarna. Den omfattade en och en halv dag och hade samma uppläggning som den indikerande i förhållande till studenter och utbildnings anordnare. Där- utöver fördes samtal med lärare, handledare och repre sentanter för de kategorier som ingick i ledningsgruppen (företrädare för arbetsliv, hög- skola och Komvux). Besöken föregicks av en genom gång av ett omfat- tande skriftligt material som infordrats. Också denna tillsyn ledde till en KY-försökets genomförande och organisation 35 skriftlig rapport vilken var utförligare än vid indikerande tillsyn. I vissa fall kunde sedan återbesök göras för att se hur utbild ningsprogrammet hade utvecklats. beviljades 1 542 utbildningsplatser av 6 700 sökta. KY- kommitténs arbete verkar nu ha funnit fasta former. Som stöd för utbild- ningsanordnarnas arbete har kommittén utformat dels anvisningar för ansökan som uppdaterats i tre varianter (96, 97 och 98), dels en upp- sättning allmänna råd och föreskrifter vars första variant kom i feb ruari 1997 och sedan utvecklades successivt. De viktigaste punkterna i de båda dokumenten redovisas nedan. Anvisningarna inleds med en presentation av försöksverksamheten, dess mål och inriktning. Det markeras tidigt att ett viktigt syfte är att åstadkomma en ny typ av eftergymnasial utbildning. påpekar att man inte kommer att medverka till att åstadkomma nya finansieringsformer för befintliga eller lätt modifierade utbildningar. En annan markering är att för att en utbildning skall kunna komma till stånd krävs att arbetslivet engagerar sig i genomförandet av utbildningen och att det finns ett verkligt behov i arbetslivet av den kompetens som utbild- ningen avser att ge. När det gäller utbildningens innehåll citeras här direkt ur anvisningarna: Förändringarna i arbetslivet medför, som nämnts, ökade krav på med- arbetarnas kompetens, förändringsbenägenhet, kvali tetsmedvetande samt förmåga att se helheter, samband och pro cesser. Föränd ringarna är generella, de påverkar hela arbetslivet. Det innebär att det ställs nya krav på utbildningen. Krav ställs också på fortbildning och vidare utbildning av redan anställda liksom på en högre utbildnings nivå hos dem som går ut på arbetsmarknaden . Den snabba omvandlingen gör också att förmågan att lära blir allt viktigare. Varje utbildning måste därför ses som ett led i och en för beredelse för det livslånga lärandet. Kunskaper i matematik och naturvetenskapliga ämnen, kunskaper om datatekniken och användningen av dessa kunskaper i arbetslivet, kunskaper i ekonomi och vana vid ekonomiskt tänkande samt samhälls- och kulturkunskap krävs i allt högre ut sträckning. En kvalificerad yrkesutbildning behöver förena en praktisk in riktning med fördjupade teoretiska kunskaper och lyfta fram sådana dimensioner av kunskap som färdighet och förtrogenhet. Den behöver inne fatta både sådan teori som ingår i högskole utbildningar och påbyggnadsutbildning och sådan kunskap som vinns direkt i arbetslivet. Det krävs att utbildningen förmår inte- grera dessa båda kunskapsbaser. Det ställer stora krav på den pedagogiska utformningen för att sam spelet mellan teori och praktik i utbildningen skall få en hög kvalitet. 36 KY-försökets genomförande och organisation Kraven på medarbetarnas sociala och personliga kompetens ökar. Kunskaper i språk och förmåga till kommunikation, för mågan att använda information på svenska och på främmande språk anges ofta som en nyckelkompetens. Både lärandet i arbetet och utbildningen i övrigt behöver utformas så att de inte enbart är inlärning i vanlig mening, utan också tar fasta på att utveckla olika förmågor hos den studerande. Förmågan till problemlösning, kritiskt och kreativt tänkande, samt förmågan att sätta sig in i nya situationer och problem liksom förmågan att förhandla och att arbeta i lag anges också ofta som centrala kompetenser i framtidens arbetsliv. I utbildningen måste man därför lära sig att formulera problem och inte endast att lösa givna problem. Man bör därför eftersträva verksamhetsformer som gör att de studerande lär sig att påverka den omgivning där problemen ska lösas. För att åstadkomma detta, för att bibringa de studerande förmågan att se helheter och för att träna deras problemlösande förmåga bör utbild ningen i hög grad vara projektorienterad och bygga på problembaserad inlärning. Som princip gäller att de studerande och under samtliga moment har rätt till studiemedel enligt gällande studie- stödsregler. Det är t ex inte meningen att den studerande skall vara an- ställd under Lärande i arbete. Studiestödsformer som Svuxa och NT- Svuxa kan inte komma i fråga. Efter denna inledande programförklaring följer mer detaljerade an vis- ningar om hur utbildningsanordnarna bör utforma sina ansök ningar. Ansökan skall innehålla uppgifter om ansvarig utbildningsan ordnare, utbildningens namn, dess omfattning, antalet studerande och när utbildningen avses starta. Ansökan skall vidare innehålla en bedömning av arbetsmarkna den för dem som kommer att ha genomgått den sökta utbildningen. Denna bedömning bör innefatta inte enbart arbetsmarknaden inom den sektor utbildningen avser, utan också mera specifikt efterfrågan på den sär- skilda kompetens utbildningen avses ge. Det är inte sökandens be döm- ning som önskas, utan en redovisning av namngivna företags och orga- nisationers bedömningar. Arbetslivet bör således involveras i ett tidigt skede i arbetet med en ansökan. Ansökan skall även innehålla en beskrivning av hur arbetslivet har medverkat vid utformningen av utbildningen, när kontakterna skett och vilka som varit inblandade. Ansökan skall beskriva hur arbetsplatser till den arbetsplatsför lagda delen av utbildningen säkerställs. Det kan göras genom att en lista bifogas på företag eller organisationer som lovat åta sig uppgiften för en eller flera studerande. Om antalet företag och organisationer vä sentligt understiger antalet studerande bör det framgå hur många plat ser var och en åtar sig. Ansökan skall innehålla en beskrivning av hur egenutvärde ringen och kvalitetsarbetet skall bedrivas. Att enbart hänvisa till och räcker inte som beskrivning i ansökan, KY-försökets genomförande och organisation 37 eftersom det inte säkerställer att alla punkter nedan har täckts in. Redo- visningen skall innehålla -hur avnämare till utbildningen – studerande och arbetsliv – skall engageras i detta arbete -vilka former som kommer att användas: intervjuer, enkäter, utvär- deringssamtal m m -hur återkopplingen skall genomföras; rapportering till lednings- grupp, uppföljning av beslutade förändringar och uppföljning av resultaten i förhållande till lärare och handledare. Ansökan skall beskriva om särskilda åtgärder för att stimulera köns- mässigt icke traditionella utbildningsval kommer att vidtas och i så fall vilka. Det är möjligt att avsätta ett visst antal platser för under repre- senterat kön. Att bredda behörigheten till utbildningen genom att t ex ta in från fler gymnasieprogram och ersätta yrkesspecifika förkunskaps- krav med utbildningsinslag i själva utbildningen är ett sätt. Att aktivt marknadsföra utbildningen till underrepresenterat kön är ett annat, lik- som att utforma undervisningen så att det underrepresenterade könet får särskilt stöd. Under utbildningens gång är det betydel sefullt - inte minst av långsiktiga rekryteringsskäl - att den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ges en utformning som stimulerar ett aktivt deltagande från underrepresenterat kön, liksom att yttringar av könsdiskriminering bekämpas. I ansökan skall anges hur stort bidrag utbildningsanordnaren ansöker om. Kostnaderna bör också förklaras och motiveras. En utbild ning kan endast godkännas om arbetslivet står för kostnaderna för den del av utbildningen som är förlagd till arbetslivet. Statsbidraget får så ledes inte användas för att täcka sådana kostnader. Utbildningsplan som begrepp återfinns i förordningen om en försöks- verksamhet med viss Kvalificerad yrkesutbildning. Vad den skall inne- hålla anges också där. har valt att göra en annan indel- ning än den som följer av förordningen, men allt som anges i förord- ningen återfinns också här. Utbildningsplanen skall disponeras enligt den uppställning som kommittén anger. Utbildningsplanen godkänns av kommittén och kan alltså inte ändras utan ett nytt beslut av kommittén. 38 KY-försökets genomförande och organisation 2.3.1Utbildningens namn, inriktning och omfattning Utbildningens inriktning eller namn bör vara sådant att det fungerar väl med att den studerande efter fullgjord utbildning får en kvalificerad yrkesutbildningsexamen med inriktning på eller ett utbildningsbevis för kvalificerad yrkesutbildning med inriktning på .... Det inne bär att ämnen, t ex träteknik och guldsmide fungerar bra, medan titlar, t ex projektledare och livsmedelstekniker, i allmänhet inte gör det. Värderande begrepp som modern och ny bör undvikas eftersom examen annars , tvärtemot syftet, kan kän nas gammal- modig. anser att främmande språk inte skall användas i namnet på en utbildning. Utbildningens omfattning skall anges i poäng, där en poäng mot sva- rar en utbildningsvecka. För att leda till Kvalificerad yrkesutbildnings- examen skall utbildningen omfatta minst 80 poäng, där en veckas hel- tidsstudier motsvarar en poäng. Det är emellertid inte något krav för att få medverka i försöksverksamheten att utbildningen om fattar just 80 poäng, utan såväl kortare som längre utbildningar kan komma i fråga. Inte minst för att medge att ett faktiskt Lärande i arbe te skall komma till stånd förutsätts det att utbildningen har en viss minsta längd. Någon definitiv gräns låter sig inte sättas, men som ett riktmärke bör gälla att utbildningarna omfattar minst 40 poäng. 2.3.2Ansvarig utbildningsanordnare och övriga utbildningsanordnare Utbildningen måste ha en tydlig anordnare. Det hindrar inte att andra också kan medverka i utbildningen. Även om flera intressenter går samman om utbildningen måste ändå ansvaret för utbildningen ligga på en enda av dem. Flera intressenter kan också gå samman och bilda ett nytt organ som ansvarar för utbildningen. Regleringen av detta skall redovisas i ansökningen. Ansvarig utbildningsanordnare är ansvarig för att utbildningen be- drivs i enlighet med lagen (SFS 1996:339) och förordningen (1996:372) samt i enlighet med utbildningsplanen. Det är till den ansvarige utbildningsanordnaren som den ekonomiska ersättningen för utbild ningen utbetalas. KY-försökets genomförande och organisation 39 Ett villkor för att försöksverksamhet skall medges är att företrädare för högskolan, Komvux och berörda delar av arbetslivet ingår i lednings- gruppen för utbildningen.