sou · GNB377 · 2000-01-01 00:00:00 — En fara för den demokratiska interaktionsmo- dellen kan således ligga i den allt mer utbredda effektivitets- och managementkultur som kännetecknar svenska kommuner . Enligt ett tredje scenario i figur 9 kan den politiska kulturen de- finieras som partikulär. Denna typ hittas inte i undersökningen, men är likafullt teoretiskt tänkbar. Ett svagt socialt kapital kombinerat med ett starkt politiskt kapital kan leda till en partikulär politisk kultur, där misstro och intolerans paras med konfliktbenägenhet. Denna typ kan möjligen skönjas i det sönderfallande f.d. Jugosla- vien. En fjärde väg enligt figur 9 är naturligtvis att det sociala och poli- tiska kapitalet fortsätter att vara starkt utvecklat i , vilket ger god förutsättning för utvecklandet av en pluralistisk politisk kultur. Den kan kallas pluralistisk då viljan att framföra den egna åsikten går hand i hand med tilltro och tolerans för andra seder och bruk. Detta pluralistiskt grundade demokratiska sinnelag fodrar dock troligen att traderad och långtgående självstyrelse, i kombination med en vitaliserad partipolitik på det lokala planet, också utgör grunden för den svenska folkstyrelsen. Efterord: nya undersökningar /99 För att kunna säga mer om hur lokala ledares demokratisyn föränd- rats i förhållande till undersökning kommer en ny svensk studie genomföras . Denna nya undersökning är, liksom studie, finansierad av . Möjligheterna till internationell komparation är stora då motsvarande studier genomförts på nytt både 1995 och 1998/99 i östra och tidigare . 1Föreliggande kapitel baseras på doktorsavhandling in the Head: A Comparative Analysis of Democratic Leadership Orientations Among Local Elites in Three Phases of Democratization (Cefos 1998). För resultat i detalj hänvisas till denna. 2I utgörs urvalet av kommunstyrelsens alla ledamöter, kommunalråd, ordförande och vice ordförande i kommunens nämnder och styrelser, samt kommunala förvaltningschefer (se 1993, 1993). 3Diskussionen om demokratins normativa grund kallas i litteraturen för foundations of democracy (se . Dahls och argument för och emot i Benhabib ). menar exempelvis att frågan om demokratins normativa grund ytterst är ett empiriskt spörsmål, men också att en normativ grund hjälper oss att bedöma demokratins status och rättfärdiga dess metod (1996:336–339). (1979) kallar denna typ av demokratimodeller för rättfär- digande demokratimodeller (justificatory models of democracy). Även inom fältet komparativ politik definieras på motsvarande sätt olika typer av statsskick som exempelvis tillhörande antingen majoritetsmodellen eller samar- betsdemokratier (se Lijphart 1984). Pennock kallar denna typ av demokrati- modeller för operativa demokratimodeller (operational models of democracy). 5Naturligtvis kan det finnas fler omtvistade fält där två demokratimodeller eller demokratiprinciper står emot varandra. 6Den av regeringen tillsatta , under ledning av statsvetaren , pekade tidigt bl.a. på denna starka tendens mot en av globala och lokala krafter försvagad svensk nationalstat (se slutbe- tänkande SOU 1990:44). Utvecklingen har i stort gett rätt på denna punkt. Almond, (1963) The Civic Culture. Political Attitudes and Democracy in Five Nations. Benhabib, Seyla (1996) Democracy and Difference. Contesting the Boundaries of the Political. Berelson, ., , & . McPhee (1954) Voting. A Study of Opinionformation in a Presidential Campaign. , (1965) Democracy and the Majority Principle: A Study in Twelve Contemporary Political Theories. Breiner, (1996) Democratic Politics. Ithaca, NY: (1964) The Nature of in . (red) Ideology and Discontent. (1961) Who Governs? Democracy and in an . (1971) Polyarchy: Participation and Opposition. (1982) Dilemmas of Pluralist . (1985) A Preface to Economic Democracy. (1989) Democracy and Its Critics. (1996) Democratic Theory and Democratic Experience. I Benhabib, Seyla (red) Democracy and Difference. Contesting the Boundaries of the Political. , NJ: Prince- ton University Press & . Tufte (1973) Size and Democracy. The Politics of the Smaller European Democracies. (1989) Political Elites in . Eldersveld, ., , & (1995) Local Elites in Western Democracies. A Comparative Analysis of in the U.S., , and The . , CO: Westview Press Eulau, (1973) Labyrinths of Democracy: Adaptions, Linkages, Representation, and Policies in . , (1993) Democracy. I Goodin, R.E. & Pettit, P. (red): A Companion to Contemporary Political Philosophy. : Blackwell, s. , (1996) Democracy and Dis- agreement. , MA: The Belknap Press of , Axel (1992) Democracy and Development. , Axel (1994) The Duration of Democracy: Institutional vs. I Beetham, (red) Defining and Measuring Democracy. , (1987) Models of Democracy. , (1995) Democracy and the Global Order: From the to Governance. , Dilys M. (1974) Democratic Theory and Local Government. Holden, (1974) The Nature of Democracy. , (1974) representerar svenska folket – Empiriska studier i representativ demokrati. , (1963) Community Structure: A Study of Decision Makers. , NY: Anchor books Inglehart, , , (1996) Economic Development, Political Culture and Demo- cracy: Bringing the People . The Annual Meeting of . , IL: –20 , , et al. (1971) Values and the Community. , ., , & (1993) Democracy and Local Governance. Ten Empirical Studies. (red) , HI: , , C.J. Pattie (1992) People, Places and Regions: Exploring the Use of Multi-Level Modelling in the Analysis of . 22:3, s. Kymlicka, (1996) Introduction. I (red) The Rights of Minority Cultures. , (1970) Folket och eliterna: En studie i modern demokra- tisk teori. , (1998) Bråka inte Om vår tids demokratisyn. Lijphart, (1977) Democracy in : A Compa- rative Exploration. Lijphart, (1984) Democracies. Patterns of Majoritarian and Consensus Government in Twenty-One Countries. (1977) Politics and Markets: The World's Political–. , NY: Basic Books, , (1998) Demokratins väktare. Macpherson, C. (1977) The Life and Times of Liberal Democracy. , (1993) Deliberative Democracy and Social Choice. I , (red) for Democracy. North, South, East, West. Mouzelis, Nicos P. (1995) Sociological Theory: What Went Wrong? Diagnosis and Remedies. , (1998) Politikerförakt eller mogen misstro? ODonnell, . Schmitter (1986) Transitions from Authoritarian : Tentative Conclusions About Uncertain Democracies. Parsons, Talcott (1937) The Structure of Social Action. Parsons, Talcott (1991 [1951]) . Pateman, (1970) Participation and Democratic Theory. Pennock, J. (1979) Democratic Political Theory. (1976) The Comparative Study of Political Elites. Englewood , NJ: – (1993) Making Democracy Work: Civic Tradi- tions in Modern . Rescher, (1993) Pluralism: Against the Demand for Con- sensus. Rorty, (1996) Idealizations, Foundations and Social Prac- tices. I Benhabib, Seyla (red) Democracy and Difference. Contes- ting the Boundaries of the Political. , (1946) Hvorfor Demokrati? Rustow, Dankwart A. (1970) Transitions to Democracy: Toward a Dynamic Model. Comparative Politics, Vol. 2, April, s. (1947) Capitalism, Socialism, and Democra- cy. Sergeyev, (1993) to Demo- cracy. Parliament,Communism and Traditional Culture. , (1993) Re- port. I , , (red) Democracy and Local Governance. Ten Empirical Studies. , (1993) Images of the Swedish in Transi- tion. Changing Values among Swedish Local Political and Admi- nistrative Leaders between 1984 and 1991. : statsvetenskapliga institutionen, univer- sitet , (1995) Democratization and the Reorganization of the . The of Poli- tical and Social Science, Vol. 540, , s. , (1996) Den politiskt kontrollerade konflikten: Jämfö- rande studier av lokalt ledarskap och demokratisk utveckling i . & Per (red) Forskning om Europa- frågor vid samhällsvetenskapliga fakulteten 1996. : , Vol. 3, s. , (1998a) Democracy in the Head: A Comparative Ana- lysis of Democratic Leadership Orientations in Three Phases of Democratization. , (1998b) Does Democratic Leadership Involve Local- Global Nested Effects? Uppsats presenterad vid 14th : on Sociology of Local- Global Relations. Teune, (1973) as Residual Variables. Comparative Political Studies, April, s. Tocqueville, de (1994 [1835]) Democracy in . : Everyman's Library, (1991a) Preface To the New Edition. I From : Essays in Sociology. (1991b) Preface To the New Edition. I Parsons, Talcott (1991 [1951]) . Tännsjö, (1992) Populist : A Defence. , (1995) From : Essays in Sociology. Nie (1972) Participation in . Political Democracy and Social Equality. , NY: , Publishers SOU 1990:44 slutbetänkande. SOU 1998:155 Lokala demokratiexperiment-exempel och analyser: . : offentliga publika- tioner för Kommuner 1991. : officiella statistik, SCB är professor i historia vid . Demo- kratifrågor i ett långt tidsperspektiv hör till forskningsområdena som bl.a. resulterade i (1992). Han färdigställer nu en bok om den lokala politiska kulturen under det demokratiska och industriella genombrottet. Intresset för lokala och regionala nivåer i skapandet av historisk förändring resulterade 1995 i en kunskapsöversikt, Regionernas roll i historia. För närva- rande planeras forskning under titeln minne och histo- risk förändring i på 1890- och 1990-tal. Hur hanterar sam- hällen i hastig förändring sitt förflutna för att bereda vägen för en ny framtid? dr och docent i statskunskap. Han dispute- rade 1978 på en avhandling om socialdemokratisk ideologi och re- gionalpolitik och har därefter bland annat forskat om lokal bostads- politik och stadsförnyelse och om kommunerna och centralstaten i ett internationellt jämförande perspektiv med fokus på utveckling- en i några postsocialistiska länder. Aktuell forskning handlar om urban miljöpolitik, planering och nya former av lokal politisk styrning (urban governance). är forskningsledare vid , . är forskare i sociologi och verksam vid (för forskning om offentlig sektor), universitet. disputerade på avhandlingen som demokrati. Om demokratifrågan i EU-debatten (). är universitetslektor och docent i sociologi. Han dis- puterade på en avhandling om den svenska politiken för radio- aktivt och miljöfarligt avfall och har gått vidare med forskning om miljöpolitik på lokal, nationell och internationell nivå. Han har publicerat ett 40-tal vetenskapliga och ett 25-tal populär- vetenskapliga artiklar på detta område. Sin forskning bedriver han inom de båda mångvetenskapliga miljöerna jöforskning och Forskarcentrum Människa-Teknik-Miljö, båda vid . Bo Lindensjö är docent i statsvetenskap vid . Han har tidigare forskat om både universitets- och skolpolitik men ägnar sig nu främst åt politisk teori, särskilt demokrtati- och rättvi- seteori. är professor i statsvetenskap med inriktning på offentlig förvaltning vid . Forskningsområden är , fattigvård och förvaltning. dr i statsvetenskap och verksam som lärare och forskare vid , uni- versitet.Hon har bland annat skrivit böckerna Klassröstning i (Nerenius & Santérus förlag 1994) och Kvinnor som väljare och valda (med , ). är professor i statsvetenskap vid univer- sitet och forskningsledare vid (för forskning om offentlig sektor). Han har skrivit flera böcker inom områdena offentlig politik, förvaltning och demokratiteori, bl.a. Policyanalys (1989), Demokrati i storstad (1994) och Den starka de- mokratin (kommande 1999). är pol. lektor vid Institut for samfundsudvikling og planlægning, (). Hon arbetar med kompa- rativa välfärdsstudier, demokratiteori och medborgarskap samt kvinno- och könsforskning. är knuten till og konsforskning (FREIA) och deltar dessutom i Demo- kratiforskningsgruppen vid AAU. Hon har bl.a. varit verksam i forskargruppen bakom den danska medborgarundersökningen Demokratisk medborgerskab i Dan- mark (1989–1994) och är koordinator för GEP Forskningsprogram om kön, makt och politik och för Gender and Citizenship: Social Integration and Social Exclusion in European Welfare States (1996–2000). dr i statsvetenskap och är verksam vid offentlig sektor (Cefos), , där han bedriver forskning och undervisning med inriktning mot frågor om svensk och jämförande politik och förvaltning. arbetar med ett nytt forskningsprojekt om demokrati och arbetsledning i svenska kommuner. Han är också med och leder en ny svensk undersökning inom det internationella forsk- ningsprogrammet Democracy and Local Governance, där den kom- munala nivåns ledare studeras globalt genom motsvarande studier i Nord- och , och . Maktdelning (SOU 1999:76) Demokrati och medborgarskap (SOU 1999:77) IT i demokratins tjänst XDemokratins trotjänare – lokalt partiarbete förr och nu Marknaden som politisk aktör – svenska hjärtan