ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GNB3101 · 2000-01-01 00:00:00 — Melucci, (1985) of Contemporary Movements, , 52 (4) Melucci, (1992) [1989] Nomader i . Sociala rörelser och individuella behov i dagens samhälle, : Daidalos (1991) Demokrati i bevægelse, Aarhus: Aarhus Universitetsforlag , (1988) After the Working-class Movement? An Essay on Whats New and Whats Social in the New Social Movements, Acta Sociologica, nr 31 , och (1994) Social Movements as Communicative Praxis – A Case Study of the Plowshares Movement, , , 2(2) , , och (1989) Medborgarnas makt. , m.fl. (1998) : Demokrati och medborgarskap. , (1996) [1993] Den fungerande demokratin: Medborgarandans rötter i , : SNS Rawls, (1973 A) Theory of , : Rawls, (1991) [1971] Definition and Justification of Civil Disobedience, i: (red.) Civil Disobedience in Focus, : Routledge (1991) The Case Against Civil Disobedience i: (red.) Civil Disobedience in Focus, : Routledge , (1997) Demokrati och olydnad. En studie av ideer och handlingar i Plogbillsrörelsen, manus, : Thoreau, (1991) [1849] Civil Disobedience, i: (red.) Civil Disobedience in Focus, : Routledge , (1991) Rörelser i det senmoderna, i: och (red.) Ungdom i rörelse. En antologi om ungdomars levnadsvillkor, : Daidalos , (1999) Nya sociala rörelser och politikens globalisering – demokrati utanför parlamentet?, i: (red.) Civilsamhället (SOU 1999:84) Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:55) En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63) Att rösta med händerna. Om stormöten, folkom- röstningar och direktdemokrati i (SOU 1998:85) 4.Gör barn till medborgare! Om barn och demokrati (SOU 1998:97) 5.Det unga medborgarskapet. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:101) 6.Lekmannastyre i experternas tid. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:102) 7.Demokrati på europeisk nivå? (SOU 1998:124) 8.Läsarna och demokratin . Ett brev till det läsande (SOU 1998:134) Exempel och analyser (SOU 1998:155) En intervjubok från Socialtjänst- utredningen (SOU 1998:161) Demokratin möter marknaden. Tre ronder (SOU 1998:164) 12.EU – ett demokratiprojekt? Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:145) 13.Invandrarskap och medborgarskap . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:8) 14.Att slakta ett får i . Om religionsfrihet och demokrati (SOU 1999:9) 15.Etik och demokratisk statskonst . (SOU 1999:13) (SOU 1999:12) 17.Den skyddade provinsen . En essä om demokratins värde och värdighet (SOU1999:22) 18.Lobbning (SOU 1998:146) 19.Demokratin i den offentliga sektorns förändring . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:40) Om domstolarna, lagen och de individuella rättigheterna i (SOU1998:103) 21.Bör demokratin avnationaliseras? (SOU 1999:11) 22.Globaliseringen och demokratin . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:56) 23.Löser juridiken demokratins problem? (SOU 1999:58) (SOU 1999:64) 25.Demokratin och det gemensamma bästa . (SOU 1999:74) 26.Demokratiopinioner (SOU 1999:80) 27.Olydiga medborgare (1999:101) SOU och Ds som ingår nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6430, 113 82 Tel: , Fax: Omslag, foto: , Grafisk formgivning: ,
sou · GNB3104 · 2000-01-01 00:00:00 — 50.Lagen (1992:288) I lagen anges vem som är och får vara medlem i också en ogift kvinna och en ogift man som lever 51.Lagen (1994:2077) om gäller inte i vissa fall, t.ex. om parterna i ett anställ- ningsför hållande är makar SCB:s beräkningar av antalet ensamstående men inte ensamboende personer Nedanstående tabeller bygger på SCB:s ULF-undersökningar . Utifrån intervjuresultatet har en skattning gjorts på befolkningen i dess helhet. Bearbetningen avser såväl antalet personer i befolkningen (tabell 1) som antalet hushåll (tabell 2). Under bor med enbart annan än barn, föräldrar, syskon finns alla de som inte har någon sådan nära familjerelation i hushållet. Under bor med inneboende, övriga finns alla ensamstående som har någon inneboende som inte tillhör familjen, oavsett om de återfinns högre upp i tabellen. Dessa kan således även återfinnas bland de personer som sammanbor med barn, föräldrar och syskon. I tabellen redovisas antalen avrundade till tusental. Antalet ensamstående personer som bor med andra än egna barn - fördelade efter den intervjuades ålder och relation mellan de sammanboende. Varav bor med... ¨ vuxet barn 21- (14,2) (34,9) (3,9) (3,1) ¨ vuxet barn 29 (7,3) (47,5) (3,2) (97,6) (79,5) (58,6) (34,4) (2,5) (82,5) ¨ syskon, ej (0,9) (6,4) (7,1) (12,0) (37,2) (5,1) ¨ enb annan än (1,5) (13,6) (16,5) (8,7) (9,0) (5,7) barn, syskon, (3,1) (13,5) (16,5) (7,8) (7,9) (6,6) Källa: SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden Antalet hushåll där en ensamstående person bor tillsammans med annan än barn - fördelade efter den intervjuades ålder och relation mellan de sammanboende. Varav bor med... ¨ vuxet barn 21- (14,1) (29,4) (4,0) (3,6) ¨ vuxet barn 29 (1,0) (6,9) (44,8) (4,0) (96,9) (72,9) (55,7) (41,2) (3,4) (77,6) ¨ syskon, ej (1,2) (8,6) (7,7) (10,8) (37,4) (6,7) ¨ enb annan än (1,9) (17,8) (19,2) (9,9) (10,3) (7,8) barn, syskon, (3,5) (17,6) (18,1) (8,3) (9,0) (8,3) Källa: SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden
sou · GNB3113d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Martinussen, (1988) Solidaritetens grenser. , (1998) Politikerförakt eller mogen misstro? King (red.) , (1998) in the 1990s: Reform and Retrenchment. , (1977) Väljarna och valet . , , , , (1998) Demokrati och medborgar- skap. , Bo (1994) Vad bör staten göra? Om välfärdsstatens mora- liska och politiska logik. , Bo (1995) Political institutions – an overview i Goodin, . & (red.) A New Handbook of Political Science. (1989) Theoretical implications of comparative survey research: why the wheel of cross-cultural methodology keeps on being reinvented International Sociology. 4, s. , (1995) Political parties in decline? 95–133 i Klingemann, Hans–(red.) Citizens and the State. , Tom W. (1987) That which we call welfare by any other name would smell sweeter Public Opinion Quarterly. 51, s. (1994) American exceptionalism reconsidered: culture or institutions i , . (1996) The Scandinavian welfare states: achieve- ments, crisis, and i , Gøsta (red.) Welfare States in Transition. National Adaptions in Global Economies. Svallfors, (1996a) Välfärdsstatens moraliska ekonomi. Svallfors, (1996b) Med Svartepetter på hand , nr 36, 1996, s. 18 Svallfors, (1996c) National differences in national identities? An introduction to the International Social Survey Program New Community, Vol. 22, s. Svallfors, (1997) Worlds of welfare and attitudes to redistri- bution: a comparison of eight western nations European Sociolo- gical Review, Vol. 13, s. Svallfors, (1999a) Välfärdsregimer och välfärdsopinioner: en jämförelse mellan åtta västländer, Sociologisk forskning, nr 1, 1999, s. Svallfors, (1999b) Political trust and attitudes towards redistribution: a comparison of and , Vol. 1, s. , Bo (1997) Begränsa demokratin! 1997– 12–14, s. A4 , (1998) Demokrati eller fåtalsvälde? Om beslutsfattande i partiorganisationer. : Acta Universitatis Upsaliensis Weaver, R. (1986) The politics of blame avoidance . 6, s. Widfelt, (1995) Party membership and party represen- tativeness s. 134–182 i Klingemann, Hans–(red.) Citizens and the State. Vowles, (1998) Aspects of electoral studies, present and past: voters and the system 1949–1996 Political Studies Vol. 49, s. , –(1997) Ett svårskött pastorat. Hur förnya svensk politik?
sou · GNB3118 · 2000-01-01 00:00:00 — 8.Umeå Lokaltrafik AB, , 903 29 9.Uppsalabuss AB, Box 12, 751 03 Utredningen om utvärdering av den kommunala uppdragsverksamheten inom kollektivtrafiken (Ju 1999:05) Sammanställning - Utredningens enkät- undersök ning - de kommunala trafikaktie- bolagen Har Ni använt Er av lagen om försöks verk- Om Ni svarat Nej på fråga 1 eller samhet och bedriver uppdragsverksamhet åt Nej på fråga 1: 2: Vilka är skälen till att Ni inte annan kommun, annat landsting eller annan använt Er av försökslagen? trafikhuvudman enligt lagen (1997:734) om ansvar för viss kol lektiv persontrafik? för söks lagen? Konkurrens på lika villkor Har lagt anbud, men inte vunnit någon trafik Någon upphandling i andra kommuner som bedöms intres sant för Lokal trafik AB har inte ägt rum sedan för söks lagen tillkom- Lagen är en flopp. varit en massa bråk hur lagen skall tillämpas. Privata entreprenörer har gjort Läns trafik- huvudmannen uppmärksam på att om han skriver ett avtal med ett kommunalt bolag som inte agerar inom kommunen så begås ett Detta är också kor rekt. I lagen står att Om man går till förarbetena så står det under rubriken Försöksverksamhet att Det för utsätts att avtal som ingås med stöd av före slagen lag inte sträcker sig längre än t.o.m. utgången av Alla i branschen inser med denna for- mulering att lagen blir verkningslös. skrivs som regel . Detta betyder att man måste träffa avtal före 1 janu ari 1998 för att hinna avtalstiden ut. 1996 och då inser varje män niska att under dessa hinner inte många avtal slutas. Ett tidigare varande intressebolag har lämnat anbud utanför kom munen. juni -99. Bolagets affärsidé är for mulerad så att verk- samheten skall bedrivas inom kommun. Före tagets huvudsakliga uppgift är att utföra trafik på uppdrag av kommunen som tillika är ägare av före taget via moderbolaget P.g.a. att vi ej har den trafiken som fordras ej personal och fordon. Stämmer ej med vår affärs idé Före taget är sammanslaget med ESSE-Trafik och namnändrat. Vi har lagt anbud, men ej vunnit - bl a p.g.a. lagens krav som medverkat till att vi har använt större för siktighetsmarginaler utanför Har ni synpunkter på försäkslagen och Om Ni svarat Ja på fråga 4: Är frågor som har samband med denna som Ni Ni intresserad av att framföra tror skulle kunna vara värdefulla för utredningen att ta del av? Förläng lagen och ändra så att alla avtal slutna före lagens utgång får fullföljas i sin helhet. är så först som de kommunala företagen vågar gå ut och konkurrera på marknaden. Som det är nu riskerar man bara problem. Lagen är ej längre tillämplig på oss då vi sedan 199-01-12 är i huvudsak privatägda. Bedriver inte längre trafikv.
sou · GNB3120d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Patienterna i denna studie såg den genetiska likheten mellan gris och människa som en styrka när det gällde transplantationer och ansåg också att genmodifiering ytterligare bidrog till att sammanföra det av naturen närliggande. väcktes obehag av tanken på alltför stor likhet med det djur man utnyttjar för människans överlevnad. Får man avliva ett djur som har blivit "nästan mänskligt", genetiskt sett? En mångfacetterad ambivalens i relation till de risker och möjligheter som är förknippade med genteknologi präglade patienternas förhållningssätt. drar slutsatsen att patienter som har genomgått xenotrans- plantation förändrar sitt perspektiv. Från att ha sett djurorgan och genmodifierade organismer som något onaturligt tolkar de till slut dessa som något eftersträvansvärt som leder till hälsa och till "naturligt liv", varvid döden blir något onödigt och närmast onaturligt. Denna förmåga till nytolkningar är ett av kännetecknen i vår kultur. I dagens bio- samhälle krävs speciell flexibilitet, där till synes fasta gränser - mellan människor, mellan arter - flyttas eller suddas ut genom fortgående kulturella överenskommelser om vad som är "en äkta och naturlig människa". Vissa informanter i studie visade också en medve- tenhet om att attityder förändras och att behandlingsmetoder, som tidi- gare betecknats som onaturliga, blir vedertagen behandling. De hän- visade till att när en företeelse blev "vanlig" eller allmänt accepterad skulle deras egen inställning anpassa sig till detta, även om de just nu kände tveksamhet inför fenomenet xenotransplantation.
sou · GNB3121 · 2000-01-01 00:00:00 — , PerOla (1994) Särintresse och allmänintresse: Korporatismens ansikten. : Acta Universitatis Upsaliensis , PerOla (1997) Medborgarnas inflytande och särintressenas makt. Korporatism och lobbying i statsförvaltningen. Rapport till förvaltningspolitiska kommissionen. 17, Statsveten- skapliga institutionen, . , , , , (1989) I vän- tan på solnedgången. Arbetslivsfondens tillkomst och verksamhet – en studie av makt och rationalitet inom förvaltningspolitiken. Upp- sala, Acta Universitatis Upsaliensis Alla fyra författare är verksamma inom forskningsprojektet och strategiskt agerande (), som bedrivits med finan- siellt stöd från , Kommunikationsforsk- ningsberedningen och Arbetslivsfonden. Projektet har förutom denna volym publicerat två böcker: I väntan på solnedgången. Arbetslivsfondens tillkomst och verksamhet - en studie av makt och rationalitet inom förvaltningspolitiken av PerOla , och , samt Staten som kapitalist. Marknadsanpassningen av de affärsdrivande ver- ken 1976-1994. Dessutom finns ett stort antal mindre forskningsrap- porter varav flera är tillgängliga via projektets hemsida (www.stats- vet.uu.se/research/projects/pisa/) är professor i statskunskap vid universi- tet. Han var tidigare innehavare av en till Humanistisk-Samhällsve- tenskapliga forskningsrådet knuten forskartjänst i politisk filosofi. Han har tidigare bland annat forskat om kommunistisk idéutveckling, korporativism och spelteori, och leder (se ovan). har en fil. kand i statskunskap. Hennes bidrag till boken är en bearbetning av en uppsats som lades fram vid universi- tets statsvetenskapliga institution . doktor i statsvetenskap vid univer- sitet. Han är också verksam vid modell i förändring som är ett samarbete mellan och uni- versitet. har tidigare forskat om socialdemokratins parti- strategi, svensk välfärdspolitik och korporativism samt om den svenska penningpolitikens förändring. PerOla är fil. doktor i statsvetenskap vid . Han är också verksam vid modell i förändring som är ett samarbete mellan och . har tidigare forskat om intresseorganisationers roll i styrelse- skicket samt om den statliga förvaltningens uppbyggnad och funk- tionssätt med avseende på rättssäkerhet, förvaltningskorporatism och skillnaden mellan kvinnor och män. IMaktdelning (SOU 1999:76) II Demokrati och medborgarskap (SOU 1999:77) III Politikens medialisering (SOU 1999:126) Demokratins estetik (SOU 1999:129) VMedborgarnas erfarenheter (SOU 1999:113) Det unga folkstyret (SOU 1999:93) IT i demokratins tjänst (SOU 1999:117) Civilsamhället (SOU 1999:84) Globalisering (SOU 1999:83) XDemokratins trotjänare – lokalt partiarbete förr och nu (SOU 1999:130) Marknaden som politisk aktör – svenska hjärtan eller skilda världar (SOU 1999:131) Valdeltagande i förändring (SOU 1999:132) Avkorporativisering och lobbyism (SOU 1999:121)
sou · GNB3125 · 2000-01-01 00:00:00 — Beredningen erinrar om att en strävan bör vara att delegera beslut om enskilda insatser till statliga myndigheter eller andra statsstödda organ, i enlighet med beslut om myndighetsansvar för särskilda program. Beredningen föreslår också - i syfte bl.a. att förbättra koordinationen med insatser inom utvecklingssamarbetet - att det statsråd som har ansvaret för utrikeshandel m.m. alltid är föredragande vid regeringssammanträden i ärenden om insatser som finansieras ur anslagen, givetvis efter sedvanlig gemensam beredning med andra departement.
sou · GNB3127 · 2000-01-01 00:00:00 — Jordbruk och miljönytta – nytt miljöprogram för- jordbruket. Den framtida kommersiella lokalradion. [14] Frågor till det industriella samhället. [18] Yttrandefriheten och konkurrensen – Förslag till mediekoncentrationslag m. m. Bevara dokumentärfilmens kulturarv. Åtgärdsförslag samt förslag till ett centrum för dokumentärfilm och en filmvårdscentral. Invandrare som företagare. Konvergens och förändring. Samordning av lagstift- ningen för medie- och telesektorerna. [55] Brandkatastrofen i . Drabbade Medier Myndigheter. [68] – texterna. De apokryfa eller deuterokanoniska skrifterna. [100] Mötesplats för design och konsthantverk. Effektiva värme- och miljölösningar. [5] Utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet. Förslag till inriktning av nya mål 3 inom EG:s struktur- fonder. Ny organisation för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen. Delta – Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättningen. [42] Öppen elmarknad. Lära av Estonia. Den andra delrapporten och slutredovisning. Rikstrafiken – En ny myndighet. [57] Kundvänligare taxi. Individen och arbetslivet. Perspektiv på det samtida arbetslivet . Bredband för tillväxt i hela landet. Närings-, regional- och välfärdspolitiska aspekter på IT-infrastrukturen. PC:n är död – länge leve PC:n! Nya möjligheter för . En rapport från hearingen "Efter PC:n" anordnad av . [86] Vagnbolag för järnvägen. En översyn av jämställdhetslagen. Småskalig elproduktion samt mätning och debitering av elförbrukning. Nya mål 3 för utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet. Att söka kostnadseffektiva lösningar inom klimatområdet. Handel med gas i konkurrens. Slutförvaring av kärnavfall. Kommunerna och platsvalsprocessen. Skyddsjakt på varg. KÄRNAVFALL – metod – plats – miljökonsekvens. KASAMs yttrande över SKBs FUD-program 98. [67] Rätt plats för vindkraften. Del 1 och Del 2. [75] Gröna nyckeltal – följ den ekologiska omställningen.
sou · GNB3132d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Valundersökningar rapport 2, : , , , , (1989) Med- borgarnas makt. , m.fl. (1998) Demokrati och medborgarskap. 00benn.fm 135 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM En intervjubok från . Rosenstone, , (1993) Mobilization, Par- ticipation, and Democracy in . , , (1995) Political Parties in Decline? In (Eds.) Citizens and the State. SOU 1998:63 Se En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik Statistiskt Meddelande, (1999) Valdeltagande vid valet . serie Me13 SM9901 , (1937) Political Behavior. : King Togeby, (1989) Ens og forskellig. Topf, (1995) Electoral Participation pp. 27–51, In Klin- gemann, (Eds.) Citizens and the State. Valen, , (1998) Det norske valgforskningspro- grammet. Publikasjonsliste 1956– 1998. : ISF, Rapport 98:15 Verba, , (1972) Participation in and Political Equality. Verba, , , , (1995) Voice and Equality: Civic Voluntarism and American Politics. Wolfinger, , (1980) Who Votes? Wängnerud, (1998) Politikens andra sida. Om kvinnorepresenta- tion i riksdag.
sou · GNB3132d4 · 2000-01-01 00:00:00 — Hans forskning är, eller har varit, inriktad på politisk socia- lisation, politiskt deltagande, elektorala aktörsmodeller, demokra- tiutvärdering, makteliter, makt- och ägandeförhållanden inom näringslivet samt metodfrågor. leder han ett forsk- ningsprojekt om vanliga medborgares försök att utöva makt över såväl sin egen som samhällets situation. Projektet utgör en uppfölj- ning och vidareutveckling av den medborgarundersökning som 1987 genomfördes inom . Maktdelning (SOU 1999:76) Demokrati och medborgarskap (SOU 1999:77) Politikens medialisering (SOU 1999:126) Demokratins estetik (SOU 1999:129) Medborgarnas erfarenheter (SOU 1999:113) Det unga folkstyret (SOU 1999:93) IT i demokratins tjänst (SOU 1999:117) Civilsamhället (SOU 1999:84) Globalisering (SOU 1999:83) XDemokratins trotjänare – lokalt partiarbete förr och (SOU 1999:130) Marknaden som politisk aktör (SOU 1999:131) Valdeltagande i förändring (SOU 1999:132) (SOU 1999:121)
sou · GNB3133 · 2000-01-01 00:00:00 — m)certaines prestations de services ayant un lien étroit avec la pratique du sport ou de léducation physique, fournies par des or ganismes sans but lucratif aux personnes qui pratiquent le sport ou léducation physique; n)certaines prestations de services culturels, ainsi que les livraisons de biens qui leur sont étroitement liées, ef fectuées par des or ganismes de droit public ou par dautres organismes culturels reconnus par lÉtat mem - bre concerné; o)les prestations de services et les livraisons de biens effectuées par les organismes dont les opérations sont exonérées conformément aux lettres b), g), h), i), l), m) et n) à loccasion de manifestations destinées à leur ap - porter un soutien nancier et organisées à leur pro t exclusif, à condition que cette exonération ne soit pas susceptible de provoquer des distorsions de concurrence. Les États membres peuvent introduire toutes les restric - tions nécessaires, notamment en limitant le nombre de manifestations ou limportance des recettes ouvrant droit à lexonération; p) le transport de malades ou de blessés à laide de véhicules spéciale - ment aménagés à cet ef fet effectué par des or ganismes dûment autorisés; q) les activités des or ganismes publics de radiotélévision autres que cel - les ayant un caractère commercial. 2. a) Les États membres peuvent subordonner , cas par cas, loctroi, à des organismes autres que ceux de droit public, de chacune des exonéra - tions prévues au paragraphe 1 sous b), g), h), i), l), m) et n) au respect de lune ou plusieurs des conditions suivantes: –les organismes en question ne doivent pas avoir pour but la recherche systématique du pro t, les béné ces éventuels ne devant jamais être dis - tribués mais devant être af fectés au maintien ou à lamélioration des pre - stations fournies, –ils doivent être gérés et administrés à titre essentiellement bénévole par des personnes nayant, par elles-mêmes ou par personnes interposées, aucun intérêt direct ou indirect dans les résultats de lexploitation, –ils doivent pratiquer des prix homologués par les autorités publiques ou nexcédant pas de tels prix homologués ou, pour les opérations non susceptibles dhomologation des prix, des prix inférieurs à ceux exigés pour des opérations analogues par des entreprises commerciales soumises àla taxe sur la ajoutée, –les exonérations ne doivent pas être susceptibles de provoquer des distorsions de concurrence au détriment des entreprises commerciales as - sujetties à la taxe sur la ajoutée. b)Les prestations de services et les livraisons de biens sont exclues du béné ce de lexonération prévue au paragraphe 1 sous b), g), h), i), l), m) et n) si: –elles ne sont pas indispensables à laccomplissement des opérations exonérées, –elles sont essentiellement destinées à procurer à lor ganisme des re- cettes supplémentaires par la réalisation dopérations ef fectuées en con - currence directe avec celles dentreprises commerciales soumises à la taxe sur la ajoutée
sou · GNB3134d1 · 2000-01-01 00:00:00 — har infört denna teknik i bostadsområdet båge i -- hur många fastigheter har anslutit sig till Internet och vad används anslutningen till? Svar: Anslutningen är ungefär dryga av hushållen och det är den fördelning som verkar gälla i andra sammanhang. Det är lokalt ett /s nät som har en gemensam anslutning på en halv Mbit/s till Internet, det var så pass mycket som gick att köpa för tillfället. När det gäller användningen, hade vi ett antal visioner på temat att om man tillhandahåller bredband lokalt så kommer kreativiteten att blomstra. Men det visar sig att den som bor i ett hyreshus inte känner sin granne, inte ens med bredband. Det är ett för litet och homogent kollektiv för att det ska uppstå ljuv musik med de nya bredbandsresurserna. Vi forskar kring detta. Och vi ska göra större försök, som att koppla samman 34 000 hushåll i – då kanske det uppstår ljuv musik. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r annonserar en satsning på för att ge 1 miljon hushåll bredbands- anslutning – blir det inte dyrare? Svar: har fått ett tydligt marknadstryck och det är viktigt. Om man bygger rätt kommer det att fungera. Men jag vet inte i detalj hur lösningarna ser ut. Med rätt utnyttjad teknikpalett går det att nå de flesta () av hushållen med rimlig insats. Gäller resonemanget Internet enbart? Eller är det Internet inklusive kabel-TV och telefon? I så fall, hur ställer sig det till det fria valet att välja leverantörer? Svar: Vi säljer infrastrukturen ren och rå. Det ger IP-konnektivitet. Vill du ha mail och andra tjänster, varsågod att skaffa dig. Vem som helst kan erbjuda dig det i det öppna snittet. Det gäller endast IP-konnektivitet. Vill folk sedan ha interaktiv TV eller video on demand eller någonting annat, så finns möjligheterna där. Nätet kan genom IP bära alla dessa olika tjänster. Men för den som vill köra IP-telefoni över nätet är det antagligen dyrare med tanke på all extrautrustning som krävs, än att bara behålla den befintliga telefonledningen.