sou · GNB323 · 2000-01-01 00:00:00 — Sannolikt kommer beslutet om strukturfondsförordningen innebära att det framtida mål 3 skall ge stöd utanför de områden som omfattas av mål 1 men att mål 3 skall utgöra en referensram för all ut- veckling av mänskliga resurser också inom mål 1-områdena. Inom de nya mål 1-områdena kommer det således inte att finnas något själv- ständigt mål 3 utan detta skall integreras inom mål 1. När det gäller det nya mål 2 finns oklarheter om hur detta skall samspela med det nya mål 3. En trolig lösning är att det i de framtida mål 2-områdena även kan finnas parallella mål 3-program. För att säkerställa att syftet med mål 3, dvs. att utveckla arbetsmark- naden och de mänskliga resurserna, på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, integreras i det nya mål 1 krävs dels att dessa aspekter inarbetas i programdokumenten för mål 1, dels att man skapar organisatoriska mekanismer i detta syfte. I de framtida mål 1-områdena bör därför inrättas särskilda partnerskap kopplade till den övriga beslutsstrukturen med uppgift att arbeta med mål 3-insatser inom mål 1. Detta blir särskilt viktigt i de fall de kommande mål 1-områdena omfattar hela län vilket medför att det i övrigt kommer att saknas regionalt/länsvist uppbyggda partnerskap för mål 3. Formerna för att integrera mål 3 i mål 1 får därigenom särskild betydelse i de fall når framgång med sin position att de framtida mål 1-områdena skall utvidgas i förhållande till nuvarande mål 6. När det gäller relationen mellan framtida mål 3 och mål 2 är denna beroende av de fortsatta förhandlingarna kring strukturfondsförord- ningen. Eftersom mål 2-områdena sannolikt inte kommer att omfatta hela län bör de regionala partnerskapen som byggs upp kring det nya mål 3 i regel också kunna fungera som en resurs för nya mål 2. bör det i planeringsdokumenten för både nya mål 2 och mål 3 anges att mål 2-områdena, dvs. områden med en särskilt besvärlig arbetsmarknad, bör lyftas fram när det gäller de framtida mål 3-insatserna. 7.3.7Medfinansiering och tekniskt stöd Kommissionens förslag till ny strukturfondsförordning innebär att prin- ciperna och beloppsgränserna för medfinansiering för det framtida mål 3 i huvudsak blir oförändrade jämfört med nuvarande mål 3 och mål 4. När det gäller medfinansieringen för nuvarande mål 3 har huvuddelen av denna skett genom arbetsmarknadsmedel där utbildningsbidragen spelat den dominerande rollen. För insatserna inom mål 4 har medfi- nansieringen dels säkerställts genom anslag över statsbudgeten, dels Slutsatser och Förslag 147 genom att berörda arbetsgivare ställt de anställdas tid (och därmed deras löner) till förfogande som medfinansiering från företagens sida. Det är nödvändigt att inom ramen för det nya mål 3 finna smidiga former för medfinansieringen. När det gäller medfinansieringen genom arbetsmarknadsmedel blir denna fråga särskilt viktig att reglera om man väljer en organisationsmodell vid sidan av . För att tillgodose olika utbildningsbehov bör prövas att finna former för en medfinansiering via utbildningspolitiken (i första hand via de ersätt- ningar som utgår för deltagarna i KOMVUX och i den del som dessa utbildningsinsatser ingår i åtgärder inom det nya mål 3). Inom ramen för utredningens arbete har aktualiserats frågan om i vilken utsträckning det skall vara möjligt att tillgodoräkna ideellt arbete som nationell medfinansiering. Så sker i viss utsträckning inom nuva- rande mål 3. Frågan har särskild aktualitet för projekt kopplade till den sociala ekonomin. Denna bör analyseras närmare i det fortsatta bered- ningsarbetet inför nya mål 3. För att säkerställa att den föreslagna strategin och de aktiviteter som skall stödjas av det nya mål 3 blir framgångsrika kan en del av stödet från socialfonden användas för s.k. tekniskt stöd. Det gäller bl.a. sam- ordning och förvaltning på lokal, regional och central nivå, informa- tionsspridning och uppföljning och utvärdering. Ett problem när det gäller nuvarande mål 3 och mål 4 har varit begränsningarna när det gäller att använda det tekniska stödet för att finansiera kostnader som uppkommer i anslutning till parternas arbete i partnerskapen. Det är angeläget att denna fråga uppmärksammas och får en bättre lösning i anslutning till den nya programperioden. Det är också viktigt att det tekniska stödet i ökad utsträckning kan utnyttjas för informations- och utbildningsinsatser samt för att sprida erfarenheterna från framgångsrika projekt och arbetsformer. Det tekniska stödet bör vidare utnyttjas för att bygga upp jämställdhetskunskaper både i genomförandeorganisationen och inom olika projekt. 7.3.8Den ekonomiska förvaltningen och kontrollen I kommissionens förslag till strukturfondsförordningen betonas att det är medlemsstaterna som i första hand är ansvariga för den finansiella kontrollen. ställs i förordningen ökade och detaljerade krav på utformningen av den finansiella kontrollen. Parallellt med att EU ytterligare preciserar formerna för den finansi- ella kontrollen finns i en betydande kritik mot utformningen av systemen för ekonomisk kontroll under den nuvarande programperioden. Det gäller främst den kontroll som sker på regional nivå inom mål 3 och 148 Slutsatser och Förslag mål 4 parallellt med den kontroll som utförs av utbetalningsfunktionen inom AMS Ekonomitjänster. Även om en hel del av de kritiska synpunkter som riktas mot den nuvarande ordningen har åtgärdats är det angeläget att finna smidigare och effektivare former för den ekonomiska kontrollen för det framtida mål 3 jämfört med vad som gäller för nuvarande mål 3 och mål 4. måste denna tillgodose de krav som uppställs av EU. Utgångspunkten för uppbyggnaden av den finansiella förvaltningen och kontrollen bör därför vara att de uppfyller de krav som ställs i eftersom under alla förhållanden är skyldig att uppfylla sina åtaganden gentemot EU. Ett viktigt krav på den finansiella förvaltningen är att den ger rätt signaler till projektägarna. Exempelvis bör de nuvarande reglerna för förskott, redovisning av avslutade projekt m.m. förenklas. Förbudet mot att ge förskott av EU-bidragen bör tas bort. Detta är en nationell bestämmelse som inte följer av . För varje beviljat projekt bör en plan upprättas över hur utbetalningarna skall ske och i den skall finnas en möjlighet att efter en särskild prövning bevilja förskott. Förskottsmöjligheten har särskilt stor betydelse för föreningar och andra organisationer som normalt saknar eget insatskapital, bl.a. inom den sociala ekonomin. Rekvireringen av EU-bidrag bör även underlättas genom att det normalt bör vara tillräckligt att projektägaren kan redovisa projektets upparbetade kostnader vilket i princip är möjligt redan med dagens regelsystem. Vidare krävs en ändring i den svenska förordningen om stöd från . Nuvarande bestämmelser innebär att projektägaren kan bli återbetalningsskyldig för ett redan beviljat stöd i de fall de handläggande myndigheterna gör olika bedömningar om ett projekt är förenligt med . Projektägaren måste kunna lita på det beslut som fattas av en svensk myndighet. I de fall det i efterhand visar sig att projektet faller utanför bör hela projektet finansi- eras genom nationella medel. måste det givetvis finnas en skyldighet att återbetala stödet i de fall medlen helt eller delvis inte ut- nyttjas eller i samband med oegentligheter eller bedrägerier. Oberoende av vilken organisationslösning man väljer för nya mål 3 bör gemenskapsinitiativet organisatoriskt samordnas med denna. En sådan koppling kan underlätta framtagandet av relevanta projekt, bredda underlagen för projekten, underlätta spridningen av erfarenheterna och Slutsatser och Förslag 149 därmed dra största möjliga nytta av det transnationella samarbetet. Detta förutsätter att de regionala partnerskapen engageras i arbetet. Däremot förordar vi, utifrån erfarenheterna från den nuvarande pro- gramperioden, att det bör finnas en separat övervakningskommitté för det nya gemenskapsinitiativet. Det motiverar också att sammansätt- ningen av kommittéerna kan skilja sig åt, t.ex. bör Diskrimineringsom- budsmannen ingå i övervakningskommittén för Access. Utredningen skall i sitt arbete beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att redovisa konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredningens uppdrag är att lämna förslag till inriktning och for- merna för framtagandet av ett nytt program för det nya mål 3 och gemenskapsinitiativet, som skall finansieras av under nästa programperiod 2000–2006. Finansieringen från socialfonden för- utsätter en nationell medfinansiering. Därvid måste beaktas kraven i rörande additionalitet. De offentliga utgifternas storlek skall fastställas gemensamt av medlemsstaterna och kommissionen och skall enligt kommissionens förslag i princip uppgå till minst samma belopp som under den föregående programperioden. Utredaren skall också lämna förslag om vad som bör beaktas när det gäller organisationen av det nya mål 3 och det nya gemenskapsinitiativet. En naturlig utgångspunkt för att behandla de ekonomiska ramarna för den nya organisationen är de nuvarande kostnaderna för admi- nistrationen av mål 3, mål 4 och gemenskapsinitiativen Adapt och Employment. I det sammanhanget finns anledning att peka på att genomförandeorganisationen, särskilt i inledningsskedet av mål 4, varit underdimensionerad samt på kommissionens restriktiva syn på att använda TA-medel för att finansiera offentligt anställda tjänstemän. När det gäller de regionalpolitiska konsekvenserna förordar utred- ningen att den framtida organisationen får en utvecklad regional och lokal dimension vilket ligger i linje med de av fastlagda målen för regionalpolitiken. Utredningens förslag anknyter direkt till arbetet med de regionala tillväxtavtalen och stödjer därigenom tillväxtpolitiken. I fråga om de jämställdhetspolitiska konsekvenserna förordar utred- ningen integrerade jämställdhetsinsatser. Detta förutsätter dock att de konkreta åtgärder som genomförs får en tydligare jämställdhetsprofil än 150 Slutsatser och Förslag under nuvarande programperiod samt att detta följs upp löpande . Vad gäller konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyg- gande arbetet bygger redan kommissionens förslag för nästa program- period på en förenkling och koncentration av insatserna i kombination med en utvecklad finansiell kontroll vilket bör underlätta det brotts- förebyggande arbetet. Utredningen har i sina förslag följt upp dessa intentioner genom att lyfta fram behovet av att finna smidigare och effektivare former för den ekonomiska kontrollen för det framtida mål 3 jämfört med vad som gäller för nuvarande mål 3 och mål 4. Ekonomisk och social sammanhållning: Kommentarer till EG-rätten. Publica, 2:a upplagan. Europeiska rådets förordning 2081/93. Genomförandet av EU:s strukturfondsprogram. Del 1 Medfinansieringen. Genomförandet av EU:s strukturfondsprogram. Sixth annual report. Adapt, projektbeskrivningar 1996. Svenska EU Programkontoret. Conclusions of the ESF mid-term evaluations. Employment and Social Affairs, ESF-project examples. Enkätsvar från de regionala partnerskapen i mål 4 angående erfarenheter från mål 4 och synpunkter på det kommande mål 3. Svenska EU Programkontoret. EU:s mål 3-projektbanken. Kommuner och landsting och mål 3. Kommuner och landsting och mål 4. Redovisning av intervjustudie från fem län. Mål 3-projekt, deltagare, resultat. Mål 4 1995–1999. Samlat programdokument för . Svenska EU Programkontoret. Program för mål 3-insatser i –1999. Rapport om genomförandet av andra projektomgången av Gemenskapsinitiativet Employment i . Svenska EU Programkontoret. Strukturfonderna i praktiken. Svenska kommunför- bundet. Uppföljning av mål 3 inom EU:s strukturfondsarbete. En redovisning ur åtgärds- och händelsedatabaser. Var finns den sociala ekonomin i EU:s strukturfondsarbete? PM 1997-09- 23. Hela ska leva. Utvärdering av mål 3 och Employment. Utvärdering av mål 3 i – halvtidsutvärdering efter halva Employment, årsrapport –1996. Svenska EU Programkontoret. Employment, årsrapport . Svenska EU Programkontoret. Utvärdering av Växtkraft mål 4 och Adapt, EU-nytt nr 31. Att genomföra Växtkraft mål 4 – en kvalitativ studie, företagsekonomiska institutionen. C/D-uppsats . , G, , A, Edvardsson-Stiwne, E. Växtkraft mål 4 – Hur arbetar företagen och offentlig verksamhet under Steg 1? Redovisning av enkätstudie i Jönköpings- och . Delrapport inför den andra etapputvärderingen, 1998. Ledningskonsulterna i , Utvärdering av mål 3 och Employment. Hur god är den goda idén?Delrapport rörande den andra utvärderingen av Mål 3. Delrapport från den oberoende utvärderaren av mål 3 och Employment. Operativt program för Adapt, programperioden –1999. Svenska EU Programkontoret. Operativt program för delprogrammet INTEGRA, programperioden – 1999. Svenska EU Programkontoret. Operativt program för Employment, programperioden –1999. Svenska EU Programkontoret. Adapt, lägesrapport från en utvärdering. Kompetens för strukturomvandling, förslag till nationellt program för utveckling och kompetens, Europeiska socialfondens mål 4 1995–1999. Svenska EU Programkontoret för utbildning och kompetensutveckling – en utvärdering, Statskontoret 1998:30. administration av – behov av förändringar –2006. Tillägg till det svenska operativa programmet för Adapt: Adapt-BIS. Agenda 2000, report to the , 13621/98. DG V Working Document, (Equal). Draft guidelines for member states´employment policies. 13721/98. Draft proposal for a Council Regulation on , 1074/99. Förslag till strukturfondsförordningar –2006, jämförande analys. Réforme des Fonds structurela – proposition modifiée de règlement du Conseil relatif au FSE, 1055/99. EU-nytt nr 31. Europeiska rådets förordning 2081/93. Europeiska rådets förordning 2082/93. Europeiska rådets förordning 2084/93. Europeiska rådets förordning 2088/88. Europeiska rådets förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna 1056/99. Europeiska rådets förordning om , 2259/98. Utkast till förslag till rådets förordning om Europeiska socialfonden, SN 5319/98. Rapport från arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet. EU-nytt nr 27. Regionala tillväxtavtal – näringslivet i fokus. Bilaga till brev från näringsminister till olika centrala och regionala aktörer. Frågor viktiga att ställa i arbetet med tillväxtavtalen. Tillväxt och sysselsättning – en sammanställning av betydelsefulla politiska åtgärder med tonvikt på det regionala tillväxtkapitalet. Regeringens proposition 1997/98:150, bil. Nationell handlingsplan för sysselsättning. Regeringens proposition 1998/99:1. Regleringsbrev för avseende . Territoriella sysselsättningspakter – praktiska exempel på goda Förslag till strukturfondsförordningar –2006, jämförande analys. Gamla län blir nya regioner? Genomförande av yrkesutbildningsprogrammet i En rapport till Europeiska kommissionen om de första två årens erfarenheter av programmet. Lathund om regioner i . Lika möjligheter – jämställdhet – en röd tråd i all EU-politik. Svenska EU Programkontoret. Medgivande att göra förskottsutbetalningar av socialfondsmedel m.m. . Policy för jämställdhet, skrift nr. Svenska EU Programkontoret. Rapport från arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet. Rapport om att se över och utveckla arbetsformer och administrativa rutiner m.m. vad gäller genomförandet av vissa strukturfonds- program. Regionala tillväxtavtal – näringslivet i fokus. Svenska EU Programkontoret för utbildning och kompetensutveckling – en utvärdering. administration av – behov av föränd- ringar –2006. RRV 1998:54, 1998. Territoriella sysselsättningspakter – praktiska exempel på goda erfarenheter. Tillväxt och sysselsättning- en sammanställning av betydelsefulla politiska åtgärder med tonvikt på det regionala tillväxtkapitalet. Utbildning för sysselsättning eller arbetslöshet – nationella och regionala data för åren 1987–1996. Utbildning och kompetens för tillväxt. Utveckla arbetslivet och skola med EU-stöd. Programkontorets verksamhet 1997. EU-nytt special, nr. Europeiska gemenskapernas officiella tidning, Kommissionens förordning nr. 2064/97, 1997. Europeiska rådets förordning 1056/99. Om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. IM Gruppen, Växtkraft mål 4 – delrapport inför den andra etapputvärderingen. Inforegio news, informationsbrev nr. 58, Strukturfonderna –2006. 23/97. Halvtidsutvärdering av mål 6-program. Regeringens proposition 1997/98:150, bil. Nationell handlingsplan för sysselsättning. Regeringes proposition 1997/98:62. Regional tillväxt för arbete och välfärd. Förordning om vissa stöd från . Vuxenutbildning och livslångtlärande – situationen inför och med . Ty makten är din. Bilaga 1 – Kommittédirektiv Inriktning av mål 3 m.m. inom under nästa programperiod 2000–2006 Beslut vid regeringssammanträdet . En särskild utredare tillkallas med uppgift att inför nästa programperiod inom föreslå dels inriktning av ett nytt program för mål 3, dels former för hur det nya programmet skall tas fram, dels också vad som bör beaktas i den nya organisationen för programmet utifrån erfarenheterna från innevarande programperiod. Motsvarande förslag skall lämnas för det nya gemenskapsinitiativet inom socialfonden. Utredaren skall analysera erfarenheterna av innevarande programperiod i och ett antal andra medlemsstater samt analysera och utvärdera erfarenheterna av den nuvarande organisationen för mål 3, mål 4 samt Employment och Adapt. Utredningsuppdraget skall redovisas . Genom medlemskapet i Europeiska unionen deltar i den gemensamma regional- och strukturpolitik som finansieras via . Dessa är socialfonden, regionalfonden, jordbruksfonden och fiskefonden. För innevarande period gäller att det av medlen från dessa fonder avsätts till sex olika mål för regional- och 158 Bilaga 1 – Kommittédirektiv strukturpolitiken, till ett antal gemenskapsinitiativ och 1 pro- cent till s.k. pilotprojekt. Aktuella mål för är: –Mål 2 Omvandling av regioner med industriell tillbakagång, –Mål 3 Bekämpning av långtids- och ungdomsarbetslöshet, –Mål 4 Kompetensutveckling av anställda, –Mål 5a Lantbrukets och fiskets omstrukturering och modernisering, –Mål 5 b Utveckling av landsbygden samt –Mål 6 Utveckling av glest befolkade områden. Europeiska socialfonden, som i första hand omfattar mål 3 och mål 4, utgår från individen och skall bidra till utveckling av mänskliga resurser i vid mening. Den inriktas bl.a. på åtgärder som syftar till att förbättra möjligheterna för arbetslösa att få arbete, skapa lika förutsättningar på arbetsmarknaden och medverka till kompetensutveckling. Mål 3 syftar till att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslösheten och integrera dem som riskerar att ute- slutas från arbetsmarknaden. Mål 3-programmet administreras av . Mål 4 syftar till att åstadkomma förnyelse av arbetsorganisation och ökad kompetensutveckling hos företag och anställda. Mål 4-programmet administreras av för utbildning och kompetensutveckling. Inom socialfonden finns också två gemenskapsinitiativ, nämligen Employment och Adapt. Employment har till syfte att genom transnationella utvecklings- projekt öka jämställdheten på arbetsmarknaden och förbättra möjlig- heterna till arbete för arbetshandikappade, invandrare och flyktingar samt ungdomar. Adapt syftar till att genom transnationella utvecklingsprojekt underlätta för anställda att klara arbetsmarknadens förändrade krav, skapa nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrensförmåga. Employment och Adapt administreras av Svenska EU-program- kontoret för utbildning och kompetensutveckling. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera för utbildning och kompe- tensutveckling och dess verksamhet. Syftet är att ge regeringen underlag för framtida ställningstaganden om hur den nya generationens EU- program inom myndighetens ansvarsområden och närliggande verk- samhet bör organiseras. Uppdraget skall redovisas . Innan nuvarande programperiod löper ut vid utgången av måste ett nytt beslut fattas om EU:s regional- och strukturpolitik för Bilaga 1 – Kommittédirektiv nästa programperiod som omfattar åren 2000–2006. pågår inom EU bl.a. ett arbete med förslag till ett nytt regelverk för strukturpolitiken framlagt av . deltar i denna beredning i ministerrådet tillsammans med övriga medlemsstater. Beslutande organ är Europeiska unionens råd. Tidpunkten för beslut om det nya regelverket är beräknat . Enligt kommissionens förslag till nytt regelverk skall de nuvarande sex målen för nästa programperiod reduceras till tre mål. Det nya mål 3 skall omfattas av socialfonden och syfta till att stödja anpassningen och moderniseringen av politiken och systemen när det gäller utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning. Det nya gemenskapsinitiativet inom socialfonden inriktas på samarbete mellan medlemsstaterna för att utveckla nya metoder för att bekämpa diskriminering när det gäller möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden. Utredarens uppgift skall vara att redovisa förslag till inriktning och formerna för framtagandet av ett nytt program för det nya horisontella mål 3 och det nya gemenskapsinitiativet, som skall finansieras av social- fonden under nästa programperiod 2000–2006. Utredaren skall också, utifrån den analys och utvärdering som skall göras, lämna förslag om vad som bör beaktas när det gäller organisa- tionen av det nya mål 3 och det nya gemenskapsinitiativet. Förslagen skall grundas på följande utgångspunkter: ·EU:s sysselsättningsriktlinjer skall utgöra en grund för struktur- politiken. ·EG-kommissionens förslag till nytt regelverk för strukturstödet inom EU och den beredning av förslaget som pågår inom EU. ·Sambandet mellan det nya mål 3 och det nya gemenskapsinitiativet å ena sidan och den nationella arbetsmarknads- och utbildningspoli- tiken på olika nivåer och de årliga nationella handlingsplanerna å den andra sidan. Inriktningen skall vara att insatserna skall förstärka varandra. Utredaren skall också belysa sambanden mellan det före- slagna nya mål 3 och de geografiskt avgränsade strukturfonds- programmen, mål 1 och 2, samt de nya utbildningsprogrammen. ·Förslagen i den rapport om kompetensutveckling i arbetslivet som arbetsgruppen för kompetensutveckling har överlämnat till arbets- marknadsministern . ·Att samordningen mellan strukturfondsprogram och utbildnings- program bör förbättras. 160 Bilaga 1 – Kommittédirektiv ·Intresset av lokal förankring utifrån nationella och regionala förhål- landen. I detta sammanhang är det viktigt att belysa frågor som rör partnerskapets sammansättning, roller och ansvar. Utredaren skall vidare redovisa de erfarenheter som parterna, vilka ingått i kommittéer på regional och central nivå för mål 3, mål 4, mål 6 samt för Employment och Adapt gjort under innevarande program- period. Dessutom skall utredaren analysera de erfarenheter som kan dras av den nuvarande organisationen för ovanstående program. Utredaren skall vidare beakta Statskontorets utvärdering av för utbildning och kompetensutveckling. Utredaren skall också ta del av erfarenheter som gjorts i andra medlemsstater, särskilt , , och . Utredningsuppdraget skall utföras i nära kontakt med de parter som ingår i berörda kommittéer. Utredaren skall genom remissmöten samla in synpunkter från alla berörda aktörer. Utredaren skall vidare samråda med följande: ·Arbetsmarknadsverket och övriga centrala fondmyndigheter, Hög- skoleverket, för utbildning och kompe- tensutveckling samt , Statskontoret och EU- Bedrägeridelegationen. ·Den beredningsgrupp för strukturfondsfrågor som är inrättad inom . ·Den arbetsgrupp inom som bereder regeringens ståndpunkter inför förhandlingarna i ministerrådet beträffande EG- kommissionens förslag till ett nytt regelverk för strukturpolitiken.