sou · GNB372 · 2000-01-01 00:00:00 — Det nybildade kommer också att ha ett uppföljningsansvar som omfattar frågor med nära koppling till beredningens uppdrag. Även bostadsmark- nadens parter, t.ex. , och Sve- riges tar fram rapporter och analyser som kan komma till nytta i beredningens arbete. Härutöver kan beredningen ta initiativ till särskilda kartlägg- ningar och undersökningar för att täcka kunskapsbehov som inte tillgodoses genom befintligt faktaunderlag. Bostadssociala effekter av konkurser och rekonstruktioner har många bostadsrättsföreningar med nyare fas- tigheter hamnat i ekonomiska problem. Antalet föreningar som rekonstruerats genom ackordsuppgörelser eller som gått i konkurs har ökat kraftigt i förhållande till tidigare decennier. Antalet egna- hemsägare som tvingats sälja sina hus på exekutiv auktion har också ökat. Beredningen skall som en särskild del av sitt uppdrag följa upp de bostadssociala effekterna av konkurser och rekonstruktioner som berör bostadsrättshavare och egnahemsägare. Uppföljningen bör innefatta en redovisning av hur rekonstruktioner och konkurser inverkar på hushållens möjligheter att bo kvar i bostaden samt hur boendekostnaderna påverkas. En angelägen fråga är hur kraven på rättssäkerhet och lika behandling tillgodoses i olika skeden av förfarandet fram till dess att skulderna har reglerats och ett ärende om ackord, konkurs eller exekutiv försäljning avslutats. Flera av de aktörer som deltar i denna hantering är statliga myndigheter eller bolag med speciella uppgifter inom det bostadspolitiska området. Beredningen skall överväga vilka särskilda krav som kan ställas på dessa aktörer. I större städer, framför allt i , förekommer att vissa per- soner utnyttjar den stora efterfrågan på hyreslägenheter för att på ett otillbörligt sätt tjäna pengar på de bostadssökande. Bostads- sökande som i förskott betalat in en avgift till privata bostadsför- medlare har ibland inte kunnat få tillbaka sina pengar sedan för- medlingen försvunnit eller gått i konkurs. Förekomsten av oseriösa bostadsförmedlare beror delvis på att en förmedlingsverksamhet för hyreslägenheter kan startas utan någon större investering och utan några krav på utbildning eller registrering. Sådana krav ställs däremot på personer som yrkes- mässigt förmedlar t.ex. fastigheter och bostadsrätter. Dessa om- fattas av samhällskontroll genom att sådan verksamhet regleras av fastighetsmäklarlagen (1995:400). lagutskott har i ett av godkänt betänkande (bet. 1997/98:LU15) påpekat att erfarenheterna av yrkesmässig förmedling av främst andrahandsupplåtelser tyder på att det kan finnas behov av att överväga någon form av samhälls- kontroll och konsumentskyddsregler även för hyresförmedling. Det finns dock enligt utskottets mening knappast några sakliga skäl för att ställa de relativt omfattande krav som följer av fastig- hetsmäklarlagen på den som enbart förmedlar hyresrätter. Beredningen skall söka bilda sig en uppfattning om hur stort problemet med oseriösa bostadsförmedlare är och i en särskild rapport till regeringen redovisa sin uppfattning i denna fråga. Där- vid skall beredningen också bedöma om de problem som före- kommit motiverar någon form av samhällskontroll och ökat kon- sumentskydd vid yrkesmässig förmedling av hyreslägenheter. Beredningen skall också undersöka vilka förutsättningar och möj- ligheter som finns för att åstadkomma samhällskontroll och för- bättrat konsumentskydd. Beredningen ges formen av en parlamentarisk kommitté. Beredningen skall utföra sitt uppdrag i nära samverkan med berörda myndigheter och organisationer. Det är särskilt angeläget att de kommunala erfarenheterna av bostadssociala frågor fort- löpande kan tas tillvara i beredningens arbete. Till beredningen bör därför knytas en eller flera referensgrupper med företrädare för bostadsmarknadens parter, kommunerna och berörda myndigheter. När det gäller förhållandena i utsatta bostadsområden skall be- redningens arbete inriktas på frågor som är kopplade till utveck- lingen av bostadsförvaltning och boendeinflytande. Beredningen skall ha nära samråd med den storstadsdelegation som regeringen avser att tillsätta med uppdrag att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken och särskilt företräda staten vid över- läggningar om s.k. lokala utvecklingsavtal för utsatta bostadsom- råden i storstäderna. Beredningen skall redovisa förslagens ekonomiska konsekven- ser, dvs. beräkna kostnaderna, samt ange finansiering. Detta gäller även kostnader som belastar kommunerna. I sitt arbete med bostadssociala effekter av konkurser och rekonstruktioner, bör beredningen ha samråd med Bostadsrätts- utredningen (Ju 1996:10) som har i uppdrag att göra en översyn av vissa delar av bostadsrättslagen. Beredningen skall beakta regeringens direktiv till samtliga kom- mittéer och utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet (dir. 1996:49). Beredningens uppdrag att göra en särskild uppföljning av de bostadssociala effekterna av konkurser och rekonstruktioner för bostadsrättshavare och egnahemsägare skall redovisas till rege- ringen . Beredningen skall vid samma tillfälle redovisa sina bedömningar och eventuella förslag vad gäller samhällskontroll av yrkesmässiga bostadsförmedlare. Beredningen skall vara verksam till och med utgången av . I samband med att uppdraget avslutas skall beredningen till regeringen lämna en samlad redovisning och bedömning av situa- tionen för hushåll med särskilda svårigheter på bostadsmarknaden.