sou · GNB3126 · 2000-01-01 00:00:00 — Varfˆr r det viktigt att inte ˆverdriva problemen? man naturligtvis inte ˆverdriva en situation sÂsom direkt hotande och farlig fˆr att kunna motivera en utredning av frÂgorna (hade det varit frÂgan om nÂgonting sÂdant hade knappast utredandet hjlpt) men framfˆr allt r det viktigt att just utreda frÂgor, dilemman och situationer snarare n att reifiera och objektgˆra îProblemetî. Detta r viktigt av flera skl; dels kan man fˆrsˆka fˆrdjupa frÂgorna och studiet av den medierade demokratin utan att behˆva ha som fˆrsta premiss att det finns ett fundamentalt problem som mÂste lˆsas fˆr att inte en katastrof ska intrffa, dels r det viktigt att inse att nÂgot som definieras som ett allvarligt problem kan ge legitimitet Ât olika typer av Âtgrder. Ett îproblemî som sger att demokratin r allvarligt hotad skulle kunna motivera en mngd olika politiska Âtgrder. Detta r viktigt ocksÂ utifrÂn insikten om att den som sÂ att sga ger ett problem ocksÂ tar sig rtten att fˆreslÂ vilka Âtgrder som ska sttas in fˆr att rtta till problemet#+. Hur man rttar till problemet r emellertid ingen oproblematisk Âtgrd som alla automatiskt r ˆverens om. Huvudanledningen fˆr oss att re- flektera runt ovanstÂende saker r dock att denna bok just handlar om hur man offentligt kan motivera, fˆra fram, formulera och skapa bilder, texter, argument, pÂstÂenden ñ och hur man kan upprtthÂlla bilden av och idÈn om att diskussionerna om Âtgrderna fˆrs pÂ en arena som r tillgnglig fˆr oss alla. Att demokrati fortstter att vara nÂgonting mer n de fÂs styrelse ˆver de mÂnga; alltsÂ att det demo- kratiska styrelseskicket r vl fungerande inte bara till sin yttersta procedur ñ folkets rˆstande vart fjrde Âr, utan att styret r synligt och sˆker en politisk, offentlig och folklig legitimitet stndigt och kontinuerligt ocksÂ mellan valen. Kanske fˆreligger det inget reellt hot mot den svenska de- mokratin? Kanske r problemen typiska fˆr en vlfrdsstat i fˆrnd- ring? Problemen som formuleras, t.ex. genom samtidsbilden i kommittÈdirektiven (jfr ovan), innebr kanske snarare att det poli- tiska arbetet hÂller pÂ att îfˆrverkligasî pÂ ett fˆr etablissemanget icke igenknnbart (ˆnskat) stt ñ det populrkulturella inslaget i politiken uppfattas ofta som ett hot mot seriositeten och de demo- D EN MEDIALISERADE DEMOKRATIN – ETT SLAG OM REPRESENTATIONEN kratiska ambitionerna hos folkstyrets eliter. Vilken roll spelar medi- erna i detta oˆnskade îfˆrverkligandeî av det politiska arbetet? ƒr îproblemetî med medierna av fˆretagsekonomisk natur, t.ex. kon- centrationen och spridningen av deras gandestruktur och/eller r det ett problem med medieringen och drmed ett mer kommunika- tivt problem? ƒr det kanske sÂ att medierna genom sitt behrskande av den mediala och politiska dramaturgin har blivit îbttreî pÂ att utfˆra politik, sÂ att sga i direktsndning infˆr folket n vad politi- kerna synes vara? Men om politikens torg flyttat in till studion innebr inte detta automatiskt att detta r en mer demokratisk arena med fler mˆjligheter till folkligt deltagande. De mediala positioner- na r inte nrmare folk/tittare/vljare n andra maktpositioner. Har vi svÂrt att identifiera det folkliga deltagandets sociala former ñ former som vi inte knner igen som de traditionella? Er- bjuder medierna nya former fˆr folkligt och politiskt deltagande ñ r medierna en mˆjlighet eller ett problem? Fˆr att kunna uttala oss om relationen mellan dessa olika nivÂer av medier och mediering blir det srskilt viktigt att ñ som vi har gjort i denna volym ñ identifiera hur vi kan fˆrstÂ vad medier kan vara och hur vi kan fˆrstÂ den kommunikativa medierande aspekten. 1 Fˆr en historisk-sociologisk analys av de svenska mediernas (i synnerhet tid- ningarna) utveckling i relation till makt, marknad och myndighet, se (1994). 2 Andra kommunikativa perspektiv pÂ medier och makt kan fokusera pÂ nÂgon av de mÂnga institutionella faktorer som ocksÂ bidrar till dess utformning, t.ex. villkor som har att gˆra med ekonomi, organisation, teknik, politik, kultur och professioner. 3 Fˆr analyser av offentlighetens diskurs i analogi med samtal, se flera av bidragen i & , red. (1998). 4 Flera av bidragen i denna bok om den medialiserade demokratin gˆr just sÂdana fˆrdjupningar av dessa problematiker. diskussionerna om organiseringen av samtycke i medierna hos bl.a. Hjarvard (1999) och (1994). 6White (1995). 7 Se ven Hjarvard (1999) som med ledning av Goffmann och Meyrowitz fˆr en diskussion av hur dramaturgiska begrepp anvnds inom sociologi och medieforskning. 8Meyrowitz (1985). 9 Hjarvard (1999). P ER -A NDERS 10 Begreppet îbeskrivningsmaktenî hmtas frÂn (1994) som pÂ ett stlle definierar detta som îÖhur nyhetsjournalistiken beskriver samhllet och drmed ocksÂ utˆvar en maktî (aa;13-14) och vidare (15) Varje hndelse fˆrutstter en beskrivning dr nÂgot tillmˆtes signifikans. Detta gˆrs pÂ olika stt inom olika diskurser. SÂlunda r t.ex. en historisk hndelse en sak inom historie- vetenskapen och nÂgot annat inom journalistiken. Hrigenom problematiseras sjlva hndelsebegreppet. Hndelsen kan inte separeras frÂn beskrivningen av den [emfas i original]. Fˆr det inom medieforskningen okontroversiella synsttet pÂ hur medier fortlˆpande skapar snarare n speglar en verklighet, se t.ex. Schudson (1995) och Grossberg, Wartella & (1998). 11Att fˆrstÂ hur nÂgonting blir en journalistisk hndelse r, enligt (1994;15) en viktig del i att fˆrstÂ îbeskrivningsmaktenî. 12Potter (1996). 13Utvecklingen av mediernas sjlvstndighet r en central punkt i Hjarvards reflektioner om den danska situationen: îMedierna udgˆr selvstendige sociale institutioner, hvis karakteristika filtrerer og former den offentlige kommunikation pÂ bestemte mÂderî (aa). 14Holmberg (1999) listar fler mˆjliga betydelser av det politiska begreppet representation: social representation, rollrepresentation, Âsiktsrepresentation, anticipatorisk representation samt det han slutligen kallar dynamisk represen- tation. 15Han r vidare kritisk mot det stt pÂ vilket representativiteten har utvecklats i den brittiska politiken: îThe idea now has considerable force. Its broad terms, a class of 'representatives' has been formed, initially in close relation to bodies of forced opinion, who at a certain point enter personal careers of being representative, in what is really the old symbolic sense. They are persons of political experience and judgement. If they do not already (through some accident of career or election) have anyone or anywhere to 'represent', there is public discussion and private action about 'finding them a seat'. Thus it oftens happens that there are important political representatives who do not yet represent anybody, in the carefully retained formal sense. Reified in this way, so that being a representative amounts to a career, a position or a job, the actual process of representing formed opinions can be set aside or made subordinate, to the extent that 'failure' to select or reselect such a person can be desribed as 'sacking' och 'firing' him, turning him out of his 'job'. But this is ludicruous, while the legitimacy of the assembly is still formally derived from open election within the 'diversity of formed opinionsíî. (ibid:113). 16Utskriften r gjord frÂn uppslagsordet REPRESENTATION pÂ web-adressen till (). 17îRepresentationî i denna mening r ett nyckelbegrepp fˆr forskare inom medie- och kulturstudier, se t.ex. (1997:16). 18Jfr kapitlen av Ekstrˆm och i denna volym. 19Kanske sker detta i synnerhet i sÂdana varianter av demokrati som kallas îdeliberativaî och som avser att finna formler fˆr kommunikativ fˆrsoning och samtycke. Jfr avslutningen av detta kapitel samt kapitlet av Berglez i denna volym. D EN MEDIALISERADE DEMOKRATIN – ETT SLAG OM REPRESENTATIONEN 20Jfr (1999). 21I konventionella statsvetenskapliga ˆversikter av demokrati och representation, t.ex. hos , sÂ saknas dock denna viktiga kommunikativa dimension. 22Politics 1328b35 [vÂr ˆversttning]. 23 (1997:212). 24Derrida (1988). 25Chambers (1996). 26Fraser (1997:98). 27Williams (1989:29ñ30). 28Butler (1990:14ñ15). 29Jfr Hajer (1995:46); Forstorp & , (1998). 30Gusfield (1989). P ER -A NDERS (1998), Politics. , (1990) Gender Trouble: Feminism and the Subversion of Identity. Chambers, (1996) Reasonable Democracy. and the Politics of Discourse. Ithaca, NY: , (1994) Manufacturing Consent: The Political Economy of the . , Druscilla (1997) I (red.) Feminism and the New Democracy: Re-Sisting the Political . , (1988) The Politics of Friendship, i 80, 2 , (1994) Det redigerade samhället. Om journalistikens, beskrivningsmaktens och det informerade förnuftets historia. Elmbrant, (1997) Dom där uppe – dom där nere. Om demokratin i . Forstorp, , red. (1998) Samtal pågår. Dialogiska perspektiv på svenska mediedebatter. Fraser, (1997) I (red.) Feminism and the New Democracy: Re-Sisting the Politica. Grossberg, , D. in a Popular Culture. (1989) Constructing the ownership of social problems: Fun and profit in the welfare state. Social Problems, vol 36 no 5 (1995) The Politics of Environmental Discourse: Ecological Modernization and the Policy Process. , (1997) The work of representation, i (ed.) Cultural Representations and Signifying Practices. Hjarvard, (1999) Politik som mediemontage. Om mediernes forandring af den politiske kommunikation i J. D EN MEDIALISERADE DEMOKRATIN – ETT SLAG OM REPRESENTATIONEN M. , T.B. , L. Togeby & S. Vallgårda Den demokratiske udfordring. Antologi ingående i den danska maktutredningen. : Hans Reitzels Forlag , (1999) Representativ demokrati. Meyrowitz, (1985) No of Place. , (1996) Representing Reality. Schudson, (1995) The . (1995) , Historical and Stylistic Terms Relating to Theater and Drama. A Handbook of Dramaturgy. , (1983) Towards 2000. : Chatto & Windus , (1989) Resources of Hope: Culture, Democracy, Socialism. är doktorand i medie- och kommunikationsvetenskap vid . Primära forskningsintressen utgörs av inter- nationell konfliktrapportering med som särskilt specialom- råde, och vidare politisk kommunikation med fokus på relationen mellan den etablerade politiken, massmedierna och medborgarna. är medieforskare och lektor vid , medier och kommunikation (JMK) vid . I sin doktorsavhandling , Citizenship and the Media: An Ethnographic Study of Identity Processes within Four Wo- mens Associations undersöker hon fyra svenska kvinnogruppers samspel med massmedier samt enskilda medlemmars bruk av medier och dessas roll i kvinnornas identitetsskapande processer som feminister och medborgare. är professor i medie- och kommunikationsvetenskap vid . Hans forskning kretsar kring demokrati, medborgare och medier i det senmoderna samhället. Han är intres- serad av mediernas roll i demokratins vardagskultur, inklusive med- borgaridentiteter och studerar dessa områden genom både samtals- intervjuer och analyser av utbudet. Vidare är han också engagerad i forskning kring nya medier och deras möjligheter till att utvidga den offentliga sfären, inte minst i transnationella sammanhang som EU. dr i kommunikation och lektor i kul- tur- och mediegestaltning vid ITUF, Campus , Linkö- pings universitet. är docent i sociologi och verksam inom medie- och kommunikationsvetenskap, . Han har under se- nare år forskat om journalistikens praktik och etik, om TV-produk- tion och TV-tittande, samt om hur politiken iscensätts på mediernas scen. Själv och tillsammans med andra har han bl.a. skrivit boken problem (1996) och de vetenskapliga artiklarna: Attraktionens TV-journalistik (1998); När verkligheten inte duger som den är: En studie av TV-journalistikens praktik (1998); Den me- dialiserade politikens paradoxer (1999). P ER -A NDERS dr i kommunikation och lektor vid samt lektor i samhälls- och kultur- analys vid ITUF, Campus . , professor i massmedieekonomi vid Handels- högskolan i , inledde sin forskarkarriär med studier för reklamutredningen av företagens reklambeslut och pressut- redning av presstödets effekter på tidningskonkurrensen. Därefter följde studier av mediernas, särskilt dagspressens, struktur och eko- nomi, ofta för statliga utredningar. Tillsammans med ett tiotal kol- legor arbetar med ett fyrbandsverk om den svenska pressens historia. är doktorand vid Tema kommunikation, . Hennes pågående avhandlingsarbete be- handlar ett antal fallstudier av mediedebatter från svenska massme- dier . Det huvudsakliga syftet är att i närstudier av texter beskriva hur dessa debatter uppkommer och utvecklas, i sam- spelet mellan olika medier och debattörer, . Hon undervisar också i medie- och kommunikationsvetenskap vid univer- sitet. är professor i medie- och kommunikations- vetenskap vid . Forskningsområden: internatio- nell kommunikation, krigsjournalistik, journalistisk etik samt risk- och kriskommunikation. Har bland annat publicerat: Tredje världen i nyheterna, 1986 (akademisk avhandling); Journalistikens etiska problem, 1996 (tillsammans med ); Journalism in the New World Order. Gulf War, Discourses and Globalization, under utg. (tillsammans med ). mag. och doktorand vid Tema kommuni- kation, . Arbetstiteln på hans avhandling är Det offentliga samtalets röster och representanter – innehåll, interaktion och deltagare i svenska TV-debattprogram. Han har tidigare bl.a. publicerat artiklar om mediernas rapportering från samt om diskursanalysen som metod. är professor i massmedieforskning vid och verksam vid mass- kommunikation (JMG). Han undervisar och forskar i första hand om mediehistoria, medieanvändning och IT-utveckling. (SOU 1999:76) (SOU 1999:77) (SOU 1999:126) (SOU 1999:129) (SOU 1999:113) (SOU 1999:93) IT i demokratins tjänst (SOU 1999:117) (SOU 1999:84) (SOU 1999:83) Demokratins trotjänare – lokalt partiarbete (SOU 1999:130) Marknaden som politisk aktör (SOU 1999:121)