sou · GNB363d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Kommittén har också försökt beskriva och analysera de problem som är förknippade med att på basis av pr o- gnoser planera antalet nybörjarplatser i syfte att fylla behovet av olika lärare i förskola, förskoleklass, skola, fritidshem och vuxenutbildning. Problemen kan sammanfattas enligt följande: - Kraftiga variationer i födelsetalen har haft till följd att rekrytering s- behovet för olika lärarkategorier har vari erat och sannolikt kommer att variera kraftigt även . Ju mer och smalare kategori- indelad lärarutbildningen är desto större behov av förändringar i d i- mensioneringen behövs för att parera dessa variationer. -Osäkerheter i prognosarbetets antaganden om lärares rörelser in och ut ur yrket samt om organisation och struktur. Antaganden bygg- er i allmänhet på dagsläget och kan inte förutskicka förändringar på grund av politiska beslut eller ändrade samhällsförhå llanden. -Stor osäkerhet vad gäller antalet elever i den framtida skolan. När en ålderskull är född kan man nationellt beräkna det framtida antalet skolelever. Men för årskullar som ännu inte är födda visar historien att osäkerheten är mycket stor. Detta ger problem när man skall d i- mensionera längre lärarutbildningar men framförallt utbildningar för lärargrupper som undervisar yngre barn (särskilt förskollärarutbil d- ningen) där planeringsutrymmet är kortare. Migration bidrar till att öka denna osäkerhet, framförallt l okalt och regionalt. -Uppdelningen av lärarutbildningarna i linjer/program för olika lä- rarkategorier. En huvudprincip har varit att lärarutbildningen till sin volym bör anpassas till det framtida behovet av lärare. Målet har då varit att detta skall ske för varje utbildningskategori separat. Eftersom man även kan vänta sig stora variationer i lära r- efterfrågan för olika kategorier, kan detta mål komma i konflikt med behovet av kontinuitet och kvalitet i utbildningen. Den nuvarande principen för dimensionering är, efter vad kommittén erfarit, att man helst redan innan eleverna börjar utbildningarna skall kunna avgöra hur många studenter som bör examineras på olika inrik t- SOU 1999:63 Dimensionering av grundläggande lärarutbildning 319 ningar i de flesta fall tre, fyra eller . Men de progno- ser som skall vara underlag för beslut om dimensioneringen bygger på antaganden som blir allt mer osäkra ju längre prognostiden är. Dime n- sioneringsbesluten kan därför anpassas bättre till det framtida utbil d- ningsbehoven om studenten kan vänta med det slutliga beslutet om vilken typ av lärarexamen som hon/han skall ta till en tidpunkt ett eller före det att utbildningen är tänkt att a vslutas. menar att det förslag till ny struktur för lärarutbildning som presenteras i detta betänkande innebär en flexibilitet som gör det möjligt att parera växlande behov på relativt kort sikt. Strukturen medger att studenterna gör successiva val i utbildningen och att de därigenom kan komponera sin utbildning vad avser inrikt- ning(- ar) och specialisering(-ar) till mer eller mindre individuellt profilerade lärarutbildningar. Det innebär för det första att vissa studenter kan välja en ålders- eller ämnesmässigt bred utbildning medan andra studenter kan utbilda sig med hög grad av fördjupning/specialisering (och hela skalan däreme l- lan). Denna mångfald torde innebära att lärarkåren som helhet eller som kollegium blir mindre känslig för svängningar i barnkullars storlek, än d- rade timplaner etc., jämfört med dagens programutbildade lärarkategor i- er. För det andra innebär detta att studenterna har en möjlighet att skjuta upp sitt val av ålders- eller ämnesinriktning jämfört med vad som gäller i dagens programutbildningar. tas beslutet av varje sökande ca före påbörjad utbildning, i den nya strukturen kan beslutet kanske vänta flera terminer in i utbildningen, i några fall kanske till . Möjligheterna att i sina successiva val av kurser i inrikt-ning(-ar) och specialisering(-ar) ta hänsyn till aktuella eller mer säkert prognosticerade behov på arbetsmarknaden ökar därmed. De gemensamma kompetenser som studenterna får via det allmänna utbildningsområdet innebär också att de på ett annat sätt kan röra sig mellan olika skolformer eller åldersgrupper. I många fall torde det kräva viss kompetensutveckling men systemet med inriktningar och spe- cialiseringar som kan läggas till den tidigare utbildningen gör att det inte behöver vara så omfattande vidareutbildning som dagens examensb e- skrivningar kräver. Såväl inriktningar som specialiseringar lämpar sig väl också för verksamma lärare som har en äldre (läs gårdagens eller dagens) läraru t- bildning. Genom nyttjandet av modern kommunikationsteknik och sam- läsning med lärarstudenter kan ett stort utbud av kurser göras tillgängligt som kompetensutveckling för dessa lärare. Behovet av lärare med vissa kompetenser kan då tillfredsställas ännu snabbare än om bara nyutbild a- 320 Dimensionering av grundläggande lärarutbildning de lärare kan anställas för undervisning i de åldersgrupper eller ämne s- områden där lärarbrist förväntas uppstå/har uppstått. Strukturen ger också högskolan möjlighet att, efter lokala eller regi o- nala samråd med avnämare, anpassa utbudet efter förändringar i lära r- behov och/eller andra samhällsförändringar som påverkar kraven på u t- bildningen. Utbudet av kurser inom den nya lärarutbildningen behöver inte vara bundet på samma sätt som i dagens programutbildningar och en snabbare anpassning kan alltså göras. Möjligheten att låta studenter från andra orter samt verksamma lärare läsa kurser inom inriktningar och specialiseringar gör också att ett större kursutbud kan erbjudas och att dimensioneringen av dessa kurser ändå kan vara ekonomiskt bärkra f- tig. Ytterligare en fördel för högskolan är att strukturen medger en rel a- tivt jämn totaldimensionering . Variationerna i behovet av lärare för olika åldrar eller inom olika ämnesområden kan i stället hanteras inom ramen för den nya lärarutbildningen genom att variera utbudet och dimensioneringen av olika inriktningar och specialiseringar. I detta sammanhang vill kommittén också framhålla, bl.a. mot ba k- grund av den rådande och prognosticerade lärarbristen inom gymnasie- skolan och inom vissa ämnesområden, att den dimensioneringsökning som genomförts och som sannolikt måste byggas på ytterligare mycket väl kan permanentas. Som kommi t- tén tidigare påpekat torde lärarens professionella kunnande kunna ny t- tiggöras inom allt fler verksamhetsområden utanför förskola, förskol e- klass, skola, fritidshem och vuxenutbildning. Det är en samhällsnytta att utbilda fler lärare än vad t.ex. skolväsendet behöver . Förvisso har lärarutbildningen sannolikt också tidigare producerat ett visst överskott av lärare i så motto att många lärare sökt sig till andra yrkesområden eller samhällssektorer. Att utbilda fler lärare än vad som svarar mot skolans nyrekryterings- behov kan, enligt kommittén, också vara fruktbart i ett annat perspektiv. Dimensioneringen kan hanteras så att lärarutbildningarna i tider av minskat behov av nya lärare utökar volymen platser på inriktningar och specialiseringar som öppnas för verksamma lärares kompetensutvec k- ling. I tider av lärarbrist kan det omvända gälla för en period och utbil d- ningen av nya lärare prioriteras. En mer dimensionering torde dessutom gynna planering och utveckling av kompetensen hos lärare i lärarutbildningen och därmed lärarutbildningens kval itet. Till denna dimensioneringsdiskussion vill kommittén också tillägga att konsekvenserna av svängningar i efterfrågan av vissa lärarkategorier också måste beaktas av skolor och kommuner. Det kan exempelvis ske genom att de anpassar sin rekrytering inte bara till det omedelbara beho- vet av lärare för den närmaste terminen utan också tänker mera långsi k- tigt och tar hänsyn till den tillgång som finns på nyexaminerade. Dimensionering av grundläggande lärarutbildning 321 samma sätt kan samverkan med högskolan utnyttjas till att planera och utforma behovsanpassad kompetensutveckling av de verksamma lärarna för att minska effekterna av kraftiga svängningar i t.ex. barnkulla rna. Vidare bör staten som finansiär av utbildningen även i fortsättningen för varje högskola fastställa mål för minsta antal lärarexamina med vissa inriktningar/kompetenser. Det skall då gälla lärarkategorier som det r å- der eller förväntas råda underskott på, nationellt eller regionalt. Målen måste sannolikt formuleras utifrån prognoser även men dessa prognoser blir mer av planeringsunderlag. Planeringsunderlagen bör vara ettåriga för högsta aktualitet, medan dimensioneringsuppdrag och - beslut kan avse . 14.10Antagning till den nya lärarutbildningen Den föreslagna, nya strukturen för lärarutbildning kan utformas som ett utbildningsprogram med många möjliga, individuella val av inriktning och specialisering. Det innebär således att lärarutbildningen med en r e- lativt jämn, total dimensionering kan förse förskola, förskoleklass, skola, fritidshem och vuxenutbildning med de olika lärare som dessa verksam- heter behöver. Dimensioneringen av antalet nybörjarplatser på pr o- grammet kan hållas relativt men utbudet av och platsantalet på olika inriktningar och specialiseringar inom programmet kan varieras och anpassas till nya och fluktuerande behov. För att säkerställa uppfyllelsen av det nationella behovet av vissa specifika kompetenser och ämneskombinationer krävs dock en nationell och lokal styrning av volymen av vissa utbildningskombinationer. Detta kan enligt ske genom preciserade uppdrag från statsmakterna i kombination med en anpassad utformning av antag- ningssystemet. sker antagningen till lärarutbildning genom att den presumtive stu- denten söker till ett av de befintliga utbildningsprogrammen vid en viss högskola. Flertalet lärarutbildningsprogram har ett antal olika s ök- alternativ, i allmänhet i form av olika inriktningar, specialiseringar eller ämneskombinationer. Jämfört med andra utbildningsområden har lära r- utbildningsområdet ett mycket stort antal sökalternativ fördelat på ett stort antal utbildningsorter. För att den sökande ska bli antagen till det 322 Dimensionering av grundläggande lärarutbildning valda alternativet krävs att han/hon uppfyller såväl de grundläggande som de särskilda behörighetskraven. Om antalet behöriga sökande till ett visst sökalternativ överstiger det tillgängliga antalet nybörjarplatser sker ett urval. Urvalet baseras no r- malt på betyg (gymnasieprogram, komvux eller folkhögskola) eller på poäng från högskoleprov (med eller utan arbetslivserfarenhetspoäng). I undantagsfall förekommer andra urvalsgrunder såsom alternativa u r- val/särskilda prov/intervjuer eller urval på grund av sä rskilda skäl.190 Bestämmelser om behörighet och urval återfinns i högskoleföror d- ningen (7 kap. 4–9§ respektive 10–16§). För behörighet gäller bl.a. att de krav på särskilda förkunskaper som ställs skall vara helt nödvändiga för att studenten skall kunna tillgodogöra sig utbildningen. De särskilda behörighetskraven uttrycks i standardbehörigheter (kombina tioner av avklarade gymnasiekurser med lägst betyget godkänd) som fastställts av . 191 Varje standardbehörighet förutsätts kunna gälla för flera sökalternativ. Vidare gäller att högskolan själv bestämmer vilka standardbehörigheter (eller andra krav) som skall gälla för fristående kurser som inte vänder sig till nybörjare i högskolan. För övriga frist å- ende kurser med krav endast på gymnasiala förkunskaper och för utbil d- ningsprogram som leder fram till yrkesexamen (ej konstnärlig inriktning) meddelar föreskrifter om vilken standardbehörighet som krävs.192 Urval till utbildning som vänder sig till nybörjare regleras i högskol e- förordningen (urvalsgrunder, fördelning av platser på olika urvalsgru p- per, m.m.). Därutöver meddelar mer detaljerade för e- skrifter. För utbildning som inte vänder sig till nybörjare i högskolan bestämmer högskolan själv vilka urvalsgrunder som skall a nvändas. Lärarutbildningsprogrammens särskilda behörighetskrav utgörs, e n- ligt föreskrifter, av standardbehörigheterna G.1–G.10. Merparten av standardbehörigheterna innehåller krav på s- ka/Svenska som andraspråk B samt Engelska B och flera av dem inne- bär därutöver mycket breda ämneskrav då de svarar mot lärarutbil d- ningsprogram med breda ämneskombinationer eller med breda valmö j- ligheter vad gäller ämneskombinationer. I vissa fall krävs gymnasiala förkunskaper i upp till åtta ämnen och ibland förekommer ämneskomb i- nationer som förutsätter att studenten redan som gymnasist, genom kursval inom ramen för det fria valet, är medveten om sitt kommande val av lärarutbildning och dess behörighetskrav. Inte sällan är dessa breda 189Högskoleförordningen 7 kap, 2§. 190Högskoleförordningen 7 kap, 12§, 15§ resp 16§. 191Högskoleverkets föreskrifter (HSVFS) 1996:21. 192Högskoleverkets föreskrifter (HSVFS) 1996:21. Dimensionering av grundläggande lärarutbildning 323 behörighetskrav ett rekryteringshinder, särskilt för sökande med andra förutbildningar eller erfarenheter i b agaget. Förslag till nytt antagningssystem Till den nya lärarutbildningen där valet av ämnen/ämnesområden sker successivt föreslår att man anger en huvud- ingång till programmet, ett sökalternativ Lärarutbildningsprogrammet. Det innebär en bred öppning till lärarutbildningen och att valet av vilken typ av lärare den sökande vill bli eller av vilka ämnen/ämnesområden hon/han vill undervisa i inte behöver göras i samband med ansökan till lärarutbildningen. En konsekvens av detta är att behörighetskraven knappast kan o m- fatta erforderliga förkunskaper för alla de i programmet ingående inrik t- nings- eller specialiseringskurserna. Istället bör den särskilda behöri g- heten utgöra en minsta gemensam nämnare för de olika tänkbara studi e- vägarna. föreslår att de nu gällande sta n- dardbehörigheterna (G.1–G.10) ersätts men en ny standardbehörighet G. För denna nya standardbehörighet sätts de särskilda förkun skapskraven till Svenska/Svenska som andraspråk kurs B, Engelska kurs B samt Samhällskunskap kurs A. Kurser inom programmet (ej första kursen) som har fler, andra eller högre krav på förkunskaper helt nödvändiga för att studenten skall kunna tillgodogöra sig utbildningen kan förses med särskilda behöri g- hetskrav genom beslut av högskolan då dessa kurser inte vänder sig till nybörjare i högskolan. De särskilda behörighetskraven kan då, enligt högskoleförordningen, utgöras av kunskaper från en eller flera gymn a- siekurser (eller motsvarande), av kunskaper från en eller flera högskol e- kurser eller av andra villkor som betingas av utbildningen. Studenterna måste då prövas vad avser särskilda behörighetskrav i samband med att de söker till kommande termins eller kommande läsårs kurser inom vald inriktning eller specialisering. Det är ett förfarande som, enligt vad kommittén erfar, tillämpas inom flera andra utbildningsprogram, t.ex. det matematiskt-naturvetenskapliga program- met vid många universitet och högskolor. Systemet utgör också en p a- rallell till den terminsvisa antagningen till fristående kurser inom en hö g- skola och torde därför kunna hanteras med hjälp av tillgängliga adm i- nistrativa stödr utiner. Kommittén vill i detta sammanhang framhålla att studenterna redan i samband med att de söker eller antas till lärarutbildningsprogrammet måste få ordentlig information om vilka inriktningar och specialiseringar som deras respektive förkunskaper berättigar till att söka. 324 Dimensionering av grundläggande lärarutbildning SOU 1999:63 de ha rätt till tydlig information om vad som krävs av komplettering för att antas till kurser som de inte initialt är behöriga att söka. En tänkbar modell är att samtliga i programmet ingående kurser behörighetskodas så att studenternas förkunskaper lätt kan läsas av mot de angivna behöri g- hetskoderna. I dagens lärarutbildning är de olika sökalternativen försedda med fl e- ra olika (särskilda) behörighetskrav. Det innebär t.ex. att till gymnasiel ä- rarprogrammets ämneskombination engelska-tyska kan endast studenter med särskilda språkkunskaper i dessa språk söka. På samma sätt kan endast studenter med särskilda förkunskaper i matematik och naturv e- tenskapliga ämnen söka till grundskollärarprogrammet 4–9, specialis e- ring MaNo. Det sker alltså ett urval per sökalternativ – en kvotering – och detta system har den fördelen att, förutsatt tillräckligt många söka n- de, platserna fylls på dessa ämneskombinationer även om det finns många fler sökande med bättre genomsnittsbetyg eller med högre hö g- skoleprovspoäng, men med andra förkunskaper eller utbildning smål. Den av föreslagna huvudingången (h u- vudsökalternativet) innebär att alla sökande till lärarutbildningspr o- grammet söker på lika villkor. Detta kan sannolikt medföra att studenter som behörighetsmässigt uppfyller kraven för vissa inriktningar och sp e- cialiseringar, t.ex. i ett praktisk-estetiskt ämne, i antagningen till hela programmet, slås ut av en stor mängd sökande (med höga betyg) som exempelvis tänkt sig samhällsvetenskapliga ämneskombinationer. Ko m- mittén föreslår därför att högskolorna vid behov kan erbjuda alternativa ingångar/sökalternativ till lärarutbildningsprogrammet. Dessa kan då förses med särskilda behörighetskrav i enlighet med de gällande föreskrifterna om standardbehörigheter för olika lärarutbildningar. 193 Studenter som söker och blir antagna till ett dylikt sökalternativ har full behörighet för de kurser som vetter mot den verksamhet, den kunskap s- inriktning eller de ämnen/ämnesområden som ingången är avsedd att främja. Det är också möjligt för högskolan att genom särskilda urval s- regler (parallellt urval) garantera dessa studenter plats på de avsedda kurserna. Ett visst antal platser skall dock fortfarande finnas kvar även på dessa inriktnings- och specialiseringskurser för studenter som antagits till programmet via huvudingången eller något annat alternativ ingång. Dessa alternativa ingångar eller sökalternativ kan också dimension- eringsmässigt matchas mot varandra och huvudalternativet för att uppnå den blandning av de utexaminerade lärarna som för tillfället bäst bedöms möta lokala, regionala eller nationella behov. Lokalt och regionalt föru t- sätts högskolan genom kontakter med främst avnämarna (kommuner och 193 Återigen kan en jämförelse göras med matematiskt-naturvetenskapligt program som på vissa orter har olika ingångar. Dimensionering av grundläggande lärarutbildning 325 skolor) dimensionera inriktningar och specialiseringar för att tillfreds- ställa behov av särskilda kompetenser. Införandet av alternativa ingån g- ar med sikte på vissa bristkompetenser eller vissa ämnen/ämnesområden där lärarbrist råder eller befaras är en metod att förbättra möjligheterna för dessa inriktningar och specialiseringar att få tillräckligt många beh ö- riga sökande. På samma sätt kan uppdrag från regeringen om examen s- mål för lärare med vissa kompetenser eller ämnen/ämnesområden i sin examen hanteras med hjälp av alternativa ingångar/sökalternativ. 14.11Sammanfattning av bedömning och fö rslag ·Det är viktigt att förskola , förskoleklass , skola, fritidshem och vux- enutbildning förses med erforderligt antal utbildade lärare . Det som utgör läraryrkets huvudsakliga kompetens – att skapa förutsättningar för lärande – blir dock allt viktigare även i andra samhällsektorer än i skolväsendet. Man kan alltså samhällsekonomiskt försvara att fler utbildas till lärare än som svarar mot skolans aktuella nyrekryte- ringsbehov. ·Problemen med att anpassa dimensioneringen av lärarutbildningarna till lärarbehovet orsakas av en kombination av ett stort antal osäkra (och ibland kortsiktiga) antaganden i prognosarbetet och i den bund- na linje-/programkonstruktionen. ·Förslaget till ny struktur för lärarutbildning innebär en flexibilitet som gör det möjligt att parera växlande behov på relativt kort sikt. Detta kan ske genom att: ...studenterna kan komponera sin utbildning vad avser inrikt- ning(- ar) och specialisering(-ar) till mer eller mindre individuellt profilerade lärarutbildningar vilket ger en mångfald av olika lärare ... studenternas successiva val i utbildningen gör att de bättre kan anpassa sin utbildning efter aktuella behov på arbetsmarknaden ... strukturen innebär att lärare enkelt kan bygga på sin utbildning med ytterligare inriktning eller specialisering och därmed kan röra sig mellan olika skolformer eller åldersgrupper. 326 Dimensionering av grundläggande lärarutbildning ·Strukturen ger också högskolan möjlighet att, efter samråd med kommunerna, snabbare anpassa utbudet efter förändringar i lärarb e- hov och/eller andra samhällsförändringar som påverkar kraven på u t- bildningen. ·Staten bör även i fortsättningen för varje högskola fastställa ex a- mensmål för minsta antal lärarexamina med inriktningar/kompetenser som det råder eller förväntas råda underskott på, nationellt eller reg i- onalt. ·Prognoser/planeringsunderlag för dessa examensmål bör vara ettåriga för högsta aktualitet, medan dimensioneringsuppdrag och beslut om dimensionering kan avse . ·För antagning till den nya lärarutbildningen föreslås en huvudi n- gång/ett sökalternativ, innebärande att valet av vilken typ av lärare den sökande vill bli, eller vilka ämnesområden han/hon vill undervisa i, inte behöver göras i samband med ansökan. ·För detta sökalternativ föreslås en ny standardbehörighet, G, med de särskilda förkunskapskraven Svenska/Svenska som andraspråk kurs B, Engelska kurs B samt Samhällskunskap kurs A. ·Som komplement till huvudingången föreslås att högskolorna vid b e- hov kan erbjuda alternativa ingångar/sökalternativ till lärarutbil d- ningsprogrammet med särskilda behörighetskrav i enlighet med de gällande föreskrifterna om standardbehörigheter för olika lära r- utbildningar. ·De alternativa ingångarna kan dimensioneringsmässigt matchas mot varandra och huvudalternativet för att uppnå den blandning av de u t- examinerade lärarna som för tillfället bäst bedöms möta lokala, reg i- onala eller nationella behov och för att uppfylla de examensmål som regeringen angivit. ·Kommittén förutsätter att den successiva antagningen till kurser inom programmet kan hanteras med hjälp av tillgängliga administrativa stödrutiner och framhåller att studenterna redan i samband med att de söker eller antas till lärarutbildningsprogrammet måste få ordentlig information om vilka inriktningar och specialiseringar som deras re- spektive förkunskaper berättigar till att söka. Rekrytering till lärarutbildning 327 15 Rekrytering till lärarutbildning Enlig regeringens direktiv ingår lärarutbildningarnas dimensionering och rekrytering i kommitténs uppdrag. Regeringen nämner särskilt behovet av insatser för att öka rekryteringen till utbildning av lärare i matematik, naturvetenskap och teknik samt för att få en jämnare könsfördelning i rekryteringen till lärarutbildningarna. Kommittén skall överväga insatser för att rekrytera fler lärarstudenter med utländsk bakgrund samt med yrkeserfarenhet från andra områden än skolan. Vidare anger regeringen att kommittén skall lämna förslag på åtgärder för att tillgodose behovet av lärare i gymnasieskolan, särskilt dess program med yrkesä mnen. Kommittén har i föregående kapitel behandlat frågor som rör dime n- sionering av lärarutbildning. Det har där framgått vilka svårigheter som är förknippade med att göra prognoser över lärarbehov och att rätt dimensionera lärarutbildning. Under vissa perioder är behovet att an- ställa nya lärare betydande på grund av framför allt stora årskullar el e- ver. Detta kommer att vara fallet för alldeles efter seke l- skiftet och ca för gymnasieskolan. , , Lärarförbu n- det, och har i en gemensam avsiktsförklaring enats om att verka för att stimulera läraryrkets utvec k- ling och rekrytering. Det anges i Avsiktsförklaringen att Lärarutbil d- ningskommitténs uppdrag inte innefattar de frågor som arbetet berör. En styrgrupp och en arbetsgrupp bildades för arbetet. Det slutfördes i bö r- jan av .