sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — Av tabell 4.3 framgår att vid inkluderande av bortfallsperiod uppgår det totala bortfallet i till 1 896 enkäter eller . Av bortfallet utgör det externa största andelen med 1 618 stycken eller . Därpå följer andelen sent inkomna enkät svar som uppgår till 188 stycken eller . Andelen ogiltiga enkäter uppgår till 90 stycken eller . Beträffande uppgår det totala bortfallet till 1 151 enkäter eller . Bortfallsanalysen visar att också här utgör det externa bortfallet största gruppen med 1 008 stycken eller . Därefter följer antalet sent inkomna som uppgår till 82 stycken eller . Antalet inkomna men ogiltiga enkäter uppgår till 61 stycken eller . och P. , Sociologisk metodik, (: , 1992), 144 samt J. , , (: , 1994), 14Procentsiffrorna är beräknade på bruttopopulationen inkluderande bortfallsperiod. 66 Uppläggning och metod Bortfallsanalys av För- och inklusive bortfalls- period, angiven med absolut och relativ frekvens. En förklaring till majoriteten av det externa bortfallet har efter telefon- kontakt och skriftliga meddelanden från berörda utbildningsanord nare visat sig vara att studenterna för utskicket befunnit sig ute på en LIA-period. Eftersom de bifogade instruktionerna entydigt rekommenderar att datainsamlingen görs i form av gruppenkät har ansvarig utbildningsanordnare valt att vänta vilket resulterat i externt bortfall. En andra kategori av bortfall är de utbildningsanordnare som i samband med utskick av påminnelser meddelat att enkäterna aldrig distribuerats till ansvarig person inom utbildningsorganisationen eller helt enkelt glömts bort. En tredje kategori av bortfall är där utbild- ningsanordnare blivit tillskickade påminnelser men ej svarat på dessa. Bortfallsanalys av För- och exklusive bortfalls- period, angiven med absolut och relativ frekvens. Vid beräkning av bortfallets storlek exkluderande den aktuella bort- fallsperioden ges en delvis annan bild. Skillnaden som presenteras i tabell 4.4 berör i huvudsak där bort fallet blev lägre med totalt 994 enkäter eller . Av bortfallet utgör det externa största delen med 716 stycken eller . Därefter följer antalet sent inkomna som uppgår till 188 stycken eller . Antalet inkomna, men ogiltiga, enkäter uppgår med denna beräkningsgrund till 90 stycken eller . Även i uppvisas skillnader beroende på beräk nings- grund även om dessa inte varierar lika kraftigt som i fallet med För- enkäten. I detta fall uppgår det totala bortfallet till 1 054 enkäter eller 24 Uppläggning och metod 67 Största gruppen är externt bortfall som uppgår till 911 stycken eller . Antalet sent inkomna enkäter uppgår till 82 stycken eller . Antalet inkomna men ogiltiga enkäter uppgår till 61 stycken eller . 4.3.11Bortfallsperiodens betydelse för resultatet Som framgått av resultatredovisningen har de olika beräkningsgrunderna betydelse för populationens och därmed bortfallets storlek. Avslutningsvis jämförs därför skillnaderna tillsammans med resultatet av en jämförande analys kring bortfallets betydelse för enkätstudierna som helhet. Procentuell jämförelse av andelarna av bortfallet från För- och som var beroende av bortfallsperioden. (-9,0) (-0,7) (-4,3) (-0,5) Som framgår av tabell 4.5 är det som i störst utsträckning påverkas av om bortfallsperioden inkluderas eller ej. Av tabellen fram- går vidare att differensen uppgår till . I absoluta tal motsvarar detta 902 studenter. Andelen externt bortfall påverkar differensen hos de övriga kategorierna av bortfall. Differensen hos andelen sent inkomna är i detta fall . Differensen ogiltiga enkäter uppgår till . På frågan om andelen studerande som utgör den procentuella diffe- rensen på något vis avviker från populationen och därmed påverkat resultatet vid medverkan, är vår bedömning att så inte är fallet. I den jämförande analys som gjorts mellan de utbildnings omgångar som ingår i bortfallet och de senare utbildningsomgångar som medverkar, uppvisas inga tendenser till systematisk avvikelse. I uppgår differensen av det externa bortfallet till en procent. Differensen är enligt vår bedömning ringa och påverkar inte resultatet i dess helhet. 68 Uppläggning och metod SOU 1999:119 För att få en konkret bild av hur de olika utbildningarna har lagts upp och fungerat genomförde representanter för utvärderingsgruppen besök på ett urval av programmen. jämfördes utbildnings anordnar- nas egenutvärderingar utifrån med våra observationer. Vi genomförde 24 sådana besök (se tabell 4.6) av vilka de flesta omfattade en hel dag. Vid besöken försökte vi belysa alla aspekter som ingår i utvärde- ringen och värnade om att låta alla berörda parter komma till tals. Med berörda parter avses skolledare, lärare, studenter, handledare och lokal ledningsgrupp. För att få en bild av hur Lärande i arbete har genom förts besökte utvärderingsgruppen även LIA-arbetsplatser. Vanligtvis studerade vi innan besöket anordnarnas ansökan om att få starta utbildningen samt, i de fall där sådana fanns, den översiktliga beskrivningen. Vidare sammanställdes och studerades resultaten från För- och från den aktuella utbildningsanordna ren. Besöket startade oftast med ett samtal med skolledare och ledningsgruppen. Hela ledningsgruppen var inbjuden men oftast kunde den inte samlas i sin helhet. Samtalen pågick ofta 1,och hade karaktären av en hearing. Med det menas att vi ställde frågor utifrån ansökan och självutvärde ringarna och skolledarna och ledningsgruppen fick svara och förtydliga det vi inte förstod. Som stöd för våra samtal hade vi en frå gemall som modifierades inför varje besök. Efter diskussionerna med ledningsgruppen förde utvärderingsgrup pen samtal med studenter och lärare. Då delade vi på vår grupp så att några talade med studenter och andra med lärarna. Studentgruppernas storlek varierade mellan fem och 25 personer och lärargruppen var sällan större än tre. Skolledarna deltog inte vid dessa samtal. Även dessa samtal följde en frågemall som byggde på ansökan och själv utvärderingarna men studenter och lärare gavs stort utrymme att lämna sina spontana reaktioner på hur utbildningen fungerade. Förmiddagen avslutades med en rundvandring i utbildningslokalerna. Eftermiddagen tillbringades ute på arbetsplatserna för Lärande i arbete (). genomfördes besök på flera arbetsplatser för varje utbildning. Vid dessa besök talade vi med studenter som fick berätta om sin arbetsplats och om LIA-perioden. Vi talade även med handledaren som fick lämna sin syn på studenten och utbildningen samt hur sam- verkan med skolan fungerade. Programbesöken avslutades oftast med dessa besök på LIA-arbets platserna men i några fall avslutades dagen med en förnyad diskussion med skolledarna. Uppläggning och metod 69 Några av dessa besök fokuserades på snävare frågeställning, t ex Lärande i arbete. Vi besökte då skolor som på något sätt utmärkte sig och kunde bidra till att nyansera bilden i anslutning till några speciella frågeställningar. Erfarenheterna från våra programbesök sammanställdes i en matris som i stort följer den frågestruktur som presenteras i kapitel 3. De mönster och strukturer vi funnit i detta material var sedan väg ledande för hur vi tolkade studenternas enkätsvar och de översiktliga respektive detaljerade beskrivningarna som utbildningsanordnarna sänt oss. 70 Uppläggning och metod Arbetsgången kan beskrivas som att besöken och matrisen varit hypo- tesgenererande för den fortsatta analysen. Antalet besök är dock för få och urvalet för riktat för att vi skall kunna dra några generella slutsatser enbart utifrån programbesöken. genomfördes telefonintervjuer med utbildningsanordnare samt företag och organisationer som tillhandahåller . Intervjuerna behandlade bl a frågeställningen huruvida skilda ekonomiska förutsättningar har haft någon betydelse för utbild- ningarnas kvalitet under försöksverksamheten (se även kapitel 11). Denna frågeställning bröts ned och preciserades i ett antal frågor i form av två intervjuguider (bilaga 8 och 9). För att ge möjligheter för kontaktpersonerna att lämna egna synpunkter genomfördes telefon- intervjuerna huvudsakligen med öppna svarsalternativ. För att under lätta analysen av materialet spelades telefonintervjuerna in på band. I telefonintervjuerna deltog 33 utbildningsanordnare som totalt bedriver 35 Kvalificerade yrkesutbildningar. Tabell 4.7 visar antalet utbildningar och antalet intervjuer. Bortfallet bestod av fyra utbildningsanordnare från fyra olika bran- scher. Anordnarna i detta undersökningsurval bedriver utbildningar som har pågått sedan försöksverksamhetens start. Urvalet av utbild- ningsanordnare gjordes utifrån kriterierna att både anordnare som erhållit högt statsbidrag relativt övriga anordnare inom samma bransch och anordnare som erhållit lågt statsbidrag relativt övriga inom samma bransch skulle finnas representerade. Utbildningar med inriktning mot ekonomi har av bedömts kräva lägre statsbidrag än övriga branscher. Utbildningar med inriktning mot IT har i genomsnitt erhållit högre statsbidrag relativt övriga branscher. De utvalda kontaktades per telefon och telefax för att boka tid för intervju. Information gavs om utvärderingen och vilka frågeställ ningar utvärderingsgruppen var intresserad av. Uppläggning och metod 71 Antal telefonintervjuer som genomförts med utbildnings- anordnare fördelade på bransch och antal utbildningar. Jord/skog/trädgård Vid intervjuerna med utbildningsanordnarna ombads tio av dessa att skicka listor över de företag som tillhandahåller vid deras utbildning. Nio anordnare skickade listor avseende totalt elva utbild- ningar. Bortfallet består av en utbildning i IT-branschen. Utifrån listorna valdes slumpmässigt ett antal företag inom branscherna Ekonomi, IT och Tillverkning. Utbildningsanordnarna kände inte till vilka som skulle kontaktas. Antal telefonintervjuer med representanter för LIA-företag vari erar mellan olika utbildningsanordnare beroende på antalet studenter varje tillfrågad anordnare har eller har haft. Tabell 4.8 visar antalet utbild- ningar och antalet telefonintervjuer med representanter för LIA-före tag. Totalt intervjuades representanter för 19 olika företag. De personer som intervjuades på företagen fanns namngivna som kontaktpersoner på respektive utbildningsanordnares lista över . Det förekom att kontaktpersonen på företaget inte var hand- ledare. Vid genomförandet av telefonintervjuerna kontaktades kontakt- personerna först per telefon för att få utvärderingen presenterad för sig och blev sedan tillfrågad om de ville delta i intervjuerna. Två kontakt- personer avböjde för de ansåg sig ha för lite erfarenhet av KY- studerande i Lärande i arbete. Kontaktpersonerna på de utvalda LIA- företagen var mycket tillmötesgående och intresserade av att delta i utvärderingen. 72 Uppläggning och metod Antal telefonintervjuer som genomfördes med representanter för LIA-företag fördelade på bransch och antal utbildningar. 4.5.3Tillvägagångssätt för analys av telefonintervjuerna Analysen av materialet från telefonintervjuerna genomfördes enligt föl- jande: Banden avlyssnades och svaren tecknades ned. Svaren på respek- tive fråga grupperades sedan efter innehåll. Tre personer i utvär derings- gruppen deltog i analysen med att tolka och gruppera svaren. De faktorer som hade betydelse för grupperingen var bransch, typ av utbildningsanordnare, anslagsstorlek och typ av utbildning. Vad gäller LIA-företagen har även hänsyn tagits till företagens storlek. I beskrivningen ovan har begreppen Lärande i arbete () och Kvalificerad yrkesutbildning (KY) använts genomgående. Dessa begrepp används dock inte av de intervjuade kontaktpersonerna på LIA-företagen mer än i något enstaka fall. Många har varit frågande till begreppen och sagt att deras benämning är praktik och praktikanter. 5Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning I detta kapitel redovisas de utbildningsprogram som ges inom den Kvalificerade yrkesutbildningen (KY). Först redovisas beviljade pro- gram fördelade på bransch relaterat till arrangörernas ansökningar. Sedan diskuteras karaktären hos de program som beviljats och avslut- ningsvis de studerandes intresse av att läsa de utbjudna utbildningspro- grammen, att följa dessa till kursslut och att lyfta examen. Kvalificerad yrkesutbildning kan anordnas av exempelvis universitet och högskolor, kommuner, gymnasieskolor, Komvux, landsting och utbildningsföretag. Ansvarig utbildningsanordnare ansöker hos om att erhålla statligt stöd och särskilda medel för att bedriva utbildning. Ansökan skall utformas enligt anvisningar. Beslut med avseende på både bifall och avslag fattas av kanslichefen. Före beslut skall dock alla ärenden föredras i KY-kom mittén (se kapitel 2). hade fram till inkommit 819 ansökningar om att få anordna utbildningsprogram och erhålla stats- bidrag. Av dessa blev 208 ansökningar beviljade. Det totala antalet pågående utbildningsomgångar var högre än antalet beviljade utbild- ningar, då kanslichefen i regel beviljat flera startomgångar för varje utbildningsprogram.1 För att få materialet i en hanterbar form har vi kategoriserat det i tolv branscher. Vi har valt att följa samma branschindelning som valt att kategorisera utbildningarna efter. Den avviker något från gängse branschindelning varför vi kort beskriver de olika katego- rierna: 1 KY-kansliets sammanställning över inkomna ansökningar . 74 Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning SOU 1999:119 Bygg innehåller alla utbildningar som har med byggbranschen att göra. Hit räknas också energirådgivning. Ekonomi innehåller alla utbildningar inom ekonomi och handel. Hit räknas utbildningar inom försäljning. IT innehåller utbildningar som behandlar data- och multimediateknik. Hit hänförs även grafisk industri. Jord, skog och trädgård innehåller utbildningar inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäringen. Livsmedel innehåller utbildningar inom livsmedelsnäringen. Miljö innehåller utbildningar som behandlar den yttre miljön och de regler som gäller för den. Tillverkning innehåller tekniska utbildningar som orienterar sig mot tillverkningsindustrin. Utbildningar inom IT ingår ej. Hit hänförs även en del hantverksutbildningar som exempelvis guldsmide. Transport innehåller utbildningar som behandlar transportteknik, transportekonomi och logistik. Träindustri innehåller både utbildningar inom sågverksindustrin och inom snickeribranschen. Turism innehåller turistutbildningar inklusive hotell- och restau- rangutbildningar. Vård innehåller alla typer av vårdutbildningar. Övriga är en restpost som kommit att innehålla två typer av utbild- ningar, dels utbildningar inriktade mot mediabranschen dels några hant- verksutbildningar. 5.2Sökta samt beviljade ansökningar Försöksverksamheten skall bl a belysa näringslivets intresse för denna typ av utbildning. En indikator på detta är de ansökningar om att få anordna utbildningsprogram som inkommit till . Antalet ansökningar är förhållandevis stort och av de 819 inkomna har prövat 606 ansökningar. 2 Resultatet av kanslichefens beslut redovisas i tabell 5.1. 2 KY-kansliets sammanställning över inkomna ansökningar . Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning 75 Beviljade utbildningsprogram i förhållande till sökta fördelade på bransch. Jord/skog/trädg. Inom vissa branscher, såsom IT, har det från olika utbildningsanordnare inkommit ett stort antal ansökningar och av dessa har ett flertal blivit beviljade. Inom andra branscher, t ex Övriga, har antalet ansök ningar varit ganska stort, men KY:s kanslichef har beviljat betydligt färre. Det finns också branscher där antalet ansökningar varit relativt få och endast ett fåtal av dessa har beviljats. Som exempel på dessa branscher kan Miljö och Träindustri nämnas. Slutligen finns det bran scher där anordnarna kommit in med mycket få ansökningar och till stor del fått dessa beviljade. Här är Livsmedelsbranschen ett bra exempel. 5.2.1Antal ansökningar inom olika branscher Antalet ansökningar inom de olika branscherna varierar stort (se tabell 5.2).3 Störst antal ansökningar har inkommit från anordnare inom bran- scherna för Tillverkning, IT, Ekonomi, Övriga och Turism. Minst antal ansökningar har inkommit från Liv smedel, Träindustri och Miljö. Skillnaden mellan antalet ansökningar i de tre största bran scherna och de tre minsta är betydande. Mellan exempelvis Tillverkningsbranschen och Livsmedelsbranschen består skillnaden av 114 ansö kningar. 3 KY-kansliets sammanställning över inkomna ansökningar . Redovisningen utgår ifrån det år ansökan diarieförts. 76 Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning Antal ansökningar och antal beviljade ansökningar samt andelen beviljade ansökningar fördelade på bransch. Jord/skog/trädg. Jord/skog/trädg. Jord/skog/trädg Av tabellen framgår att mellan de tre största branscherna och de tre minsta branscherna kan de återstående sex branscherna kategoriseras i tre grupper om vardera två branscher. Mellan de tre grupperna skiljer sig antalet ansökningar med relativt höga siffror. Skillnaden mellan Ekonomibranschen och branschen för Övriga är 14 ansökningar, mel lan Turismbranschen och Bygg 22 ansökningar och mellan Vård och Transport 17 ansökningar. Inom de tre grupperna är ansök ningsskillna- derna betydligt mindre. Mellan branschen för Övriga och Turism består skillnaden av endast fyra ansökningar, mellan Bygg och Vård av nio ansökningar och mellan Transport och Jord, skog och trädgård av enbart tre ansökningar. 5.2.2Antal beviljade ansökningar inom olika branscher Antal beviljade ansökningar (se tabell 5.2) är störst inom bran scherna för Tillverkning och IT, 52 respektive 45 beviljade ansök ningar. Efter dessa kommer, i fallande ordning, branscherna för Ekonomi och Turism med 24 respektive 20 beviljade ansökningar samt Bygg och Övriga om vardera 13 beviljade ansökningar. Dessa sex branscher har tillsammans beviljats 167 ansökningar av de totalt 208 beviljade, eller av antalet ansökningar. De återstående sex bran scherna delar på de resterande 41 beviljade ansökningarna. Inom branscherna för Transport, Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning 77 Vård och Jord, skog och trädgård beviljade kanslichefen åtta, nio och åtta ansökningar och inom Miljö, Träindustri och Livsmedel beviljades fem, fyra, och fyra ansökningar. Antalet beviljade ansökningar i förhållande till antalet inkomna varierar från bransch till bransch. Som exempel kan nämnas Livsme- delsbranschen som inkom med endast åtta ansökningar, av vilka kansli- chefen beviljade fyra. Proportionellt beviljades hälften av ansök ningarna. Inom branschen Övriga inkom 73 ansökningar och av dessa bevilja des endast 13, dvs . Branschen för Tillverkning är störst; i högsta antal inkomna och flest beviljade ansökningar. Pro portionellt beviljades . Med den totala andelen beviljade ansökningar (0,34) som jäm förelse- tal framträder i tabell 5.2 de branscher vars ansökningar priori terats vid beviljandet. Högst andel beviljade ansökningar har Livs medels- branschen, tätt följd av IT-branschen. En bransch som inte gynnats vid beviljandet är Övr iga. som försöksverksamheten bedrivits har totalt 208 ansökningar om att få anordna kvalificerade yrkesutbildningsprogram beviljats. beviljades 80 utbildningar, under det andra 65 och 63 utbildningsprogram.4 Störst antal beviljade utbildningsprogram finns inom branscherna Tillverkning och IT. Dessa två branscher har legat i topp. De är påfallande stora. Utbildningarna inom branschen för Ekonomi kommer närmast efter Tillverkning och IT. Ekonomiutbildningarna är till antalet omkring hälften så många som de inom Tillverkning och IT. beviljades tio utbildningar, beviljades åtta utbildningspro- gram och slutligen beviljades sex program. Utbildningarna inom Ekonomibranschen utgör av totala andelen beviljade utbildningar. Antalet beviljade utbildningar inom Turismbranschen har minskat och under försöksverksamheten har branschen beviljats totalt 20 utbildningsprogram. 4 KY-kansliets sammanställning över inkomna ansökningar . 78 Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning Antal beviljade utbildningsprogram inom olika branscher Jord/skog/trädg. Utbildningar inom branscherna för Bygg och Övriga har vardera 13 utbildningsprogram och branschen för Transport har tio program. Bran- schen Vård har nio utbildningar och branschen Jord, skog och trädgård har åtta utbildningar. har antalet beviljade utbildningar inom de flesta branscherna varierat (se tabell 5.3). Inom branschen Övriga har antalet utbildningar ökat. Inom bran scherna för Bygg, Ekonomi, Transport och Jord, skog och trädgård har antalet utbildningar minskat. Inom branschen Vård har andelen beviljade utbildningsprogram varit . 5.4De beviljade utbildningarnas yrkeskaraktär I detta avsnitt skall vi försöka karaktärsbestämma de beviljade utbild- ningarna.5 Vi har särskilt intresserat oss för om utbildningarna foku serar på yrke eller bransch, om de ligger inom nya eller etablerade sektorer av näringslivet och om de innehåller inslag av entreprenör skap och eget företagande. 5 Vår klassificering bygger på utbildningsbeskrivningar hämtade från KY- kansliets branschvisa förteckning över kvalificerad yrkesutbildning , yrkesutbildning; Vilka utbildningar finns?, ficerad yrkesutbildning, [WWWdokument] beskrivningar utifrån samt våra besök hos enskilda utbildningsprogram. Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning 79 Utbildningar fokuserade på yrke är inriktade mot positioner i arbetslivet som studenten bör kunna fylla direkt efter avslutad utbild- ning. Utbildningar fokuserade på bransch är mer allmänt inriktade och ger en bred kompetens. Förmodligen krävs praktik eller ytterligare utbildning innan studenten kan räkna med en anställning i ett kvalificerat yrke. I begreppet praktik inkluderas att man anställs på en lägre position för att sedan få tillträde till ett kvali ficerat yrke. Om en utbildning klassificerats som om den ligger i en ny eller eta- blerad sektor av näringslivet är ofta relaterat till teknik i bred bemär- kelse. IT-teknik har klassificerats som ny teknik medan systemutveckling och programmering har klassificerats som etablerad. Ett etablerat yrke kan klassas som nytt om det är inriktat mot införande av en ny teknik i branschen. En närmare redogörelse för hur vi resonerat i enskilda fall läm nas i anslutning till nedanstående redovisning för respektive bransch. Inom byggbranschen finns tolv utbildningsprogram. Den större delen av dessa, hela nio stycken, är fokuserade på arbetsledar- eller projekt- ledarutbildning. I fem av dessa nio utbildningar är målsättningen att ge de studerande en bättre allmän branschkunskap och i fyra att ge en fördjupad specialiserad yrkeskunskap inom exempelvis byggteknik och byggnadsvård. Dessa nio utbildningar är alla mer eller mindre orienterade mot tidigare etablerade verksamheter. Två av utbildningarna inom byggbranschen är inriktade mot nya yrken, Datorstödd mätning och kartframställning i och Energiomställning i . Syftet med utbildningen i är att förmedla de kunskaper studenterna behöver för att använda datorn som verktyg vid arbetsuppgifter som kart- och mätingenjör. Syftet med utbildningen i är att ge fördjupad kompetens med anled ning av nya energiformer och optimering av energikretsloppet. En av de tolv utbildningsprogrammen är hantverksinriktad. Utbild- ningen Bygghantverk i leder till ett arbete där de studerande hantverksmässigt skall utföra allt från restaurering av ku lturminnen till ombyggnad och underhåll. 80 Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning Inom ekonomibranschen är bilden komplex. Här finns det 23 utbild- ningsprogram och av dessa är tolv branschinriktade och elva yrkesin- riktade. De branschinriktade utbildningarna är orienterade på både nya och etablerade verksamheter. Till nya branschinriktade yrkesutövningar räknas utbildningsprogram för Entreprenörskap i och , Företagande i och Småföretagande och entreprenör skap i .