sou · GNB3128 · 2000-01-01 00:00:00 — 91 bränder i flerbostadshus orsakades av fyrver- keri vilket utgjorde av alla bränder i flerbostadshus. Bränder i skog och mark orsakade av fyrverkerier svarade för av den totalt avbrunna arealen vid bränder i skog och mark Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 101 Ser man enbart till produktiv skogsmark som ur ekonomisk synvinkel torde vara intressantast uppgick andelen till . Barns lek med eld orsakar fyra gånger så många brän der i skog och mark som fyrverkerier. Underlaget antyder vidare att bränder orsakade av fyrverkeriproduk- ter till sin omfattning är mer begränsade än övriga bränder. Skill naden är relativt liten vad avser bränder i byggnader men däremot mycket stor vad gäller brand i skog och mark. Möjligheten att bedöma utvecklingen av antalet bränder orsakade av fyrverkerier är begränsad. Den statistik utredningen haft tillgång till indikerar att nivån varit relativt , möjligen kan en svag ökning spåras i statistiken. finns relativt bra statistik och denna tyder på oförändrad nivå under dessa år. Efter som andelen bränder i skog och mark i gruppen fyrverkeribränder är hög och dessa torde vara såväl väderberoende som beroende på när påsken infaller måste stor försiktighet iakttagas vid jämförelser mel lan enstaka år. av bränderna orsakade av fyrverkerier inträffar i samband med de tre stora "fyrverkerihelgerna" nyårsafton, påsk och och av alla fyrverkeribränder har samband med nyårsfirandet. Betydande lokala variationer förekommer. Således är påskhelgen en stor " fyrverkerihelg" på . Den tillgängliga statistiken indikerar att smällare och raketer är unge- fär lika vanliga brandstiftare. I debatten som föregått utredningens tillsättning har framhållits att fyr- verkerier, framförallt det så kallade okynnessmällandet, orsakar olika former av olägenheter för människor och att krigsskadade perso ner skulle vara särskilt drabbade. Någon statistik som belyser detta problem finns inte, men utredningen har försökt ta fram ett underlag som kan ge en uppfattning om arten och omfattningen av dessa olägenheter. I avsnitt 6.4.2 diskuteras den påverkan användningen av fyrverkerier kan ha på människor generellt och i 6.4.3 den påverkan den kan ha på krigs skadade personer. 102 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 6.4.2Fyrverkeriers påverkan på människor generellt I debatten om fyrverkerier har framhållits de olägenheter och stör ningar som okynnessmällandet orsakar allmänheten, inte minst äldre per soner. Främst torde dessa olägenheter bestå i det obehag som ovän tade och överraskande smällar på gator och torg orsakar. Det kan också handla om smällande i trappuppgångar, soprum etc. Även skadegörelse i form av smällare i brevlådor etc framhålls i debatten som ett problem. Någon statistik som redovisar omfattningen av denna typ av problem finns inte. Av den enkät till kommunerna som utfört för utred- ningens räkning framgår emellertid att av kommunerna har infört lokala föreskrifter om använd ningen av fyrverkerier i kommunen och att vad som benämnts "allmänna störningar" (för äldre, hör selska- dade, hundar) är den viktigaste orsaken (jämför avsnitt 4.2.2). Vissa av de händelser som här avses torde anmälas till polisen. Läns- kriminalpolisen i har för utredningens räkning tagit fram viss statistik över sådana anmälningar där smällare och fyr verkerier varit inblandade (tabell 1). Anmälningarna avser brott såsom skadegörelse, ofredande, allmän vårdslöshet m.m. Tabell 1: Polisanmälningar relaterade till smällare och raketer i län 1995-1998. Statistiken har tagits fram via datasökning av anmälningar där orden smällare eller raketer eller del av dessa ingår. Detta innebär att ett visst antal icke relevanta anmälningar kommit med i underlaget. stickprov indikerar att siffrorna ligger för högt. Detta bör dock ha mindre betydelse vad gäller utvecklingen över åren eftersom det inte finns någon anledning anta att felets storlek systematiskt varierar över tiden. Vidare kan vissa anmälningarna avse andra knall produkter än smällare. I underlaget redovisas under de fyra åren 1995-1998 i genomsnitt ca 420 anmälningar som handlar om brott kopplade till smällare och rake- Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 103 Om man med hänsyn till ovanstående antar att detta är en överskatt- ning så skulle ett någorlunda riktigt antal vara ca 385 stycken. Ett nationellt estimat baserat på enbart befolkningsfördelningen skulle då indikera att 1900-1950 polisanmälningar kopplade till använd- ningen av smällare och fyrverkerier görs i landet som helhet . Det finns givetvis flera invändningar mot denna kalkyl, inte minst det faktum att den förutsätter samma användning av fyrverkerier i övriga delar av landet, såväl vad avser omfattning som använd ningsätt. Att så inte är fallet framgår av ovan nämnda enkät till kom munerna. Av denna framgår att en stor del av de av kommunerna som ej infört lokala ordningsföreskrifter rörande fyrverkerier som skäl angett att problemen inte varit av den storleksordningen att sådana föreskrifter varit motiverade. Vidare kan toleransnivån och anmälningsbenägenheten variera. i relation till det totala antalet polisanmälningar är anmälningar kopplade till fyrverkerier ytterst få. Av tabellen framgår att andelen mot- svarar 0,01-0,. över perioden varierar antalet anmälningar mellan åren men som helhet förefaller nivån vara reltivt . Antalet anmälningar uppgick således till ca 370 såväl 1995 som 1998. Av underlaget från framgår att det vanligaste fyrverkeribrottet är skadegörelse (), ofredande (), allmän vårdslöshet () samt misshandel (). Vidare gäller att av anmälningarna gjor- des - respektive år samt att av anmälningarna avsåg smällare. En intressant uppgift är att utav det totala antalet anmälningar , dvs. 1669 stycken, gjordes totalt 310 stycken under perioden 15 december-28 december respektive år. Utav dessa avsåg smällare. 6.4.3Fyrverkeriers påverkan på krigsskadade per so- ner På utredningens uppdrag har chefsöverläkaren vid och traumaskadade, , upprättat en promemoria om den påverkan fyrverkerier kan ha på krigsskadade personer. I fanns , enligt statistik från drarverk, cirka en miljon människor som var födda utomlands. Det antal personer som beviljats uppehållstillstånd av flyktingskäl uppgår enligt samma källa till cirka 350 000 personer. Många av dem har enligt promemorian upplevt krig antingen som civilt offer eller som 104 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier deltagare och en del av dem är krigsskadade. Den vanligaste psykiatriska åkomman uppges vara PTSD eller posttraumatiskt stress-syndrom. Starkt för enklat kan denna sjukdom enligt promemorian beskrivas på det sättet att en person återupplever en hotande händelse som störande minnesbilder/ mardrömmar/flashback eller upplever stark vånda i en situation som påminner om händelsen. I sjukdomsbilden ingår vidare särskilda psykologiska reaktioner och symptom som sömnproblem, överspändhet, irritabilitet och en benä gen- het att överreagera på smärre oväntade stimuli (skotträdsla). För att en person skall anses lida av PTSD krävs att symptomen har en viss var- aktighet och att individen har svårigheter att fungera socialt eller i arbete. I ett pågående forskningsprojekt om hälsotillståndet bland nyanlända flyktingar uppger enligt promemorian att de haft krigsupplevelser och hälften uppfyller kriterierna för PTSD. I en tredje- del av dessa fall kan sjukdomen bli kronisk. Med detta som utgångs- punkt skulle det enligt promemorian kunna uppskattas att minst 10 pro- cent av den totala flyktingpopulationen uppvisar symptom på PTSD, som gör det sannolikt att de riskerar att få påtagliga problem av ovän- tade ljud. För individer som lider av PTSD kan enligt rapporten fyr ver- kerier vara besvärande. Av stort intresse för utredningen är att det enligt promemorian är av avgörande betydelse om individen är för beredd. Det är de oväntade explosionerna som alltså i huvudsak orsakar lidande. I debatten om användning av fyrverkeri och därvid framförallt av smäl- lare har djurs och framförallt hundars rädsla för höga ljud intagit en framträdande roll. Utredningen har därför gett lant bruksuniver- sitet i uppdrag att kartlägga arten och omfattningen av de skador och olägenheter som fyrverkerier kan orsaka hundar. I studien, som redo- visats i en särskild rapport, behandlas bland annat frågan om hundar reagerar på smällare och andra fyrverkerier och i så fall varför och på vilket sätt? Vidare görs ett försök att uppskatta hur många hundar som drabbas. Rapporten är en genomgång av vetenskapliga artiklar samt av under - lag av mer populärvetenskaplig karaktär. Enligt rapporten har vidare under arbetets gång kontakt tagits med företrädare för yrken inom området såsom veterinärer och djursjukvårdare, forskare inom vete rinär- medicin, företrädare för och Svenska Bruks- hundsklubben, hundpsykologer m.fl. Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 105 På uppdrag av utredningen har vidare sammanställt statistik om antal recept om lugnande medel som skrivits ut till hundar . 6.5.2Är höga ljud ett problem för hundar och i så fall varför? I rapporten konstateras att det vetenskapliga underlaget på detta område är begränsat, men att det råder stor samstämmighet bland dem som är verksamma inom området om att hundar kan reagera med rädsla och obehag på höga ljud t.ex. skott och smällare. Enligt rapporten är vissa hundars rädsla för höga ljud allmänt känd och genom erfarenhet belagd inom många yrkeskategorier såsom veterinärer, djursjukvårdare, tränare och instruktörer m.fl. Hundarnas reaktion på höga ljud som t ex smällare varierar. Reaktionen kan vara allt från tecken på mindre obehag till svårare fall då hunden uppvisar chock- eller paniktillstånd. Att vissa hundar reagerar negativt på höga ljud styrks enligt rap por- ten av de mentaltester som genomförts för att välja ut lämpliga tjänstehundar. Från resultaten av dessa tester framgår att olika individer reagerar olika på skott och att det finns vissa tydliga tendenser till att vissa raser överlag reagerar kraftigare. Den långa erfarenhet som finns från dessa tester visar enligt rapporten att reaktion på starka ljud som skott, smällare etc. är ett gammalt och välkänt problem när man vill använda hundar till olika funktioner i samhället. I rapporten refereras ett forskningsprojekt i som rörde hun- dars stressreaktioner då de utsattes för höga ljud, elstötar m.m.. I för sö- ken användes ett flertal, olika s.k. stressorer, dvs. företeelser och situa- tioner som man förväntade sig skulle påverka hundarna. Graden av stress mättes genom kortisolhalten i blod och saliv. Av de använda stressorerna gav impulsljudet () de kraftigaste effekterna både vad gällde hundarnas beteende och kortisolhalten. Av intresse för utredningen är att forskarna enligt rapporten menar att de stressorer som ger störst/kraftigast effekt på hundar är de som kommer utan förvarning. Enligt rapporten stämmer detta bra med den allmänt accepterade synen på hur djur reagerar vid händelser som leder till stressreaktioner. Det kan därför vara viktigt att skilja på olika typer av höga ljud, tex. skott, smällare, raketer och åska. När det gäller stress- reaktioner är det sannolikt att smällare kan vara värre än raketer och kanske även värre än skott. Skälen skulle vara att ljudet från smäl lare oftare kommer helt oförberett och oförklarligt för hunden och kan ske förekommer än ljudet från andra fyr verkerier. 106 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier I rapporten pekas på andra förklaringar till att höga ljud kan ge kraf- tiga stress- och rädslereaktioner hos hundar. Eftersom hundar har ett, jämfört med människor, bredare frekvensområde inom vilket de upp fat- tar ljud kan det vara så att de till skillnad från människan verkligen upp- lever hur högt ett impulsljud är. Detta skulle kunna betyda att de upp- lever en direkt smärta vid höga impulsljud. Under nu pågående forskning i har man undersökt vad som orsakar kronisk stress. Enligt rapporten visar hitintills opublicerade resultat att höga ljud inte ger kronisk stress hos hundar i den utsträckning som t.ex. social isolering och mycket begrän- sat utrymme ger. Vad gäller användningen av smällare indikerar detta att det är av stor betydelse hur länge hunden utsätts för detta. I rapporten tas ytterligare ett problem upp nämligen det att en hund kan generalisera det ljud den är rädd för så att liknande ljud samt plat ser och händelser som hunden associerar med ljudet utlöser rädslan. ra- liseringar och associationsinlärning av detta slag sker lätt enligt rappor- ten och kan vara mycket besvärliga. I rapporten berörs även kortfattat frågan om hur katter reagerar på höga ljud. Här är bilden enligt rapporten dock oklar. Det går inte att ute- sluta att det kan vara ett problem med rädsla för höga ljud hos kat ter, men detta har inte undersökts. 6.5.3Hur omfattande är problemet? I rapporten konstateras att det inte finns många vetenskapligt genom- förda och väldokumenterade undersökningar av hur vanligt det är att hundar reagerar på höga ljud. Baserat på framförallt ett antal skriftliga enkäter till hundägare dras i rapporten slutsatsen att minst en tredjedel av hundägarna anser att deras hundar visar mer eller mindre stark rädsla för smällare och andra fyrverkerier. Antalet hundar i beräk nas totalt uppgå till ca 800 000. Enligt rapporten indikerar preliminära data på att av hundar, dvs. drygt 35 000, påverkas så starkt att de medicineras för att klara smällare och andra höga ljud. varnas i rapporten för att ägare med pro blemhundar har en högre benägenhet att besvara enkäter om detta pro blem, varför bortfallet i gruppen ägare utan problem kan vara större. Av den sammanställning gjort för utredningens räk ning avseende förskrivning av lugnande medel för hundar framgår att ca 17 800 recept skrevs ut (uppgick antalet till ca 15 800). Anledningen till förskrivningen framgår inte och den kan själv fallet variera. För två typer av lugnande medel, vilka särskilt rekom menderas för skotträdsla, sker av årsförskrivningen under decem ber SOU 1999:128 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 107 Det kan antas att överutskrivningen till stor del är kopp lad till användningen av fyrverkerier . Dessa två läke medel stod dock endast för av den totala års för skrivningen och överutskrivningen motsvarade ca 1 000 recept. statistik stöder därmed inte att så många som 35 000 hundar skulle medicineras på grund av fyrverkerier. En för kan vara att hundar medicineras med enstaka tabletter som överlämnas utan recept av veterinärer eller med naturmedel som inte återfinns i receptstatistiken. Vidare kan ett recept täcka . 6.6Fyrverkeriers påverkan på miljön Utredningen har gett () i uppdrag att kartlägga arten och omfattningen av den miljö påverkan som fyrverkerier kan orsaka och att värdera denna påverkan. Studien utgörs dels av en internationell litteraturstudie, dels av en bedöm ning av den miljö- och hälsopåverkan fyrverkerier i kan ha utifrån en uppskattning av använd mängd fyrverkerier. Nedan följer en sammanfattning av institutets rapport. En fyrverkeripjäs består av ett flertal komponenter och den förpackas i ett hölje av plast eller papper. De vanligaste ämnena i effektdelarna är strontiumnitrat och strontiumkarbonat; bariumnitrat; antimontrisulfid; kopparoxid och kopparkarbonat; järn och järnoxid; ammoniumnitrat och ammoniumperklorat; kaliumnitrat och kaliumperklorat; aluminium; magnesium; titan och svartkrut. I produkter som tillverkas i västvärlden ingår numera inte ämnen som bly, kvicksilver och arsenikföreningar. I vissa produkter från återfinns dock fortfarande bly och det är från som mer parten av importen kommer. Kemikalier som används vid tillverkningen av fyrverkeriartiklar kan vidare vara förorenade, varför miljö skadliga metaller oavsiktligt kan ingå. De restprodukter från fyrverkerier som kan orsaka hälso- eller miljöproblem är partiklar samt utsläpp av metal ler. Emissioner av gasformiga föreningar såsom kväve- och sva veloxider eller organiska föreningar i olika former kan förekomma, men utsläp pen betraktas, i den mån de föreligger, som försumbara. 108 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 6.6.3Utsläppsmängder från fyrverkerier och andra källor I tabell 1 nedan, kolumn 1, som hämtats från IVL:s rapport, redovisas den beräknade utsläppsmängden av olika ämnen vid användningen av fyrverkerier i . Beräkningen har utförts inom ramen för ett projekt som initierats av i och utgår ifrån att fyrverkerier till ett värde av ca används i . (Det skall beaktas att enligt utredningens kartläggning används i fyrverkerier till ett värde av inklusive moms och inte 250, jämför avsnitt 2.4.2. Det förhållande att den beräknade användningen som lagts till grund för rapporten över vär- derats något saknar betydelse för slutsatserna). På basis av för säljnings- för delningen har analyser av mängden ingående olika ämnen utförts på vad som bedömts vara ett representativt urval. Mäng den ingående ämnen har sedan räknats upp till riksnivå. I kolumn 2-4 i tabell 1 redovisas beräknade totala utsläppsmängder via punktkällor till luft och vatten (källa: SCB) respektive via s.k. våtdepositioner (källa: IVL). Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 109 Tabell 1: Beräknade årliga utsläpp från fyrverkerier i i jäm för- else med utsläpp till luft och vatten från punktkällor i och storleksordningen av våtdepositionen av vissa metaller i . ¤¤kg/år upp- rier (IA)** (400-1 000)* ca 3 300 000 *Utifrån beräkningar från då Sb beräknades emitteras. Detta har räknats upp enligt analogin att utsläpp motsvarade av de totala utsläppen från konsumentfyrverkerier i . $Uppskattat från Sternbeck och (1999), >20 000-110 000 kg. **IA=förekommer som förorening eller legeringstillsats e.d. ¤Bly förekommer enligt uppgift inte i västvärldens fyrverkeritillverkning, men förekommer förmodligen fortfarande i . ¤¤ Med våtdeposition avses uttvättning med nederbörd 110 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 6.6.4Slutsatser - utsläpp av stoft och partiklar I IVL:s rapport konstateras att luften innehåller partiklar av olika stor- lekar, olika kemiska sammansättningar och med olika ursprung. Utsläpp av partiklar förekommer från olika typer av förbrännings processer, indu- strier, bilavgaser, avfallsupplag, lagring av råmaterial etc. Partiklar kan dessutom härröra från uppvirvlat damm från körbanor och "natur ligt" stoft från mark och hav. Det kan förekomma relativt stora kort tidsvaria- tioner i partikelhalt beroende på meteorologiska faktorer såsom vindhastighet, vindriktning, temperatur och nederbörd. Enligt IVL är effekter av fyrverkerier i form av kortvarigt ökade stofthalter eller ökade halter av partikulära metaller i luft klart mätbara, men förhöjningen är av förhållandevis kortvarig natur. Förhöjda halter i omgivningen av metaller, kortvarigt eller långvarigt, kan också vara mätbara men generellt sett sprids enligt rapporten utsläppen från fyr ver- kerier så effektivt att förhöjningen av halter eller deponerade mäng der blir små. För metallernas del är det emellertid den långsiktiga upp lag- ringen i miljön som sannolikt är den viktigaste miljöeffekten (se 6.6.6). De kortvariga haltökningarna av metaller i luft bedöms enligt rap porten vara försumbara. Risken för akuta hälsoeffekter till följd av kortvarigt förhöjda par ti- kelhalter i samband med utomhusfyrverkerier bedöms vara för sumbara. Vid inomhusfyrverkerier finns emellertid risken att känsliga personer, eller personer som exponeras upprepade gånger, kan uppleva obehag eller besvär. Negativa effekter av utsläpp från pyroteknik inom hus kan emellertid lindras av lämplig ventilation eller av att de pyrotekniska pro- dukter som bedöms innehålla minst giftiga komponenter och väljs. 6.6.5Slutsatser - gasformiga föreningar Miljö- eller hälsopåverkan från bildade gasformiga föreningar som kväve- och svaveloxider, eller eventuella bildade organiska föreningar från utomhusfyrverkerier bedöms enligt rapporten vara försumbara i för- hållande till bidrag från andra källor. 6.6.6Slutsatser - emission av metaller I rapporten konstateras att metaller emitteras till luft främst i partikel- bunden form dels i samband med utvinning och bearbetning av metaller, dels då metaller används som råvara vid tillverkning av olika pro dukter. Även förbränning av ved, torv, kol och olja leder till spridning av Problem förknippade med användningen av fyrverkerier 111 Utsläpp och nedfall av metaller har enligt rapporten minskat kraftigt . För flera metaller har nedfallet mer än halverats över . Enligt rapporten bedöms den långsiktiga upplagringen i miljön av metaller som den sannolikt viktigaste miljöeffekten. Den kortvariga halt- ökningen av metaller i luft till följd av utomhusfyrverkerier bedöms mot bakgrund av den litteraturgenomgång som gjorts som försumbar. Flertalet av de metaller som emitteras från fyrverkerier som allmän- heten använder bedöms, i de mängder de emitteras, inte ha någon signi fi- kant negativ påverkan på miljön, antingen på grund av att de är van ligt naturligt förekommande, eller på grund av att utsläppen från fyr verkerier bedöms vara små i jämförelse med andra källor. Endast till skottet av bly bedöms kunna vara av signifikant betydelse. Utsläppet mot svarar av det totala utsläppet till luft från punktkällor i . Bidraget tycks därmed inte vara försumbart. Lufthalter och depo sition av bly har på grund av utsläppsreduktioner i industrin och införandet av blyfri bensin minskat kraftigt i , vilket gör att varje annan källa får relativt större betydelse. Bly i fyr verkerier skulle emellertid kunna ersättas av vismutoxid. De metaller som i övrigt i sammanhanget skulle kunna vara av intresse är barium, koppar och antimon. Barium kan i vissa former vara mycket toxiskt, men förekommer i sådana halter att det utgör en miljö- eller hälsorisk. Utsläppen av barium från fyrverkerier i har beräknats till . Emissioner från biltrafiken i har upp- skattats till och emissioner från avfallsförbränning är sannolikt jämförbara med biltrafiken, medan emissionerna från kol för- bränning beräknas vara något högre. Trots de relativt stora utslä ppen av barium från fyrverkerier tycks de enligt tillgängliga kunskaper inte inne- bära någon miljörisk. Koppar är ett essentiellt mikronäringsämne för alla organismer som en ingrediens i metalloenzymer. Vid högre koncentrationer är koppar emellertid toxiskt för flertalet organismer. De beräknade utsläppen av koppar från fyrverkerier, nämligen , uppgår till av de årliga utsläppen till luft från punktkällor i och till av de samlade utsläppen från punktkällor till luft och vatten. par är emellertid en metall som förekommer mycket spritt i samhället och de diffusa utsläppen är betydande. Det beräknas enligt rapporten att t.ex. i släpps ca koppar ut från bilarnas bromsbelägg och den frigjorda mängden från tapp vattensystemet har beräknats till /år. Om man beräknar att 1/8 av befolkning bor i , och att 1/8 av utsläppen från konsumentfyr- verkerier sker där, skulle området tillföras högst ca . I pågår en studie om bland annat metall före- 112 Problem förknippade med användningen av fyrverkerier komst och metallomsättning. Om man i denna kommer fram till att hal- terna i mark är så kraftigt förhöjda att det inverkar signifikant på mark- organismerna, kan enligt rapporten åtgärder mot utsläpp av koppar behöva vidtas på lång sikt. I sådana fall kan alla utsläppskällor, även de mindre, ha betydelse. Kunskapsunderlaget om antimon (Sb) är enligt rapporten för knapp- händigt för att man på ett tillfredsställande sätt skall kunna utvär dera eventuell miljöpåverkan från fyrverkeriutsläpp. Uppenbarligen innehåller fyrverkerier inte enbart de metaller som är avsedda att ingå. Mängden av andra metaller som förekommer som föro- reningar eller som legeringar i ingående material kan vara för hållandevis betydande.