sou · GNB339d1 · 2000-01-01 00:00:00 — För folkhögskolan är fördelningen mellan män och kvinnor inom åldersgruppen 18–förhållandevis jämn, i äldre grupper dominerar emellertid kvinnorna starkt. Inom kommunerna är denna ökning av andelen kvinnor i de högre åldersgrupperna inte lika markant. En sammantagen bild för både kön och ålder visar att de yngre kvinnorna var fler i de kommunala ut- bildningarna och de äldre kvinnorna fler på folkhögskolan. Tabell 4.11 Köns- och åldersfördelning inom folkhögskolan och kommunerna, , procent Källa: , R & , M, 1998, Den riksrepresentativa enkäten /98, didaktik, . När det gäller deltagarna i och i vuxenutbildning är det intressant att studera deras utbildningsbakgrund dels inom olika typer av vuxenutbildning dels jämfört med olika andra grupper i samhället. Den mest fylliga beskrivningen finner vi i den utvärdering som gjorts vid (, 1999) och som närmare beskrivs i avsnitt 6.5. Där jämförs deltagare i och vuxenutbildning med både arbetslösa och deltagare arbetsmarknadsutbildning. För att få något liknande för Översikt av den kvantitativa utvecklingen 105 1998 får vi gå till en utvärdering från (, 1999). Utvecklingen 1997- 1998 är svårare att belysa men viss information finns att hämta i (, 1999) och i mätvecko- statistiken. Tabell 4.12 visar att av de studerande i vuxenutbildning hade högst tvåårig gymnasial utbildning. I jäm- förelsegrupperna – arbetslösa respektive deltagare i arbetsmarknadsut- bildning – är denna andel lägre. I perspektivet av högst tvåårig gymnasieutbildning har således deltagarna i vuxenutbildning en lägre utbildningsnivå än jämförelsegrupperna. Stu- derar man däremot andelen med högst grundskola är andelen kortutbil- dade (mätt med andelen med högst grundskola) högre bland de arbets- lösa och deltagarna i arbetsmarknadsutbildning än i vux- enutbildning. Tabell 4.12 Procentuell fördelning efter utbildningsnivå, stude- rande i vuxenutbildning och jämförelsegrupper, KL, gymn (ej UBS) KL, gymn (UBS) KL, grund (ej UBS) KL, grund (UBS) Ord bas (ej UBS) Ord bas () = folkskola, grundskola, uppgift saknas = gymnasial utbildning, högst två år = gymnasial utbildning, tre år = eftergymnasial utbildning, mindre än , , Källa: , R. & O. , 1999, Deltagare i höst- terminen 1997 och jämförelsegrupper. Om man ser närmare på de olika grupperna inom den kommunala vux- enutbildningen är andelen med högst grundskola inte oväntat störst för 106 Översikt av den kvantitativa utvecklingen dem som deltog i grundläggande utbildning - inom av dem med UBS, respektive för dem utan UBS. I de andra undergrupperna inom vuxenutbildning är de kortutbildade, mätt med andelen med högst tvåårig utbildning, flest bland de studerande inom gymnasialt Kunskapslyft med UBS och de studerande inom den kommunala vuxenutbildningens ordinarie basutbud med UBS (). För motsvarande grupper som inte hade UBS låg andelen på drygt respektive . Att de studerande utan UBS (i och i basorganisationen) är relativt högt utbildade avspeglas också i deras högre andelar treårig gymna- sieutbildning och eftergymnasial utbildning. andra rapport inkluderar uppgifter om kursdeltagarnas utbildningsbakgrund fördelat på ämnesgrupper . I huvudsak var utbildningsbakgrunden tämligen lika för de olika ämnesgrupperna, men det fanns ämnen som skilde sig från genomsnittet. Diagram 4.3 Utbildningsbakgrund, utvalda ämnen, vuxenutbildning, gymnasial nivå, , procent Matematik, naturvet. Med., hälso- och sjukvård Gymnasium, eller mindre Källa: , 1998, och den kommunala vuxenutbild- ningen, Dnr 97:1646. Diagram 4.3 visar att gruppen matematik, naturvetenskap, språk och språkvetenskap hade en högre andel kursdeltagare med högre utbild- ningsnivå, motsvarande treårigt gymnasium eller mer, än gruppen me- dicin, hälso- och sjukvård och orienteringskurser, där så mycket som av kursdeltagarna har tvåårig gymnasieutbildning som högsta utbildningsnivå. (, 1999) har i den andra riksrepresentativa enkäten beskrivit deltagare i vuxenutbild- Översikt av den kvantitativa utvecklingen 107 ning och på folkhögskolorna (det särskilda anslaget om 10 000 helårs- platser) . De har begränsat sig till kärn- grupper. Urvalskriterier har varit 25- , högst tvåårig gymnasial utbildning, arbetslösa, UBS samt icke-deltagande i vuxenutbildning . Dessa studerandegrupper jämförs med motsvarande grup- per öppet arbetslösa, personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och Övrig befolkning (se vidare kapitel 5). I tabell 4.13 beskrivs grup- pernas utbildningsbakgrund. Tabell 4.13 Utbildningsbakgrund för deltagare i vuxenutbildning, nybörjare med UBS och jämförelsegrupper, procent, Källa: , R. & M. , 1999, Vuxenstudiernas början och efter. Två delstudier från utvärderingen av . Ur tabell 4.13 kan utläsas att om man jämför dessa kortutbildade grup- per har folkhögskolan rekryterat fler UBS-deltagare med enbart folk- skola eller grundskola som högsta utbildningsnivå () än vuxenutbildning (). Där syns också att bland dessa kortutbildade har fler UBS-deltagare i såväl vuxenutbildning som folkhögskolan en högre utbildningsbakgrund än jämförel- segrupperna. Detta är samma typ av skillnader inom gruppen kortutbil- dade som kunde konstateras ovan mellan deltagare i vux- enutbildning, arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadsutbildning för . För att få ett perspektiv på utvecklingen måste vi koppla in ytterligare en utvärdering (, 1999). I den jämförs också studerandegrupper med UBS, som är , har maximalt gymnasieutbildning och som har varit arbetslösa . Enbart deltagare i vuxenut- bildning ingår i undersökningen. Vid en jämförelse mellan de deltagare 108 Översikt av den kvantitativa utvecklingen som påbörjade sina studier respektive (tabell 4.14) visar det sig att de två årskullarna är relativt lika när det gäller utbild- ningsbakgrund. Tabell 4.14 Utbildningsnivå för UBS-deltagare, nybörjare respektive , procent Anm. Att inte siffrorna i tabell 4.14 och 4.13 helt överensstämmer beror på smärre skillnader i definitioner och urval. Källa: , M., 1999, 1997 - 1998. In- stitutionen för nationalekonomi, . Drygt en fjärdedel av deltagarna i båda grupperna har grundskola som högsta utbildningsnivå. Denna grupp har minskat marginellt mellan de två åren, från av hela undersökningsgruppen. När man jämför kvinnor och män finns vissa skillnader. Kvinnornas andel med grundskola som högsta utbildningsnivå har minskat från . Bland de kortutbildade kvinnorna har fler kvinnor med gym- nasial utbildning (om högst ) alltså påbörjat studier jämfört med . Mätveckostatistiken respektive kan ge en viss komplettering men enbart för i vux- enutbildning (, 1997b; SCB, 1998a). I den särskiljs grund- läggande och gymnasial nivå men inte nybörjare och studerande som fortsätter sina studier. Mätveckostatistiken bekräftar dock att det inte skett några större förändringar i de studerandes utbildningsbakgrund sett över hela spektret grundskola- högskola. I den mån en viss förskjutning föreligger så går den i riktning mot en större andel deltagare med högst grundskola och tvåårig gymnasieutbildning och en mindre andel med eftergymnasial utbildning. Det gäller både på grundläggande och gymnasial nivå inom . Sammanfattningsvis, studerande i vuxenutbildning har ungefär samma utbildningsbakgrund som arbetslösa och individer som deltar i arbetsmarknadsutbildning. Översikt av den kvantitativa utvecklingen 109 Ser man enbart till kortutbildade - individer med högst grundskola respektive tvåårigt gymnasium - rekryterar folkhögskolorna en högre andel med högst grundskola än den kommunala vuxenutbildningen. Utvecklingen verkar inte ha inneburit några större förändringar i de studerandes utbildningsbakgrund inom gruppen kortutbildade (högst grundskola respektive tvåårig gymnasieutbildning). I den mån en viss förskjutning i de studerandes utbildningsbakgrund föreligger sett över hela spektret grundskola- högskola så förefaller den gå i riktning mot en större andel deltagare med högst grundskola och tvåårig gymnasieutbildning och en mindre andel med eftergymnasial utbildning. Arbetslöshet kan definieras och beskrivas på olika sätt i relation till deltagande i vuxenutbildning - om man var arbetslös strax före kursstart, året innan kursstart, i följd innan kursstart, om man var öppet arbetslös eller deltog i arbetsmarknadspolitiska åtgärder etc. När det gäller den löpande statistiken från Ams tillkommer i detta fall ett specifikt problem för . När arbetslösa individer påbörjar vuxenutbildning i avregistreras de i Ams register. För individer som var arbetslösa när de först påbörjade en Kunskaps- lyftsutbildning betyder det att de, om de fortsätter att studera ett andra år, inte kommer att återfinnas bland de arbetslösa i arbetslöshetsstatisti- ken för det senare året. För att belysa arbetslöshetserfarenheterna för deltagarna i vuxenutbildning och i kan vi använda oss av rapporter (främst , 1997b och 1999c) men de täcker inte och är belastade med det ovan beskrivna statistikproblemet. rapporter måste således kompletteras med annat material. Det hämtar vi från de fristående nationella utvärderingarna. Det handlar dels om de riksrepresentativa enkäterna som närmare beskrivs i kapitel 5 (, 1998 och 1999) dels om material från det sam- hällsekonomiska projektet som i sina huvuddrag presenteras i avsnitt 6.5 (, 1999; , 1999). På detta sätt kan vi få en relativt god bild av olika deltagargruppers arbetslöshetser- farenheter 1996, 1997 och 1998 även om det är svårare att uttala sig om utvecklingen över tiden. För deltagarna i vuxenutbildning ger Umeå-materialet (, 1999) den mest detaljerade bilden. Som framgår av tabell 4.15 blir rangordningen efter längden på 110 Översikt av den kvantitativa utvecklingen arbetslöshetserfarenheterna , som här mäts med det totala antalet inskrivningsdagar vid arbetsförmedlingen antingen i öppen ar- betslöshet eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, följande. Längst arbetslöshetserfarenhet har de som 1997 gick i arbetsmarknadsutbild- ning, därefter de som 1997 var arbetslösa och därefter kommer delta- garna i vuxenutbildning . Rangordningen efter längst arbetslöshetserfarenhet för grupperna inom vuxenutbildning är: Kunskapslyftsstuderande inom grundläggande vuxenutbildning med UBS, Kunskapslyftsstuderande inom gymnasial vuxenutbildning med UBS, deltagare i basorganisatio- nen med UBS, Kunskapslyftsstuderande inom grundläggande vuxenut- bildning utan UBS, Kunskapslyftsstuderande inom gymnasial vuxenut- bildning utan UBS, deltagare i basorganisationen utan UBS. Tabell 4.15 Totalt antal genomsnittliga inskrivningsdagar vid arbetsförmedlingen 1996 för deltagare i vuxen-utbildning och jämförelsegrupper Kunskapslyft, gymnasial nivå (utan UBS) Kunskapslyft, gymnasial nivå (med UBS) Kunskapslyft, grundläggande nivå (utan UBS) Kunskapslyft, grundläggande nivå (med UBS) (utan UBS) (med UBS) Källa: , R. & O. , 1999, Deltagare i höst- terminen 1997 och jämförelsegrupper. Alla grupperna med UBS har längre arbetslöshet bakom sig än de öppet arbetslösa. Kortast är arbetslöshetserfarenheterna för deltagarna i den kommunala basorganisationen utan UBS. En jämförelse mellan vuxenutbildning och folkhögskola (Kunskapslyftsplatser) kan vi få från en bearbetning av data från den riksrepresentativa enkäten. Av tabell 4.16 framgår, oavsett vilket av de aktuella fyramånadersmåtten på arbetslöshet som används, att deltagarna i folkhögskolans kurser har mer erfarenhet av arbetslöshet än deltagarna i vuxenutbildning. I detta sammanhang bör dock påpekas att för folkhögskolan gäller resultaten i tabell 4.16 deltagarna på folkhögskolornas Kunskapslyfts- Översikt av den kvantitativa utvecklingen 111 platser medan vuxenutbildning i detta sammanhang omfattar både och den kommunala basorganisationen. Tabell 4.16 Procentandel deltagare i vuxenutbildning registrerade vid arbetsförmedlingen 15 maj- respek- tive år Arbetslös 1996 och 1997 Arbetslös 1995, 1996 och 1997 Källa: , M., 1999, 1997- stitutionen för nationalekonomi, . En uppfattning om skillnaderna mellan Kunskapslyftarna i respektive skoltyp får vi genom att notera att för Kunskapslyftarna i regi på gymnasienivå låg andelen arbetslösa en månad före kursstart på och för Kunskapslyftarna i folkhögskolan på . För deltagarna i den kommunala vuxenutbildningen (grundläggande och gymnasial inklusive ) var motsva- rande andel (, 1998). Liknande skillnader mellan Kunskapslyftare i gymnasial vuxenutbildning och basorganisationen på gymnasial nivå noteras i (, 1997b) med de mått på arbetslöshet som där användes. är svårare att beskriva i sin helhet. De riksrepresenta- tiva enkäterna har inriktat sig på kärntrupper, dvs. arbetslösa studerande 25- med UBS och högst tvåårig gymnasial utbildning. Jämförelsegrupperna (deltagare i arbets- marknadspolitiska åtgärder, öppet arbetslösa och befolkningen i övrigt) är utvalda på liknande sätt, dvs. de är också 25- och har högst tvåårig gymnasieutbildning. Ett annat i detta sammanhang mycket vik- tigt urvalskriterium för deltagarna i vuxenutbildning är att de inte tidi- gare har haft UBS eller deltog i vuxenutbildning . I tabell 4.17 kan vi se resultaten i termer av arbetslöshetserfarenheter för dessa grupper. Arbetslösheten mäts här med antal år man minst en gång varit registrerad vid arbetsförmedlingen 1995- 1997. Som synes uppvisar andelen registrerade vid arbetsförmedlingen ett stabilt mönster över dessa grupper och ett mönster liknande det som observerades . Minst erfarenhet av arbetslöshet har den 112 Översikt av den kvantitativa utvecklingen övriga befolkningen, följd av deltagarna i vuxenutbildning, folkhögskolestuderande, öppet arbetslösa samt deltagare i arbetsmark- nadspolitiska åtgärder. Tabell 4.17 Arbetslöshetserfarenheter (registrering hos Ams som arbetslös eller ej) och sysselsättning () för nybörjare i vuxenutbildning och jämfö- relsegrupper 25- med högst tvåårig gymnasial utbildning, procent Källa: , R. & M. , 1999, Vuxenstudiernas början och efter. Två delstudier från utvärderingen av . Det finns också uppgifter om andelen sysselsatta i dessa grupper. De avser andelen sysselsatta och enligt RAMS (f.d. ÅRSYS). Rangordningen för andelen sysselsatta är den- samma som för arbetslöshet, dvs. den är högst för den övriga befolk- ningen och lägst för deltagarna i arbetsmarknadspolitiska åtgärder (tabell 4.17). En av de få någorlunda rättvisande jämförelser som kan göras mellan och är den som sammanfattas i tabell 4.18. Data är både och baserade på de riksrepre- sentativa enkäterna. Materialet har därmed fått in- skränkas till att gälla dem som är 25- och har högst tvåårig gym- nasial utbildning. För att öka jämförbarheten mellan och har dessutom endast de med UBS 1997 tagits med. Av tabellen framgår att oavsett vilket av de aktuella måtten på arbetslöshet man använder sig av - andel utan registrering hos arbets- förmedlingen, antal dagar i öppen arbetslöshet, i arbetsmarknads-utbild- Översikt av den kvantitativa utvecklingen 113 ning eller i andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder - har nybörjarna 1998 mindre arbetslöshetserfarenheter 1998 än nybörjarna 1997. Tabell 4.18 Arbetslöshetserfarenheter för deltagare i vuxenutbildning 25- med högst tvåårig gymnasial utbildning och UBS och Andel (%) andra konj be åtg Andel (%) andra konj be åtg Andel (%) andra konj be åtg Andel (%) andra konj be åtg Anm. Andra konj be åtg = andra konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För dem som började studera 1997 representerar arbetslöshet bara erfarenheter och motsvarande för dem som började studera 1998. Källa: , M., 1999, 1997 - 1998. In- stitutionen för nationalekonomi, . De kortare arbetslöshetserfarenheterna avspeglar sig också i högre arbetsinkomster före för kullen som började studera jämfört med dem som började studera . 114 Översikt av den kvantitativa utvecklingen I andra avseenden liknar de dock varandra mer. Det gäller t.ex. ålder, kön, födelseland och utbildningsbakgrund. I det senare fallet är fördelningen på grundskola respektive tvåårigt gymnasium i båda fallen. Individer med högre utbildning ingår, som sagt, inte i denna jämförelse. (, 1999) Skillnaderna i arbetslöshet mellan de två studerandekullarna skulle enligt bli ännu större om studerande, som inte återfanns i arbetslöshetsstatistiken (HÄNDEL-databasen), hade kunnat inkluderas. Av tekniska skäl måste urvalet, som enkätundersökningen baserar sig på, göras utifrån den tillgängliga arbetslöshetsstatistiken. Individer som inte varit registrerade där , men ändå varit arbetslösa kunde därför inte komma med i urvalet. studie av omfattning i kommunerna (jfr. avsnitt 6.3) innehåller också vissa uppgifter om de studerandes arbets- löshetsbakgrund (, 1999). I deras fall är arbetslösheten mätt un- der en femmånadersperiod före påbörjade studier och de studerande som fokuseras är de kortutbildade (dvs. de som har högst tvåårig gym- nasieutbildning). Det visar sig även i deras material att procentandelen arbetslösa med högst tvåårig gymnasieutbildning bland de studerande på gymnasial nivå i vuxenutbildning sjunker något mellan och : I detta fall underskattar man dock andelen kortutbildade arbetslösa . Det beror på att en del som var arbetslösa innan de började stu- dera 1997 fortsätter att studera 1998. Dessa individer har avregistrerats hos Ams och hamnar därmed utanför arbetslöshetsstatisti- ken om det inte återregistrerats inför kursstarten . Givet att det var så pass många arbetslösa som enligt CSN:s statistik (, 1999) gick vidare i sina studier mellan och är det svårt att dra några slutsatser på basis av material om andelen arbetslösa i vuxenutbildningen förändrats 1998. Sammanfattningsvis visar detta avsnitt att uppföljningen av delta- garnas arbetslöshetserfarenheter måste utvecklas betydligt för att den ska bli meningsfull. Det är inte utvärderingarnas uppgift att stå för lö- pande statistikproduktion. De slutsatser man på nuvarande stadium ändå verkar kunna dra är att individer med lång arbetslöshetserfarenhet i första hand återfinns i arbetsmarknadsutbildning eller i arbetsmark- Översikt av den kvantitativa utvecklingen 115 Kortare arbetslöshetserfarenheter har de individer som går med stöd av UBS i antingen på folkhögskola eller i vuxenutbildning eller som söker arbete. Kortast arbetslöshetserfarenheter har de som utan UBS går i eller i den kommunala vuxenutbildningens basorganisation. Med hänsyn till fördelningsmässiga aspekter och med tanke de samhällsekonomiska och statsfinansiella kostnaderna för dessa olika aktiviteter, förefaller detta vara en tämligen rimlig ordning, dvs. att de grupper som är mest belastade av arbetslöshet oftare verkar återfinnas i de dyrare aktiviteterna. Relationen mellan utbildning av arbetslösa och deras möjligheter att få arbete förtjänar dock att studeras närmare, en fråga vi återkommer till i avsnitt 4.6 respektive 6.5. En annan fråga som det på nuvarande stadium är svårare att ha nå- gon bestämd uppfattning om är utvecklingen över tiden. Blir det fler studerande utan arbetslöshetserfarenheter och/eller med kortare ar- betslöshetserfarenheter i ? Hur relationen mellan antalet deltagare i och storleken på olika mål- grupper, exempelvis de arbetslösa kortutbildade, utvecklas över tiden är också en fråga som noggrant måste följas upp. Andelen utomlands födda på gymnasial nivå inom den kommunala vuxenutbildningen låg på . Uppgifter visar att andelen utomlands födda i stort sett ligger och mätveckostatistiken antyder att andelen utomlands födda på denna nivå inte förändras i nämnvärd omfattning. Även inom gymnasialt Kunskapslyft ligger andelen utomlands födda, , på . Totalt inom grundläggande vuxenutbildning låg andelen födda ut- omlands på lite drygt hälften . Inom grundläggande Kun- skapslyft var siffran något högre, och ökar den andelen till . Om man ser till fördelningen av de olika kurstyperna (allmänna kur- ser, yrkeskurser och orienteringskurser) är andelen utlandsfödda högst inom yrkeskurser. Vad gäller finansieringsformen hos gruppen utomlands födda kan konstateras att gruppen Studerande födda utomlands har i lägre grad UBS och SVUX, men i högre grad studiemedel och SVUXA än stude- rande födda i . Andelen som har Annan finansieringsform på- verkas inte av huruvida man är född i eller ej. En förklaring till att studerande födda i har i högre grad UBS än studerande födda 116 Översikt av den kvantitativa utvecklingen utomlands kan vara att färre utlandsfödda haft förankring på ar- betsmarknaden och därför inte varit berättigade till a-kasseersättning. UBS har krav i förvärvsarbete än både SVUX och SVUXA. För att vara berättigad till UBS ska man ha arbetat , för SVUX och för SVUXA . Utöver vuxenstudiestöden UBS, SVUX och SVUXA finns en grupp av finansieringssätt som i statistiken betecknas som Annan finansiering. Här finns de studerande som inte uppbär någon form av ovanstående stöd. Det kan t.ex. handla om arbetsmarknadspolitiska insatser, utbild- ningsbidrag för arbetshandikappade eller utomnordiska invandrare, so- cialbidrag samt finansiering genom privata lån eller egna medel. Tabell 4.19 visar uppgifter för hela den kommunala vuxenutbild- ningen. I denna tabell kan en studerande ha haft mer än en typ av studiefinansiering och detta gör att man inte kan summera och jämföra med andra tabelluppgifter. Tabell 4.19 Studiefinansiering, och , stude- rande inom vuxenutbildning, gymnasial nivå, inklusive Källa: , 1999, Första året med , Dnr 97:1646. En tydlig utveckling /98 är att andelen UBS ökar på bekost- nad av alla andra finansieringsformer. Tilläggas kan att av den stora Översikt av den kvantitativa utvecklingen 117 andelen med Annan finansiering studerar högst 200 gymnasiepoäng, vilket motsvarar ungefär halvtidsstudier. Sett mot utbildningsbakgrunden kan konstateras att SVUX och SVUXA är relativt jämnt fördelat medan UBS utnyttjas ojämförligt mest av dem som har högst tvåårig gymnasieutbildning. En jämförelse mellan terminerna, och , visar att bland de studerande med UBS ökade andelen studerande med högst tvåårigt gymnasium kraftigt, från . Inom andra grupper, t.ex. på grund- läggande nivå, kan liknande förändringar noteras. Studiefinansieringsformen varierar beroende på hur många poäng som personen studerar. Ju fler poäng desto större andel av de studerande utnyttjar UBS, medan de studerande som endast läser upp till 100 poäng i stort sett uteslutande har Annan finansieringsform. Samma tendens kan noteras när det handlar om studier respektive . Som ovan nämnts har en stor andel av studierna bedrivits med Annan finansiering. över hela 1997/98 kunde nästan fyra av tio av samtliga studerande hänförs till denna grupp. UBS, SVUX, och SVUXA täckte ungefär lika många. Att så många valde Annan finansiering förklaras av det faktum att många studerar på deltid och därför kan finansiera sina studier utan dessa särskilda studiestöd. Andelen med Annan finansiering ökar med åldern, t.ex. har av 20–24-åringarna, men av de studerande finansiering på detta sätt. De uppgifter som finns för mätveckan antyder att an- delen av dem som deltog i gymnasialt Kunskapslyft med UBS minskar i förhållande . Enligt denna statistik ökar formen Annan finansiering som andelen Studiemedel minskar. mer tillförlitliga redovisning över kommer . Störst anordnare av gymnasial vuxenutbildning är kommunerna och därefter kommer landstingen. Fördelningen av verksamhetspoäng på olika utbildningsanordnare /98 visas i tabell 4.20. För folkhög- skolorna gäller redovisningen endast de kurser som upphandlas av kommunen, inte deras egna platser i , vilka i stället re- dovisas i tabell 4.21. Andelen utbildning hos folkbildningen, AmuGruppen och de privata utbildningsföretagen har ökat från till . Orsakerna till detta kan vara flera. Många kommuner hann inte upphandla avsedd mängd hos annan anordnare. 118 Översikt av den kvantitativa utvecklingen bildning har dessutom varit större än beräknat och yrkeskurser genom- förs främst hos andra utbildningsanordnare än kommun och landsting. Tabell 4.20 Verksamhetspoäng fördelat på olika utbildnings- anordnare, vuxenutbildning, gymnasienivå, procent