sou · GNB385d4 · 2000-01-01 00:00:00 — Risken är annars att de telepolitiska målen inte upp- nås. Enligt förslaget skall leveransplikten införas genom en ändring av de befintliga tillståndsvillkoren. Genom införandet av en leveransplikt av mobil nätkapacitet kan man enligt PTS förvänta sig att tjänstetill- handahållares affärsidéer kan komma att leda till ett bredare urval av teletjänster. Därmed främjas konkurrensen som ytterligare valfrihet för kunder skapas. Om befintlig nätkapacitet kan användas av fler aktörer kan det leda till ett ekonomiskt mer effektivt utnyttjande av redan gjorda investeringar. Vidare kan nyttjandegraden i mobila telenät antas öka med en bättre lönsamhet som följd för de nätinnehavare som upplåter sina nät för tjänstet illhandahållare. Den leveransplikt som föreslås skall ske på marknadsmässiga grun- der och behöver endast tillgodoses på rimlig begäran. Med detta avses enligt förslaget att det skall framstå som skäligt från ekonomiska och tekniska synpunkter att nätinnehavaren åtar sig tillhandahållandet. Vi- dare är det ett grundläggande krav att den som tillhandahåller mobila teletjänster och får tillgång till nätkapacitet inte särbehandlas i jämfö- relse med andra som driver sådan verksamhet. Det bör därför ankomma på nättillhandahållare att erbjuda likvärdiga villkor till alla som vill ta i Konkurrens i accessnätet genom LLUB 7 anspråk dess tjänster. Härigenom fastslås att principen om icke-diskri- minering måste iakttas när villkor om leverans av nätkapacitet erbjuds. För att tillsynsmyndigheten skall kunna utöva en effektiv tillsyn och för att säkerställa att tillhandahållandet av mobil nätkapacitet sker enligt författning eller ställda villkor, föreslås att särredovisning av verksam- heten skall ske. har till utredningen påpekat att och andra operatörer i sitt remissyttrande har framfört allvarliga invändningar mot PTS förslag. Av sammanfattningen i Telias yttrande framgår: Genomförs den föreslagna regleringen är risken enligt Telias be- dömning betydande för att den svenska mobiltelemarknaden kommer att utvecklas i negativ riktning och att de stora infrastrukturella investeringar som förutses äventyras. Den negativa påverkan på investeringsviljan kommer att drabba utbygg- naden i glest befolkade regioner av landet särskilt hårt. Några grundläggande begrepp i EU- direktiven om telenät m.m. 1 Följande begrepp är nödvändiga att känna till för att förstå de grund- läggande dragen i EU:s direktiv på teleområdet. Det måste observeras att definitionerna är giltiga för det direktiv där de upptas. Genom hän- visningar till definitionerna i andra direktiv kan deras tillämpningsom- råde utökas. Flera definitioner har ändrats eller utgått efter hand som direktiven ändrats. Nedanstående definitioner avser aktuella lydelser enligt de direktiv de gäller för. Speciella eller exklusiva rättigheter: rättigheterna som beviljats av en medlemsstat eller en offentlig myndighet till ett eller flera offentliga eller privata organ genom något legalt, författningsenligt eller administrativt instrument som för dem reserverar rätten att tillhan- dahålla en tjänst eller utöva en verksamhet 2. Telenät: utrustning för överföring och, när detta är tillämpligt, kopplingsutrustning och annan utrustning som medger överföring av signaler mellan bestämda anslutningspunkter med tråd, radio, optiska eller med andra elektromagnetiska överföringssätt 3 . Allmänt telenät: ett telenät som används helt eller delvis för att till- handahålla allmänt tillgängliga teletjänster 4 . Förhyrda förbindelser: de telesystem som medger en öppen och tydlig överföringskapacitet mellan nätanslutningspunkter och som inte innefattar uppkoppling på begäran (uppkopplingsfunktioner som användaren kan kontrollera som en del av den förhyrda förbin- delsen)5. 1Observera att artiklarna i i detta betänkande har angetts enligt numreringen som gällde före . 290/388/EEG 397/51/EG (90/387/EEG) 497/51/EG (90/387/EEG) 597/51/EG (92/44/EEG) 2 Några grundläggande begrepp Nätanslutningspunkt: den fysiska anslutningspunkt där en användare ges tillgång till ett allmänt telenät. Placeringen av nätanslutnings- punkter fastställs av den nationella regleringsmyndigheten och av- gränsar det allmänna telenätet i regleringssyfte 6. Teletjänster: tjänster vars tillhandahållande helt eller delvis består av sändning och dirigering av signaler i ett telenät med undantag för radio- och TV-tjänster 7. Taltelefonitjänst: en för allmänheten tillgänglig tjänst för ett kom- mersiellt tillhandahållande av direkt transport av tal i reell tid via det allmänt tillgängliga nätet eller näten av telefonväxlar sådant att varje användare kan använda utrustning som är ansluten till en nätanslut- ningspunkt via fast anslutning för att kommunicera med en annan användare av utrustning som är ansluten till en annan nätanslut- ningspunkt8. Paket- och kretskopplade datatjänster: den allmänt tillgängliga, till allmänheten kommersiellt tillhandahållna direktöverföringen av data mellan allmänt tillgängliga nätanslutningspunkter, som gör det möj- ligt för varje användare att använda utrustning ansluten till en sådan nätanslutningspunkt för att kommunicera med en annan anslut- ningspunkt9. Väsentliga krav: de icke-ekonomiska skäl av allmänt intresse som kan få en medlemsstat att ställa villkor för upprättandet och/eller driften av telenät eller tillhandahållandet av teletjänster. Dessa skäl är säkerhet vid nätets drift, upprättandet av nätets integritet och i be- rättigade fall samverkan mellan tjänster, dataskydd, skydd av miljö och mål för stad- och regionplanering samt ett effektivt utnyttjande av frekvensområdet och undvikande av skadliga störningar mellan radiobaserade telekommunikationssystem och andra rymd- eller markbaserade, tekniska system. Dataskydd kan innefatta skydd av personuppgifter, sekretess för information som överförs eller lagras samt skydd av privatlivet10 . Samhällsomfattande tjänster: ett definierat minimiutbud av tjänster av väl definierad kvalitet som är tillgängliga för alla användare oavsett var de befinner sig och till ett överkomligt pris med hänsyn till de speciella nationella förhållandena 11. 697/51/EG (90/387/EEG) 797/51/EG (90/387/EEG) 898/10/EG 990/388/EEG 1097/51/EG (90/387/EEG) 1198/10/EG Några grundläggande begrepp 3 Organisation med betydande inflytande på marknaden: 1. (i taltele- fonidirektivet) en organisation som har tillstånd att tillhandahålla fasta allmänt tillgängliga telefonnät och/eller taltelefonitjänster i en medlemsstat och som av de nationella tillsynsmyndigheterna i den medlemsstaten när det gäller detta direktiv anses ha ett betydande inflytande på marknaden och som har anmälts till kommissionen. - En organisation skall anses ha ett betydande inflytande på marknaden om den har en marknadsandel på eller mer av den berörda marknaden inom det geografiska området i en medlemsstat där den har tillstånd att bedriva verksamhet. (Se vidare taltelefonidirektivet). (i samtrafikdirektivet) när dess andel är större än av en sär- skild telemarknad i det geografiska område i en medlemsstat inom vilket den har tillstånd att verka. (Se vidare samtrafikdirektivet.) Samtrafik: fysisk och logisk sammankoppling av telenät som används av samma eller annan organisation för att användarna inom en organisation skall kunna kommunicera med användaren inom samma eller en annan organisation eller få tillgång till tjänster som tillhandahålls av en annan organisation. Tjänsterna kan tillhanda- hållas av de berörda parterna eller av andra parter som har tillgång till nätet 12 . Villkor för tillhandahållande av öppna nät: villkor som är harmoni- serade i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv och som styr en öppen och effektiv tillgång till allmänna telenät och, i tillämpliga fall, allmänt tillgängliga teletjänster samt effektiv användning av dessa nät och tjänster. - Utan att det påverkar deras tillämpning från fall till fall kan villkoren för tillhandahållande av öppna nät omfatta harmoniserade villkor med avseende på 1) tekniska gränssnitt, inbe- gripet definition och införing av nätanslutningspunkter, där så be- hövs, 2) användningsförhållanden, 3) taxeprinciper, 4) tillgång till frekvenser och nummer/adresser/namn, där så krävs i enlighet med referensramen i bilagan 13. Genom tjänstedirektivet (KOM) ålades medlemsstaterna att, med vissa speciella undantag, upphäva alla exklusiva eller speciella rättigheter för tillhandahållande av andra teletjänster än telefoni och vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att alla teletjänstföretag har rätt att tillhanda- hålla sådana teletjänster. 1297/51/EG (90387/EEG) 1397/51/EG (90/387/EEG) 4 Några grundläggande begrepp Genom KOM:s direktiv /19/EG om ändring av tjänstedirektivet med avseende på genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster förpliktades medlemsstaterna att till ha avskaffat alla åtgärder som beviljar exklusiva rättigheter att tillhandahålla teletjänster, inklusive tande och tillhandahållande av de telenät som krävs för dessa tjänster, speciella rättigheter som begränsar antalet auktoriserade företag med tillstånd att tillhandahålla sådana teletjänster eller att upprätta eller tillhandahålla telenät till två eller flera om detta inte sker på objek- tiva, proportionella och icke-diskriminerande villkor, eller c)speciella rättigheter, som utser, på annat sätt än enligt objektiva, proportionella och icke-diskriminerande kriterier, flera konkurrerande företag att tillhandahålla sådana teletjänster eller för att tillhandahålla sådana telenät. ONP-ramdirektivet syftar enligt preambeln till att främja en gemensam marknad för teletjänster genom ett snabbt införande av harmoniserade principer och betingelser för att tillhandahålla öppna nät. Förutsättning- arna för att tillhandahålla öppna nät måste överensstämma med vissa principer och får inte förhindra tillgång till nät och tjänster annat än av hänsyn till allmänintressen, vilka betecknas som väsentliga krav. Tax- eprinciperna bör vara klart specificerade. Definitionen av harmoniserade tekniska gränssnitt och accessförhållandena inom gemenskapen i dess helhet, måste baseras på definitionen av gemensamma tekniska specifikationer, baserade på internationella standarder och specifikatio- ner. Bl.a. hänvisas till rådets direktiv /5/EEG av om standardisering inom området informationste knologi och tele- kommunikation. Harmoniserade nätanslutningspunkter framhålls också som en viktig komponent i att tillhandahålla öppna nät. Av artikel 1 i direktivet framgår att direktivet gäller harmoniseringen av villkoren för öppen och effektiv tillgång till och användning av allmänna telenät, och/eller allmänt tillgängliga teletjänster. Några grundläggande begrepp 5 Direktivet 92/44/EEG14 om förhyrda förbindelser syftar till att harmoni- sera villkoren för tillgång till och användning av förhyrda förbindelser samt att säkerställa tillgång till förhyrda förbindelser med samma tek- niska egenskaper inom hela gemenskapen. Tillgång till och användning av förhyrda förbindelser får endast be- gränsas vid tillämpning av väsentliga krav enligt direktiv och för att skydda exklusiva eller speciella rättigheter. Begränsningar skall vara objektivt motiverade, följa proportionalitetsprincipen och inte vara allt- för omfattande i förhållande till avsett ändamål. Det fastslås vara nöd- vändigt att medlemsstaterna säkerställer ett harmoniserat utbud av för- hyrda förbindelser med definierade nätanslutningspunkter (harmoniserat minimiutbud). Taxor för förhyrda förbindelser skall vara grundade på objektiva kriterier och följa principen om kostnadsorientering. Enligt artikel 1 gäller direktivet harmoniseringen av villkoren för öppen och effektiv tillgång till och användning av förhyrda förbindelser som tillhandahålls användare av allmänt tillgängliga telenät och till- gänglighet i hela gemenskapen av ett minimiutbud av förhyrda förbin- delser med harmoniserade tekniska egenskaper. Medlemsstaterna skall säkerställa att det överallt på deras territorium finns minst en organisa- tion som omfattas av föreskrifterna i direktivet. Sådana skyldigheter skall åläggas endast organisationer med en stark ställning på ifrågava- rande marknad för förhyrda förbindelser. En organisation skall anses ha en stark ställning på marknaden när den i en medlemsstat har en mark- nadsandel på eller mer av den relevanta marknaden för förhyrda förbindelser, enligt huvudregeln. Medlemsstaterna skall enligt artikel 7 säkerställa att respektive tele- operatörer var för sig eller tillsammans tillhandahåller ett minimiutbud av förhyrda förbindelser specificerade i bilaga till direktivet. Medlems- staterna skall vidare uppmuntra tillhandahållandet av ytterligare typer av förhyrda förbindelser definierade i bilaga. Kommissionen skall besluta om de ändringar av bilagorna som föranleds av teknisk utveckling och efterfrågan på marknaden. Taxor för förhyrda förbindelser skall enligt artikel 10.1 vara kost- nadsorienterade och öppna för insyn i enlighet med vissa regler. Detta skall enligt p.4 inte gälla organisationer som inte har en stark ställning på marknaden när det gäller ett bestämt utbud av förhyrda förbindelser inom ett visst geografisk område. 14Rådets direktiv /44/EEG av om tillhandahållande av öppna nät för förhyrda förbindelser, EGT L 165/27, 19.6.92 6 Några grundläggande begrepp Harmoniseringen av villkoren för samtrafik framhålls som mycket viktig för att en inre marknad av teletjänster skall kunna upprätts och fungera väl. I syfte att stimulera utvecklingen av nya typer av teletjänster, är det viktigt att uppmuntra nya former av samtrafik och särskild nätt illgång vid andra punkter än de nätanslutningspunkter som erbjuds de flesta slutanvändarna. Medlemsstaterna bör främja att så tidigt och på så bred basis som möjligt införa ny teknik, t.ex. digitala flertjänstnät (ISDN). ISDN om- fattas inte av bestämmelserna i direktivet om samhällsomfattande tjänster. Det kan dock vara lämpligt, anges det, att över- väga om ISDN skall ingå i de samhällsomfattande tjänsterna. När kostnaderna för skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfat- tande tjänster blir orättvist betungande för en organisation bör med- lemsstaten tillåtas att inrätta system för att dela nettokostnaden för ett samhällsomfattande tillhandahållande av ett fast allmänt tillgängligt telefonnät eller en fast allmänt tillgänglig telefonitjänst med andra or- ganisationer som driver allmänt tillgängliga telenät och/eller tillhanda- håller allmänt tillgängliga taltelefonitjänster. Varje operatör ansvarar för överföring av samtal och debiterar de andra operatörerna fram till sammankopplingspunkten. Den nationella regleringsmyndigheten måste kunna ålägga organi- sationerna att koppla samman sina utrustningar där det kan visas att detta är i användarnas intresse. Medlemsstaterna skall säkerställa samtrafik mellan allmänt tillgäng- liga telenät som uppräknas i bilaga I till direktivet, nämligen det fasta allmänt tillgängliga telefonnätet, förhyrda förbindelser och allmänt till- gängliga mobiltelefonnät i den utsträckning som krävs för att säkerställa samverkan mellan dessa tjänster (artikel 3). Organisationer som har fått tillstånd att tillhandahålla telenät och allmänt tillgängliga teletjänster enligt bilaga I och som har ett betydande inflytande på marknaden (andel av marknaden större än enligt huvudregeln), skall uppfylla alla rimliga önskemål om t illträde till nätet, inklusive tillträde vid andra punkter än de nätanslutningspunkter som erbjuds majoriteten av slutanvändarna. Organisationer som driver allmänt tillgängliga telenät eller allmänt tillgängliga teletjänster som anges i bilaga I 1 och 2, nämligen det fasta allmänt tillgängliga telefonnätet/den fasta allmänt tillgängliga telefo- nitjänsten samt förhyrda förbindelser, och som har anmälts såsom or- ganisationer med ett betydande inflytande på marknaden skall vara Några grundläggande begrepp 7 skyldiga att tillämpa principen om kostnadsorientering för avgifter för samtrafik. I direktivet finns även regler om samlokalisering och delning av ut- rustning (artikel 11). De nationella regleringsmyndigheterna skall se till att organisationer som tillhandahåller allmänt tillgängliga telenät eller allmänt tillgängliga teletjänster till fullo tar hänsyn till standarder som i EGT anges som lämpliga för samtrafik. Om sådana standarder saknas skall de nationella regleringsmyndigheterna främja tillhandahållandet av tekniska gränssnitt för samtrafik (artikel 13.1). Också i preambeln till detta direktiv framhålls avregleringen , varvid det anges att avregleringen går hand i hand med att skapa ett harmoniserat regelverk som säkerställer leverans av samhällsomfattande tjänster. Bestämmelser om kostnadsberäkning och finansiering av sådana tjänster har tagits fram inom gemenskapen, framhålls vidare. Det grundläggande kravet på samhällsomfattande tjänster är att användarna på begäran skall tillhandahållas en anslutning till det fasta, allmänna telefonnätet till ett överkomligt pris. Pristak eller geografiska genomsnittspriser eller liknande system kan utnyttjas för inbördes justering. Medlemsstaterna får upprätta system för att dela nettokostnaden för åtagandet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster med andra organisationer som driver allmänt tillgängliga telenät och/eller tillhandahåller allmänt tillgängliga taltelefonitjänster. Allmänna telenät inbegriper både fasta allmänt tillgängliga nät och allmänt tillgängliga nät för mobiltelefoni. Medlemsstaterna skall bestämma vilka organisationer som skall ha ansvaret för att tillhandahålla de sam- hällsomfattande teletjänsterna. Vidare anges att infrastruktur för fasta allmänt tillgängliga telefonnät som nyinstalleras efter bör vara av en sådan beskaffenhet att den, förutom taltelefoni, medger dataöverföring med hastigheter som är lämpade för tillgång till informationstjänster 15. Termen fasta allmänt tillgängliga telefoninät specificeras i bilaga I till samtrafikdirektivet. Däri anges att det fasta allmänt tillgängliga tele- fonnätet avser det allmänna kopplade telenät som stöder överföring 15Beträffande bestämmelser som rör överkomligt prissatta tjänster för användare på landsbygden eller i högkostnadsområden får medlemsstaterna göra undan- tag för fritidshus, preambeln (4). 8 Några grundläggande begrepp mellan nätanslutningspunkter på fasta ställen av tal och 3,1 kHz band- bredds audioinformation till stöd för bl.a. taltelefoni, telefaxkommuni- kation16 och datakommunikation inom talbandet via modem17 . Enligt artikel 5 skall medlemsstaterna säkerställa att varje rimlig be- gäran om anslutning till det fasta allmänt tillgängliga telefonnätet via fast anslutning och tillgång till fasta allmänt tillgängliga telefonitjänster tillmötesgås av åtminstone en operatör och de får, om det är nödvändigt, i detta syfte utse en eller flera operatörer så att hela deras territorier är täckta. Den tillhandahållna anslutningen skall göra det möjligt för användare att ringa och ta emot nationella och internationella samtal med tal-, telefax- och/eller datakommunikation. I artikel 16 regleras att tillsynsmyndigheterna skall säkerställa att organisationer som har ett betydande inflytande på marknaden för till- handahållande av fasta allmänt tillgängliga telefonnät tillgodoser rimliga krav från organisationer som tillhandahåller teletjänster på tillgång till det fasta allmänna telefonnätet vid andra nätanslutningspunkter än allmänt tillhandahållna nätanslutningspunkter. Överenskommelse om sådana särskilda nätanslutningar får omfatta ersättning till organisatio- nen för kostnader i samband med tillhandahållande av den begärda nätanslutningen och dessa avgifter skall följa principerna för kostnads- orientering i bilaga II till ONP-ramdirektivet. System för mobil och trådlös kommunikation – UMTS och rådet har fattat beslut om samordnat införande av ett system för mobil och trådlös telekommunikation inom gemen- skapen (, UMTS)18 . Med UMTS avses ett mobilkommunikationssystem av tredje generatio- nen som kan tillhandahålla trådlösa multimedietjänster. Beslutet innebär att det skapas harmoniserade bestämmelser i med- lemsstaterna för tillståndsgivning av UMTS. Medlemsstaterna åläggs att inrätta ett auktorisationsförfarande och införa UMTS-tjänsterna . Medlemsstaterna åläggs även att bl.a. uppmuntra organisationer som tillhandahåller UMTS-nät att förhandla om gränsöverskridande roaming- 16Grupp III i enl. med ITU-T-rekommendationerna i T-serien 17Med en hastighet av lägst 2 400 bit/s i enlighet med ITU-T rekommendatio- nerna i V-serien. 18Förslag till och rådets beslut om samordnat införande av system för mobil och trådlös telekommunikation (UMTS) i gemenskapen, EGT, C 131/9, 24.4.98 Några grundläggande begrepp 9 avtal (dvs. avtal som gör det möjligt för en abonnent att använda sin utrustning på andra nät). Konkurrensreglernas tillämpning på teleområdet Förutom de konkurrensfrämjande bestämmelser som ligger implicit i direktiven på teleområdet, tillämpas även EG:s allmänna konkurrens- regler på teleområdet. Artikel 85 i EG-fördraget förbjuder samarbeten som märkbart begränsar konkurrensen. Artikel 86 i EG-fördraget för- bjuder missbruk av dominerande ställning. För att artiklarna skall bli tillämpliga, skall det aktuella förfarandet påverka handeln mellan med- lemsstaterna. För att klargöra hur de allmänna konkurrensreglerna kommer att tillämpas på teleområdet har kommissionen utfärdat två dokument med riktlinjer (1991 och 1998). 1991 utfärdade kommissionen riktlinjer för t illämpningen av de all- männa konkurrensreglerna på teleområdet 19 . Riktlinjerna innehåller allmän information om kommissionens förhållningssätt för bedömning av konkurrensrättsliga frågor på teleområdet för att regelverket skall bli mer förutsebart. Kommissionen går igenom enligt vilka principer den relevanta geografiska marknaden respektive produktmarknaden skall definieras. Vidare anger kommissionen vad som kan utgöra konkur- rensbegränsningar med avseende på artikel 85 och vad som kan utgöra missbruk av en dominerande ställning med avseende på artikel 86. 1998 utfärdade kommissionen ett meddelande om t illämpning av konkurrensreglerna på tillträdesavtal inom telesektorn 20. Tillkännagi- vandet har tre syften: att redogöra för principerna för tillträdesavtal med utgångspunkt i EU:s konkurrenslagstiftning mot bakgrund av kommissionens beslut som finns på området för att skapa förutsägbarhet på marknaden, att klargöra relationen mellan sektorsspecifika regler och konkur- rensregler, då i synnerhet ONP-regler, att förklara hur konkurrensreglerna skall tillämpas på ett likartat sätt i de konvergerande sektorerna, främst när det gäller dess tillämp- lighet på tillträde till nät för tillhandahållande av multimedietjänster. 19Guidelines on the application of rules in the telecommuni- cations sector, EGT C233/2, 06.09.91 20Tillkännagivande om tillämpning av konkurrensreglerna på tillträdesavtal inom telesektorn - Konkurrensordningen, relevanta marknader och principer, EGT C 265/2, 22.08.98 Värdet av en gemensam kommunikations- arkitektur för elektronisk kommunikation Syftet med denna bilaga är att beskriva värdet och omfattningen av en gemensam öppen kommunikationsarkitektur för elektronisk kommuni- kation. Syftet är också att ange att det behövs mer än fysiska nät för att de kommunicerande parterna både skall nå varandra och förstå var- andra. Mycket förenklat kan man säga att man når varandra via nätet och att man genom att utnyttja olika tillämpningsprotokoll kan erhålla en meningsfull kommunikation (informationsutbyte). Med protokoll avses således regler för kommunikation och där de kommunicerande parterna måste följa samma regler. Som framgår nedan kan informationsutbytet ske via olika typer av fysiska nät eller via trådlösa förbindelser.