sou · GNB330 · 2000-01-01 00:00:00 — Trots begränsningarna för en person att äga mer än ett tillstånd utkristalliserades under den privata lokalradions första verksamhetsår 1993/94 fem grupper, SRU/, SRAB/City, SDR/Z, Annonsbola - get/Radio/Megapol samt NRJ/Energy-gruppen, som byggde upp olika typer av nätverk med annons- och/eller programsamverkan. skedde en rad försäljningar och omgrupperingar mellan de ledande aktörerna vilket resulterade i en struktur som endast genomgått marginella förändringar. Så gott som samtliga stationer ingår numera i olika nätverk upp - byggda dels på ägarsamband, dels på samordnad programverksamhet och/eller reklamförsäljning. Fyra grupperingar, NRJ/Energy, - nier/Megapol, MTG/samt Fria Media har verksamhet över stora delar av landet, medan ett par företag har koncentrerat sig på storstä - derna. Det franska radioföretaget . har byggt upp ett nät som om - fattar 21 stationer. Företaget är börsnoterat, men styrelseordföranden innehar aktiemajoriteten. Förutom i dri - ver NRJ radioverksamhet i , , , , , och . Målsättningen är att hålla samma format i alla länder, så att lyssnaren skall hitta sin var hon än befinner sig i . 1992/93:70, s. 7. 1992/93:70, s. 5, 8, 15 och 26. NRJ äger tillsammans med sina partners, ett par franska bolag och ett par personer i den svenska företagsledningen, tjugo av stationerna, i ett fall hyrs tillståndet. Den svenska verksamheten samordnas i , som leds i nära kontakt med kon - cernledningen i . Stationerna förses med program som produ - ceras av . Det helägda NRJ Media svarar för den nationella annonsförsäljningen. Rix-nätet som består av 25 stationer bildades genom att två nätverk, kontrollerade av Stenbecksfären respektive lokala dagstidningsföretag, slogs samman. MTG kontrollerar direkt tolv av stationerna men spelar i praktiken en nyckelroll i nätverket genom att även äga de bolag som producerar program och svarar för den nationella annonsförsäljningen (se 5.2.2). I och driver MTG två stationer under namnet Hit Radio. I driver ett tidningsägt bolag en station, Gold, som står utanför programsamarbetet i Rix-nätet kontrollerar de tretton stationer som ingår i Megapols nätverk. I de flesta radiobolagen delas ägandet lika mellan - företagen och ledande chefer i koncernen. Den gotländska stationen i nätet intar en särställning genom att lokala intressenter, bl.a. , innehar aktiemajoriteten. I driver även Radio Vinyl, som står helt utanför programsamarbetet i Megapolnätet. Samtliga kanaler ingår i Radiobokningens annonsnätverk. Fria Media-gruppen, som kontrolleras av Stiftelsen i , är majoritetsägare eller hälftenägare i tolv stationer. Grup - pen övertog 1997 tillsammans med det bolag som driver två stationer i . I , , , och är de stora lokala tidningarna delägare. Samtliga stationer i Fria Media-sfären ingår i Radiobokningens nätverk för nationell reklamförsäljning. I några fall erbjuder stationerna lokala annonspaket tillsammans med de tidningar som är delägare. Något pro - gramsamarbete för hela gruppen förekommer inte, däremot samverkar närbelägna stationer. Samtliga stationer hämtar sina riksnyheter från TT. I flera fall har stationerna egen lokal nyhetsbevakning. () äger och driver City-sta - tionerna i , och samt Klassiska Hits i . Aktiemajoriteten i den sistnämnda stationen förvärvades av Group. Gruppens säljer reklam genom 3. Det multinationella medieföretaget med Bertelsmann som hälftenägare äger och driver två stationer i , Lugna Favoriter och Wow. Ett av kontrollerat bolag övertog den frekvens, , som dittills under olika ägare varit en kanal för klassisk musik. Stationen bytte efter ägarskiftet namn till Sky Radio och gick över till ett format med populärmusik. Endast en station saknar anknytning till nätverken och de stora medieföretagen nämligen i , som ägs och drivs av Tom McAlevey. Sammanfattningsvis ingår så gott som alla stationer i något annonsnätverk (tabell 2.30). Ett sextiotal stationer hämtar huvuddelen av sina program från tre Stockholmsbaserade bolag (tabell 2.31). Kra - vet på att minst en tredjedel av sändningstiden sända egen - producerade program tillgodoses genom att individuellt programme - rade CD-växlare svarar för sändningarna . Ett knappt tju - gotal stationers program görs utanför huvudstaden. Tabell 2.31 1998. En jämförelse kan göras mellan tidningskedjor och lokalradionät - verk. Inom tidningskoncerner förekommer i regel ett visst redaktionellt samarbete mellan självständiga tidningar i form av utbyte av material eller i några fall centralt producerat material. Basen utgörs dock alltid av lokalt producerat material. Radionätverken utgår däremot från ett centralt producerat riksprogram som kan blandas upp med lokala in - slag. Räknat i omsättning dominerar fortfarande den svenska radiomarknaden (tabell 5.3). Företagets omsättning 1997 på 1,9 miljar - der kronor var drygt fyra gånger så stor som de kommersiella radiobo - lagens totala omsättning. Under uppbyggnadsskedet har den privata lokalradioverksamheten gått med betydande förluster, där branschen redovisade nettomarginaler på över -. En betydande kostnadspost ut - görs av de årliga avgifterna till staten för tillstånden som uppgår till . De tre moderbolagen för den svenska radio - verksamheten i Bonnier-, Stenbeck- och NRJ-sfärerna förbättrade sina resultat 1997 även om verksamheten fortfarande går med stora förluster (tabell 2.32). Det enda nätverk som redovisade vinst var Fria Media. 4 En fullständig redovisning för varje radiobolags omsättning och resultat är mycket svår att göra på grund av att bolagen i stor utsträckning mottagit eller gett aktieägartillskott eller koncernbidrag. Tabell 2.32 Intäkter och resultat för några centrala radioföretag 1997. -35,8 -45,5 -26,02 Källa: Respektive företags årsredovisning 1997 . Anm: 1 Group AB:s intäkter för affärsområdet radio. 2 Avser rörelseresultat. 3 Avser perioden (07) - 1997 (12). Tabell 2.33 Daglig räckvidd på radiomarknaden Källa: Rapport 4/98 Ruab. Anm: Räckvidd i % i . Målgrupp 7 - . Lyssnande = lyssnat minst på en station . Enligt RUAB:s undersökning lyssnade av den svenska befolkningen på radio en genomsnittlig dag (tabell 2.33). nådde och den privata lokalradion 32 pro - cent. Bland programnätverk var framgångsrikast med en räckvidd på . Variationerna var emellertid mycket stora både beträf - fande åldersgrupper och regioner. nådde exempelvis endast 4 pro - cent i mot i . I den yngsta gruppen, 9- lyssnade mer än hälften på NRJ/Energy i många områden. Av pensionärerna lyssnade på , men bara 1 pro - cent på den privata lokalradion. 2.5.4Utvecklingstendenser i privat lokalradio Den svenska privata lokalradion historia är kort, . Först förefaller marknaden ha stabiliserats, efter mycket turbu - lens i form av ägarskiften, formatförändringar och nätverksombild - ningar. Även om det är för tidigt att dra några definitiva slutsatser om den privata lokalradions framtid, så går det att visa på några klara ten - denser i utvecklingen vad gäller ägarstruktur och formatinriktning När de första tillstånden auktionerades ut fanns det för - väntningar om att många av de entusiaster som arbetat med närradion skulle bli drivande i de nya stationerna. De flesta av de potentiella radioentreprenörerna konkurrerades dock ut redan vid auktionerna av penningstarka medtävlare. Några kom dock att engagera sig i lokal - radion, där de blev ledare för lokala stationer som de var del - ägare eller i några fall huvudägare. Så gott som alla av dessa entrepre - nörer har lämnat verksamheten, antingen på grund av att stationen sålts eller att programmen har inlemmats i något nätverks bestämda format. Lokala entreprenörer finns bara kvar på ett par platser. De svenska aktörerna på radiomarknaden utgörs i övrigt nästan ute - slutande av etablerade medieföretag. Ett undantag utgör Fria Media som visserligen har ett ursprung som tidningsutgivare, men som var passiv minoritetsägare i en tidningskoncern innan stiftelsen snabbt blev en av de ledande radioägarna. Både Bonniersfären och Stenbecksfären har bedömt det som viktigt att vara med och utveckla den nya branschen. Även om båda koncer - nerna hade erfarenhet av underhållning från populärpress respektive TV visade det sig svårt för dem att möta konkurrensen från utländska företag med erfarenheter från andra kommersiella radiomarknader. Varken eller har dock sökt allianser med de utländ - ska aktörerna utan har valt att samarbeta med svenska medieföretag. Tidningsföretagen hade ursprungligen två motiv för att gå in på den nyöppnade radiomarknaden, dels få tillgång till ytterligare ett lokalt reklamforum, dels kunna använda sin publicistiska erfarenhet till att utveckla ett nytt massmedium. Eftersom den kommersiella lokalradion snabbt utvecklade sig till en renodlad musikradio fick dock inte tid - ningarna i någon större utsträckning användning för sin journalistiska kompetens. I några kanaler har det dock byggts upp samarbete med en lokal tidning som svarar för lokala nyhetssändningar. På annonssidan förekommer på en del platser samverkan i form av gemensamma erbjudanden till annonsörerna. Det kanske mest frapperande är de utländska medieföretagens expansion på radiomarknaden, framför allt i storstäderna. NRJ är spe - cialiserad på radioverksamhet och har sannolikt inga planer på att gå in på andra svenska mediemarknader. ser sin satsning på i de tre storstäderna som en del av sin strategi att etablera sig på etermediemarknaderna i de mindre euro - peiska länderna. Både CLT och Sky tillhör de största medieföretagen i och det är inte osannolikt att investeringarna i ett par stationer i kan komma att följas av flera satsningar på den svenska mediemarknaden. De utländska företagen har kunnat använda sina erfarenheter från marknadsföring och formatbestämning av radiokanaler på andra mark - nader. NRJ bygger exempelvis sitt väl utprövade koncept på sofistike - rade lyssnarundersökningar och vetenskapligt musikval. Även övriga nätverk har valt att alltmer arbeta med mycket väl definierade format. Från skivbranschen har det hörts klagomål mot den kommersiella lokalradion för att den inte spelar ny och oetablerad musik. Skivprodu - centerna tvingas därför att alltmer förlita sig på P3 i när de vill lansera nya artister. 2.6Dagspress-, television- och radiobranscherna - sammanfattning Den ur upplagesynpunkt viktigaste typen av dagspress är de lokalt spridda morgontidningarna. har det på denna markna - den pågått en process där tidningsföretag köper in andra tidningsföre - tag. Tidningskedjor har bildats både på lokal och nationell nivå. I det förra fallet har ägaren i regel varit en familj, i det senare en organisa - tion. har de största morgontidningsutgivarna förändrat sina styrkeförhållanden. och Stampen har stärkt sina posi - tioner genom förvärv i och respektive . Inom centerrörelsen har partiets tidningskoncern tagit över en tidigare lokalt ägd tidning. I och har en ny gratisutdelad tidning startats, medan i har arbetarrörelsens tidning lagts ner. Genom att överförts till den lokala arbe - tarrörelsen har det totala antalet tidningsägare ökat . Den svenska morgontidningsmarknaden består av ett stort antal delmarknader med av hävd distinkta gränser. Marknadsledarna befäste i regel sin position . På grund av tidningsned - läggningar och begränsning av spridningsområden har konkurrensen försvunnit på många lokala morgontidningsmarknader. I merparten av de 70 A-regionerna har den största tidningen en marknadsandel på , i endast nio områden föreligger en jämn konkurrenssitua - tion. På de kvarvarande konkurrensorterna har förstatidningarna i ungefär lika många fall ökat sin marknadsandel som de har minskat. Det finns således ingen entydig tendens i utvecklingen av tid - ningarnas relativa styrka. Nästan samtliga morgontidningar har förlorat både i upplaga och hushållstäckning. Tidningarnas ställning på sina respektive marknader återspeglas även i deras ekonomiska läge. Förstatidningarna som får merparten av annonsintäkterna uppvisar i regel goda ekonomiska resultat och hög soliditet, medan många andratidningar har ett svårt, i några fall kritiskt, ekonomiskt läge trots presstöd. har även flera första - tidningar uppvisat otillfredsställande resultat. Det har funnits ett väl utvecklat nät av annonssamarbete inom dagspress, i första hand mellan geografiskt närliggande tidningar. Denna struktur har endast marginellt förändrats . Där - emot har det redaktionella samarbetet både ökat i omfattning och för - ändrat karaktär. På nationell nivå har FLT och Avisa Centralredaktion byggt ut sin verksamhet och erbjuder sina tidningar bl.a. färdigredige - rade sidor. har därför mer av gemensamt material än någonsin de ingick i samma koncern. På regional nivå har flera tidningskedjor börjat samordna delar av det redaktionella materialet. Teknisk samproduktion förekommer i några fall, främst mellan tidningar i samma koncern. Kvällstidningsmarknaden har varit nationell eller regional där och har haft en relativt jämn sprid - ning över hela landet med undantag för och , där respektive GT dominerat. Bonniersfären har stärkt sin ägarposition på marknaden genom att förvärva och GT. har genom sitt köpeavtal med LO övertagit ledningen över hela med undantag för de opinionsbildande avdelningarna. Kvällspressen har alltsedan i början av 1970-talet haft en negativ upplageutveckling, en tendens som förstärkts . har ökat sin upplaga och därigenom kraftigt stärkt sin marknadsposition. Trots förvärven av och GT har Bonniersfären endast marginellt ökat sin andel av kvälls - tidningsmarknaden. Som en följd av upplagenedgången har - ningarna med undantag för redovisat förlust resultat 1995- 1997. har ett gemen - samt annonspaket. har efter förvärvet byggt upp ett omfat - tande redaktionellt samarbete med GT och har aviserat en liknande samverkan med . De storstadsmorgontidningar som sprids utanför spridningsområdet och där fungerar som fördjupande komplement till de lokala tidning - arna utgör en upplagemässigt liten men ur opinionsbildningssynpunkt viktig marknad. Bonniersfären äger sedan man startat och köpt hälften av de sex tidningar som utgör denna marknad. Fyra av tidningarna har kraftigt minskat sin överspridda upplaga, medan behållit sin. Upplageförlusterna har i stort kunnat uppvägas av tillkomsten av . har under en rad år redovisat mycket goda ekono - miska resultat, medan de övriga tidningarna i gruppen tvingats till att vidta olika omstruktureringsåtgärder för att klara ekonomin. Både och har trots presstöd haft bety - dande ekonomiska problem. På den totala dagspressmarknaden har Bonniersfären ökat sin marknadsandel från , en ökning som dämpats genom upplagenedgång. Arbetarrörelsen har minskat sin andel främst genom försäljningen av men också på grund av nedläggningar. har snabbt blivit en av de ledande aktö - rerna på dagspressmarknaden. Flera av de regionala tidningskedjorna med en marknadsandel på mellan har ökat sin andel något genom förvärv. Några familjer har sålt sina företag. Ägarstrukturen har således präglats av en relativt stor stabilitet. De flesta av de större ägargrupperna har kontrol- lerat sina huvudtidningar . Det är inte osannolikt att ägarkoncentration en kommer att stärkas genom ytterligare fusioner, men det är också möjligt att stora nordiska medieföretag kommer att följa och in på den svenska dagspressmarknaden. Däremot förefaller det inte troligt att företag utanför tidningsbranschen etablerar sig i någon större utsträckning. Även positionerna på marknaden är fixerade. På de allra flesta lokala morgontidningsmarknaderna domine - rar en tidning. I många fall har en ägare en mycket stark position på flera geografiskt angränsande marknader, exempelvis så ägs samtliga flerdagarstidningar i och av var sin familj. En reell konkurrenssituation föreligger endast på marknaderna för kvällspress och nationellt spridda morgontidningar samt på ett tiotal lokala morgontidningsmarknader. Till skillnad från många av de andra flertidningsägar na möter konkurrens på de flesta av sina marknader, i tre fall av tidningar som är beroende av presstöd. Även om det kommer att ske förskjutningar i konkurrensläget finns inga tecken som tyder på att de dominerande tidningarnas position på de enskilda tidningsmarknaderna kommer att hotas. Däremot kan delar av de traditionella tidningarnas funktioner som nyhetsförmedlare och reklambärare övertas av andra medier som radio, television, Internet, gratistidning ar, annonsblad etc. Många tidningsföretag håller på att förbereda sig för den nya situationen genom att etablera sig på dessa nya mediemarknader. Den svenska televisionsbranschen har genomgått en mycket genomgri - pande förändring . Det tidigare monolitiska systemet med ett producerande och sändande företag samt en distributör, både med statlig anknytning, har ersatts med en ny struktur med många kanaler som köper program från fristående producenter och som distri - bueras på flera olika sätt av konkurrerande företag. Det statligt stiftelseägda producerar fortfarande den absolut största delen av sina svenska program, medan de övriga kanalerna i stor utsträckning köper sina program av fristående bolag. Samtliga större entreprenörsägda produktionsbolag har, med ett undantag, förvärvats av några få stora nordiska medieföre - tag, MTG, , och samt . TV4 har successivt köpt in sig i de lokala bolag som producerar TV4-fönst - ren. Dessutom har ett stort utländskt produktionsbolag, , etab - lerat sig i . Konkurrensen på marknaden har således hårdnat som de enskilda aktörerna fått starkare ägare. ägs av en statlig stiftelse. Den största kommer - siella kanalen, TV4, kontrolleras av dels direkt, dels genom delägda . De övriga sverigeinriktade kanalerna ägs av , franska och amerikanska . Även på detta område har konkurrensen skärpts genom att kapitalstarka aktörer trätt in på marknaden. De kommersiella kanalerna ökade första år sin andel av tittartiden på bekostnad. har förändringarna varit små. SVT är fortfarande överlägset störst av företagen med nästan hälften av tv-tittandet. På distributionssidan har, vid sidan av de statliga , - diska Satellitaktiebolaget och , flera företag etablerat sig på satel - lit- och kabelmarknaden, i första hand bolag i Stenbecksfären och Canal Plus-sfären. Staten har sedan gammalt haft en vertikal integration. Bland de nya aktörerna har Stenbecksfären en bred verksamhet inom alla produk - tionsled, medan TV4 och SBS i stor utsträckning koncentrerat sina resurser till utsändning av reklamfinansierade program. Sammanfattningsvis har avregleringen på TV-området kraftigt ökat antalet aktörer, som i stor utsträckning består av antingen svenska företag verksamma inom andra medier eller utländska TV-bolag. Det totala programutbudet har blivit mångfalt större, antalet fristående pro - gramproducenter har ökat och ytterligare en nyhetsredaktion har star - tats. Televisionen står inför stora tekniska förändringar. Digitala sändningar i marknätet, kabelnätet och per satellit, Internet, beställ-TV och interaktiva tjänster är några nya former som introduce - ras. Hur denna utveckling kommer att påverka ägarstrukturen inom branschen är mycket svårt att förutspå. Det är möjligt att nya kapital - starka och kompetenta aktörer från närliggande branscher som data, underhållning och kommunikation kommer att etablera sig på den svenska marknaden och ytterligare skärpa konkurrensen. Det är sanno - likt att fler utländska medieföretag kommer in, men möjligen också inhemska eller utländska aktörer utan medieanknytning. Företagen kan satsa på att bygga upp en egen vertikal integration, men det är mer troligt att allianser bildas mellan företag på olika steg i produk - tionskedjan. Program kan bli en bristvara, vilket förstärker produktions bolagens roll i det framtida TV-samhället. Kontrollen av olika distributionsformer är ett annat område som kan bli mycket betydelsefullt. Situationen på den svenska radiomarknaden förändrades i grunden /94 då på alla större orter fick konkurrens av kommersiella radiostationer. För att tillgodose lagstiftningens krav på självständiga, lokalt förankrade radiostationer skapade de stora aktö - rerna på den nya marknaden en mängd bolag, varför ägarstrukturen är något komplicera d. Det står dock klart att utvecklingen har gått mot skapandet av tre programnät, kontrollerade av MTG/landsortspress, respektive NRJ samt ett nät med begränsat programsamarbete och med en ledande ägare, Fria Media. I storstäderna har dessutom några utländska bolag, , CLT och Sky etablerat sig. De lokala entreprenörerna har i nästan helt trängts undan av de stora bolagen. Riksannonsmarknaden behärskas av tre annonsnätverk med /Fria Media, MTG och NRJ som huvud - ägare. Marknaden har ännu inte stabiliserat sig, men når ungefär dubbelt så många lyssnare per dag som den privata lokalradion. Bland nätverken är NRJ starkast med en mycket ung lyssnarprofil. Hit - tills har den kommersiella lokalradion gått med stora ekonomiska för - luster. Till sitt innehåll har den privata radion alltmer koncentrerat sig på en mycket fast formatera d musikradio inriktad på bestämda mål - grupper. Genom tillkomsten av den kommersiella lokalradion har utbudet för de flesta av konsumenterna ökat med två, i några områden med fyra- fem och i ett med tio kanaler. Ägarna har inte blivit så många och så lokalt förankrade som regeringen förväntade sig vid reformen. har dock fått konkurrens av några stora medieföretag. På många platser har de lokala tidningsföretagen gått in som ägare i den privata radion. Medieägarna i har i regel koncentrerat sin verksamhet till en mediebransch. började dock två sinsemellan mycket olika aktörer att engagera sig i flera olika typer av medier. kompletterade sin bokutgivning med tidskrifter och dagspress och nådde en stark ställning på alla tre marknaderna, en position som familjen i stora drag behållit. Även arbetarrörelsen hade ambitioner att bygga upp en egen bred medieverksamhet och startade både dagspress, bokutgivning, filmproduktion och tidskrifter. Först började fler företag att på allvar engagera sig i flera medier. Många svenska dagspressföretag har gått in på de nya eter - mediemarknaderna, men även flera utländska medieföretag har kommit in. Mätning av medieföretags totala omsättning kan vara mycket pro - blematisk ur metodsynpunkt. Hur skall mediebranschen avgränsas? Hur skall kontrollposter i minoritetsägda företag behandlas? Hur skall ägarsfärer avgränsas? Det kan vara svårt att göra beräkningar på natio- nell nivå på grund av att de stora medieföretag en inte särredovisar sin verksamhet i mindre länder. I tabell 2.34 har alternativa beräkningar använts i ett försök att möta problem av denna typ. Bonniersfären är en av de två stora ägarna på den svenska medie- marknaden med en omsättning , om det i praktiken kontrollerade TV4 inkluderas är sfären definitivt störst med . Gruppen har genom att införliva samlat alla sina medieaktiviteter i ett bolag, , med den ut- talade målsättningen att nå synergieffekter genom att samordna verk- samheten i koncernens alla medieföretag. Om de statligt ägda bolagen med verksamhet på medieområdet räknas som en sfär är denna grupp i samma storleksklass som på den svenska mediemarknaden (tabell 2.34). Det bör dock obser- veras, att de fyra bolagen, , , och visserligen har en gemensam ägare men att de inte samordnat sin verksamhet och strategi utan tvärtom i flera fall kommit i motsats- ställning till varandra. Vidare utgörs mer än två tredjedelar av Telias medieomsättning av reklamförsäljning i kataloger, som visserligen kon- kurrerar med Affärsinformation, men som befinner sig i mediemarknadens periferi. Stenbecksfärens medieverksamhet har vuxit snabbt, men har redovisat mycket stora förluster. Efter köp av Svenska Dag - bladet är bolaget en av de största aktörerna i , inklusive Afton - bladets hela omsättning betydligt större än .