sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — Vi skall åter komma till dessa skillnader i bedömning av arbetslivets utveckling. 6.2Utredningen om Kvalificerad Eftergymnasial Yrkesutbildning, förkortad Utredningens skildring av arbetslivets utveckling är i väsentliga stycken den gängse. Antalet sysselsatta inom varuproduktionen minskar, den privata tjänstesektorn ökar. Industriproduktionen 1994 var större än den tidigare toppnoteringen 1989, men 1994 åstadkoms den med 200 000 färre anställda. Förändringstakten ökar såväl i teknisk som organisatorisk mening. Kunskaper och färdigheter, som tidigare räckte för en hel livskarriär, kan nu vara föråldrade inom loppet av . 1SOU 1995:38, - Kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning . (: ). 2Regeringens proposition 1995/96:145. 94 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav Med exempel från så skilda verksamheter som grafisk produktion, träd- gårdsskötsel, drift av hotell och restaurang, traditionella hantverk, demonstreras att arbetslivet blir mer kundberoende och kunskaps- intensivt. En viktig följdverkan är att kraven på kompetens utveckling skärps, individuell kompetensutveckling. I de bantade organisationerna går det inte längre att förlita sig på att någon annan har kompe , utrymmet för kortutbildade minskar. Utredningen betonar särskilt yrkesövergripande kompetensområden som viktiga för fort satt förkovran. Utvecklingen medför nya och större krav på språk och kommunikation, samhälls- och kulturkunskap, problemlösningsför måga, förändringsbenägenhet, samarbetsförmåga liksom tillämpad matematik, allmänna kunskaper om naturvetenskap och teknik, i synnerhet informationsteknik. De organisatoriska förändringar som utredningen betonar handlar om bredare och mer integrerade yrkesuppgifter i spåren av plattare chefshierarkier och bantad bemanning. Inom ramen för denna allmänna utveckling betonar utredningen att mycket av kunskapsutvecklingen sker i produktionen, ute på landets arbetsplatser, och inte enbart i anslutning till universitetens och hög- skolornas forskning. Den arbetslivsanknutna utbildningen och kunskaps- utvecklingen är underbetonad relativt den forskningsanknutna. kan spela en viktig roll för att skapa bättre balans mellan dessa två huvudinriktningar i formandet av framtidens arbeten. Den yrkesinriktade nisch på svensk arbetsmarknad som mer specifikt bör söka fylla karaktäriseras av ut redningen på följande sätt (se figur 6.1): Kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning: ·bygger på grundläggande utbildning i gymnasieskolan och ev på praktik, ·ger fördjupad eller specialiserad yrkeskompetens, men inte nöd vändigtvis färdigutbildning, ·i väsentliga delar handlar om praktisk tillämpning av känd kun skap och teknik, ·inte är akademisk i traditionell mening samt ·syftar i första hand till verksamhet inom näringslivet 3 3 SOU 1995:38, 55. De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav 95 (Källa: SOU 1995:38, 61) inplacering av kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Det är i synnerhet formuleringarna praktisk tillämpning av känd kun- skap och teknik respektive inte akademisk i traditionell mening som skiljer ut från många karaktäristiker av akademiska utbild ningar. Till det praktiska hör färdighets- och förtro genhetskunskap, know how inte bara det traditionellt akademiska know why. De framtida kvalificerade yrkesutbildningarna skildras som i grunden polytekniska. finns här en spänning mellan utredningens allmänna karaktäristik av arbetslivets utveckling, med snabba föränd ringar som viktigaste ledord, och den mer specifika KEY-fokuseringen på känd kunskap och teknik. I vilken mening är de föränd ringar i teknik och organisation som väntar oss känd? Kan KEY- utbildningarna hålla jämna steg med utvecklingen om betoningen skall ligga på känd kunskap och teknik? Ett sätt att hantera detta dilemma, som utredningen rekommenderar, är att den framtida yrkesutbildningen skall kännetecknas av ett utvecklingsinriktat lärande till skillnad från ett anpassningsinriktat. Det utvecklingsinriktade lärandet förbereder för förändring med sin betoning på helhetsuppfattning och system tänkande, problematiseringar och bedömningar, liksom det större ansvars tagande som också ses som en nödvändig del av utveck lingsinriktat lärande. Historiskt sett bygger vidare på krav som främst några av landets arbetsgivarorganisationer länge framfört; nämligen att är handikappat p g a för få genuint och kvalificerat yrkes utbil- 96 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav Utredningen anser sig kunna visa att har för låga volymer i sin mer kvalificerade yrkesutbildning. Utredningens kartläggning av eftergymnasiala yrkesutbildningar i (före för söken med Kvali- ficerad yrkesutbildning) visar på ett utbud i storleksordningen 12 000 utbildningsplatser (12 092), vilket bedöms som lite med internationell måttstock. Kommunerna är de ojämförligt största utbild ningsanordnarna (7 724 platser /95), högskolorna är tvåa i denna ranking (2 403), följda av privata anordnare (1 727), folkhögskolorna är i sammanhanget närmast försumbara (238). Utbild ningarnas inriktning klassades i Teknik (6 529 platser), Ekonomi (3 300), Data (1 274) och Övriga (989). Kategorin Övriga gör skäl för namnet, där sam sas t ex olika lantbruksutbildningar likaväl som media och journalistik. kan också ses som besläktad med ett flertal propåer och utredningar som försökt argumentera för olika former av mellanexamina. Minnet av de tidigare fyraåriga tekniska gymnasierna har inte helt förbleknat. De är tvärtom en ofta använd referens för att visa att förhållandevis korta utbildningar kan ge en mycket användbar kompetens. Många arbetsgivare har vittnat om denna utbildnings relevans och höga grad av nyttighet. Den sär skilde utredare som ledde , utbildningschefen vid Motorfabriker, , hade bl a lett utvecklingen av Volvos industrigymnasium i och var väl för trogen med traditionen från de tekniska gymnasierna. , med sitt duala lärlings- och gesällsystem för inskol ning på arbetsplatserna respektive tydliga gradering av yrkeskompetens med mästarvärdigheten som den högsta nivån, har varit en annan viktig inspirationskälla. I lyfter man särskilt fram de tyska Berufsakademien, som en intressant ny form för kvalificerad yrkes- utbildning på högskolenivå. De finska försöken med yrkeshög skoleut- bildning är också en viktig inspirationskälla. Med dessa före bilder skulle man kunna tro att kännetecknas av hantverksromantik, så är dock inte fallet. Utredningen tar förhållandevis lätt på de tra- ditionella hantverken. De anses bara motsvara en mindre del av den framtida yrkesutbildningen. Men de är desto viktigare som metafor och förebild. Såsom i hantverksutbildningarna skall lärandet i arbetet utgöra ett centralt moment i den framtida yrkesutbildningen, i tiden mer omfattande än som är fallet på gymnasiets yrkesprogram. När man, såsom , bildligt diskuterar hantverksyrken blir nivåerna lärling, gesäll och mästare av betydelse. Språk bruket är växlande, för att inte säga förvirrat, men finns i varje fall en tendens att reservera gesällvärdigheten till de som uppnått yrkes kompetens på gymnasienivå, efter arbetsprov kan de även i flera fall erhålla gesällbrev. De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav 97 Man har länge kunnat få såväl gesällbrev som mästarbrev i Sve rige i olika organisationers regi. I synnerhet har det gällt om Hant- verksorganisation, som senare ombildats till Småföretagens Riks orga- nisation och senare gått upp i . Med lag- ligt stöd i en gammal mästarbrevskungörelse har de nämnda organisationerna tillsammans med kommunernas hantverksföreningar haft rätt att förlena mästarbrev i ett drygt hundratal yrken, ofta, men inte alltid, av traditionell hantverkskaraktär. De nuvarande mästarbreven kan delas ut i så skilda yrken som bagare, bilelektriker, båtbyggare, cykel- reparatör, damfrisör, fiolbyggare, florist, fotograf, frisör, förgyllare, glasmästare, golvläggare, guldsmed, hattmakare, hovslagare, hudtera- peut, kakelugnsmakare, konditor, kopparslagare, körsnär, kött mästare, låssmed, murare, möbelsnickare, optiker, piano reparatör, radioservice- man, rörinstallatör, segelmakare, skomakare, skorstens fejare, skräddare, smed, stenhuggare, tapetserare, trädgårdsanläggare, urmakare och vagnmakare. Många talar om hantverksyrkenas renässans men det finns skäl att påpeka att det i flera fall handlar om en förskjut ning från rena hantverk till reparationshantverk, t ex skomakare och urmakare, i de nämna hantverken tillverkas som bekant inte längre skor eller ur, de repareras. Hantverken kompletterar det triumferande industrisamhället, endast i mindre grad utgör de ett alternativ. har hantverket som modell men ser en vidare till- lämpning av samma principlösning, framför allt den att lägga stor vikt vid arbetslivs- och arbetsplatsanknytningen och det handledda lärandet i arbetet. Kriterierna för mästarbrevsvärdigheten är strängare än de som ser som riktningsgivande för omfattningen av lärandet i arbetet. förutsätter välrenom- merad praktik i yrket, önskar arbetsplatsförlägga cirka en tredjedel av den i standardfallet tvååriga föreslagna kvalifice rade yrkesutbildningen. 6.3Regeringens proposition om Kvalificerad yrkesutbildning Remissbehandlingen av visar att utredningen i flera stycken uppfattades som kontroversiell. Med tanke på att utredningen tillsattes av en borgerlig regering och propositionen4 antogs av en soci- aldemokratisk kunde man kanske väntat sig en del partipolitiskt beting- ade meningsskiljaktigheter. Några sådana skillnader är svåra att upp- 4 Regeringens proposition 1995/96:145. 98 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav SOU 1999:119 Det är däremot gott om arga kritiker av utredningens slut satser bland de akademiska remissinstanserna. Idén om en fristående yrkes- högskola, som ett parallellt system till universitet och högsko lor, bemöts i flera fall med harmsna kommentarer om uppkomsten av en B- högskola. Många har reagerat på positiva värdering av inte akademisk i traditionell mening men än mer på utredningens anspråk på originalitet. Med emfas påpekar många hög skole- och universitetsremisser att det redan finns många akademiska utbildningar som är starkt yrkesinriktade och har betydande inslag av yrkespraktik i sina kursplaner. Vårdsektorn domineras av sådana utbildningar, t ex läkarnas, tandläkarnas, sjukgymnasternas och sjuksköterskornas utbildningar. Officersutbildningen har en stark integration av teori och yrkespraktik. Lärarutbildningarna har också denna karaktär liksom journalistutbildningen och i viss mån de olika civilingenjörs- utbildningarna, i vilka åtminstone motsvarande en termin brukar vara arbetsplatsförlagd. Agronomer, farmaceuter, optiker, socionomer, präster, liksom ytterligare många akademiska professioner har i själva verket tydligt yrkesförberedande utbildningar, som ger stort utrymme åt den kommande yrkespraktiken. För att göra rättvisa finns det dock skäl att påminna om att det är säll synt med utbildningar, där en tredjedel av utbildningstiden är arbetsplatsförlagd. De remisser som erinrar om 1977 års högskolereform brukar betona hur vidg ningen av högskolesystemet i första hand gällde yrkesinriktade utbild ningar med exempelvis sjuksköterske- eller förskollärarutbildningarna som typfall. I regeringens proposition mildrar man argumen- tation kring lärandet i arbetet och markerar att många akademiska utbildningar är tydligt yrkesförberedande med betydande inslag av yrkespraktik, som obligatoriska moment för att få ut examen. Många akademiska examina är med andra ord att betrakta som yrkesexamina. Man betonar också att KEY-utbildningarna skall förankras både i vetenskap och i arbetslivet. Med hänvisning till de många negativa remisserna från högskolevärlden tar regeringspropositionen även avstånd från förslag om en fristående Yrkeshög skola och anser att en sådan lösning är utesluten. Propositionstexten håller gränsen till högskolor och universitet öppen och menar att för- söksverksamheten får visa vilken hemvist för den Kvalificerade yrkes- utbildningen som är den mest ändamålsenliga. Med dessa två undantag, ingen fristående Yrkeshögskola och ett erkännande av att universiteten redan anordnar utbildningar som liknar KEY-förslaget i fråga om yrkesinriktning och arbetsplatsanknyt ning, är propositionen väsentligen en kodifiering av utredningens resultat och förslag. Utredningens teser upprepas, om att utbildningen inte skall vara akademisk i traditionell mening och att den i väsentliga delar skall De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav 99 handla om att praktiskt tillämpa känd kunskap och känd teknik. För denna hållning har man för övrigt funnit stöd i mängder av remissinstanser, som delar förslag. Positiva till utredningsförslagen är bl a SAF och många av länsstyrelserna, kom- munerna och bland utbildningsanordnarna t ex AmuGruppen. Propositionen betonar att utbildningsutbudet före KY-försöken inte fullt ut motsvarar arbetslivets nya krav på mer kvalificerade yrkesut- bildningar. I synnerhet ser man att ett alltmer kunskapsintensivt arbetsliv ökar betydelsen av lärandet i arbetet. Utvecklingen är så snabb, att mycket av det nya endast kan ses och läras på vissa av de avancerade arbetsplatserna. Många av de yrken och funktioner som utbildats under ett drygt sekels industrisamhälle har fått ett nytt innehåll eller finns inte ens kvar. Det som kommer i stället är i hög grad präglat av informationstekniken och dess möjligheter, men också av att den nya tekniken förändras oerhört snabbt. Att de mönster som vi kan urskilja skulle bestå är osannolikt. Definierade yrken och yrkeskrav är i hög grad en funktion av en jämförelsevis stabil och all mängiltig produktionsteknik och arbetsorganisation. Det är ovisst om vi någonsin kommer tillbaka till ett sådant läge.5 Den inre motsättningen mellan å ena sidan känd kunskap och känd teknik, å den andra dynamisk förändring och all kunskaps för gäng- lighet, en motsättning som vi tidigare talat om i samband med KEY- utredningen, gör propositionstexten lite för att överbrygga. Här finns möjligheten av minst två sorters kvalificerade yrkes utbildningar; de för mer kända och traditionella yrken respektive de för nya, moderna och dynamiska yrken i vardande. Ur arbetsmarknadssynpunkt innehåller propositionen vissa ytterligare tillägg och markeringar. En avser bristyrken, dvs propositionen pekar på vikten av att eliminera flaskhalsar i form av brist på kompetens, om inte hämmas tillväxten. Till de exempel som lyfts fram hör verkstadsindustrin i allmänhet, telekommunikationsindustrin i synnerhet samt handeln, skogsindustrin och skogsbruket. För andra områden be- tonas att förändringarna inom yrket är så stora att nuvarande utbild- ningar inte förslår för att möta den nya efterfrågan. Kontorsadmini stra- tion och turismnäring får illustrera de yrkesområden som är underförsörjda med modern, kvalificerad, yrkesutbildning. 5 Regeringens proposition 1995/96:145, 10. 100 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav 6.4KY-försöket ur arbetsmarknads- synpunkt Inledningsvis kan vi konstatera, att utbildningarna inom ramen för KY- försöket fått en delvis annan fördelning, än som diskuteras i såväl utredningen som propositionen. I dessa förarbeten till försöksverk sam- heten diskuteras inte att en betydande andel kvalificerade yrkesutbild- ningar skulle inriktas på arbetsledarrollen respektive utformas som för- beredelser för rollen som egen företagare. Utbildningarna med denna inriktning finns enbart i vissa branscher, men där är de desto större. Inom jordbruk m m har flertalet av utbildningarna en vinkling mot eget företagande, inom livsmedelsbranschen och träindustrin finns flera sådana utbildningar. Allra tydligast är denna tendens att tillhandahålla utbildningar i företagande och entreprenör skap inom det stora ekono- miblocket. För några branscher är det i stället arbets ledarrollen som främst präglar utbildningarna. Det mönstret är tydli gast inom KY:s byggutbildningar, av vilka flertalet har inriktning mot arbetsledar- och projektledarbefattningar, men går även igen inom träindustrin och transportsektorn samt inom gruppen av miljöutbildningar. I det senare fallet är fokus på befattningen som miljösam ordnare. 6.4.1Kvalificerad yrkesutbildning och branscherna Branschernas relativa storlek är mycket snedfördelad i KY-försöket. Det är ett resultat som vare sig KEY-utredning eller regeringsproposition förvarnat om. Utvärderingsgruppen tolkar det som en över raskande utveckling. När de Kvalificerade yrkesutbildningarna klassas i tolv branschgrupper, så visar det sig att fyra branscher svarar för nästan tre fjärdedelar av utbildningsplatserna och de övriga åtta följ aktligen får dela på en fjärdedel (se tabell 6.1).6 Snedfördelningen mellan branscherna är något förvånande, i syn- nerhet att de mindre branschgrupperna fått denna inbördes ranking. Att de små är så små, som är fallet, är även det anmärkningsvärt. Den stora vårdsektorn är svagt företrädd, av platserna. Skogsbruket, som var särskilt apostroferat i propositionen, utgör till sam- mans med jordbruk och trädgårdsskötsel av plat serna. Av de stora branschgrupperna var det väntat, att IT skulle vara väl före- trätt, men inte i denna omfattning, dvs av totala antalet plat- ser. Turismsektorn av platserna är också större än 6 Registerdata från KY-kansliet, yrkesutbildning. SOU 1999:119 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav 101 Koncentrationen av industri- och ekonomi utbildningar har däremot ungefärligen blivit den förväntade. Även inom Kvalificerad yrkesutbildning är ekonomutbildningarna omfattande, såsom inom hela högskolesystemet. Utbildningsplatser i KY-verksamheten fördelade på bran- scher, beräknat på 10 403 utbildningsplatser. De fyra stora: De åtta mindre: Jord/skog/trädg. Vad förklarar denna struktur? I hur stor utsträckning är den styrd av arbetsmarknadens krav? Industrin respektive jordbruket i vid mening har i Kvalificerad yrkesutbildning ungefär samma relativa storlek som på nuvarande arbetsmarknad. I övrigt avspeglar inte andelen platser branschernas relativa storlek, i den mån som KY:s egen branschstruktur går att avläsa respektive rekonstruera ur den officiella näringsgrens- och yrkesstatistiken. De KY-studerandes fördelning på bran scher är speciell, ytligt sett närmast absurd. Om vi tar turismen som exempel, så mot- svarar denna bransch i vid mening (om vi t ex inkluderar hela restau- rangbranschen, som är mångdubbelt större än turism i egentlig me ning) av arbetsmarknaden men i Kvalificerad yrkesutbildning. För vårdsektorn gäller det omvända, den utgör i sin helhet av arbetskraften men svarar endast för av . Ingen tror att dessa branscher skall byta plats storleksmässigt, KY-siffrorna måste förkla ras på annat sätt. Den stora utmaningen ur tolkningssynpunkt är den nya kategorin IT och media, som är den Kvalificerade yrkesutbildningens i särklass största, 24 pro- cent av samtliga. Det är svårt att beräkna hur stor andel den mot svarar på dagens arbetsmarknad, den återfinns i ordinarie näringsgrens- och yrkesstatistik under rubriker som uppdragsverksamhet, media och 102 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav journalistik, tillverkning av teleprodukter. Högt räknat utgör IT och media betraktade som en ny bransch av arbetskraften. Om vi i stället väljer att se IT som ett nytt yrkesområde, t ex att jäm- föra med de generellt användbara ekonomerna, så blir storleks beräk- ningarna riktigt osäkra, men inte heller med denna utgångspunkt är det lätt att komma över femprocentnivån. Den Kvalifi cerade yrkes- utbildningens satsning på IT framstår som optimistisk. Det är i och för sig rimligt att utbildningars dimensionering styrs av föreställningar om den framtida arbetsmarknaden och inte dagens, men i KY:s fall finns det inget underlag för att exempelvis turistnäringen (inkl restaurang- branschen) skulle växa till elva procentnivån eller att IT och media skulle nå . 6.4.2Kvalificerad yrkesutbildning ur bristyrkes- perspektiv Med ett bristyrkesperspektiv kan siffrorna i tabell 6.1 framstå som rim- liga. Den nuvarande dimensioneringen skall i så fall inte uppfattas som långsiktigt giltig, utan den har snarare kampanjkaraktär, ett försök att snabbt täppa till en brist. Eftersom de Kvalificerade yrkesutbildningarna är av så ringa omfattning kan snedfördelningen motiveras med bristyrkesargumentet, givet att bristen är rätt bedömd. Av befolk ningen i ålder 16-74 hade 1998 (SCB:s statistik) en eftergymnasial utbildning kortare än . Det är i den kategorin i stort sett all Kvali- ficerad yrkesutbildning återfinns (med ytterst få undantag är utbild- ningarna kortare än ). Nuvarande KY-studerande motsvarar ca (0,) av befolkningen i åldern av de med eftergymnasial utbildning kortare än . Tusen personer med en Kvalificerad yrkesutbildning i turism och hotelldrift kan förmodligen sugas upp av arbetsmarknaden, men av det utfallet bör vi inte dra slutsatsen att Kvalificerad yrkesutbildning även framgent borde ha en elvaprocentig satsning på turism. Om Kvalificerad yrkesutbildning exempelvis skulle bli fem gånger större, så bör vi ifrågasätta ett utsläpp av femtusen turismutbildade. Bristen på välutbildade inom turistnäringen är inte så stor. En expan sion av Kvalificerad yrkesut- bildning bör få följdverk ningar för branschers och yrkens relativa för- delning. IT är det tydligaste exemplet på ett bristområde. Kvalificerad yrkesutbildning bidrar till att minska en mycket stor brist, varför den höga andelen av KY-utbildningsplatser med IT-inriktning inte är alar- merande. I detta fall är det snarare nivån som är diskutabel. Varför finns det inte ett IT-program på gymnasiet? Det är ett av många exem pel på SOU 1999:119 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav 103 Kvalificerad yrkesutbildning har som ny verksamhet haft möjligheten att omgående satsa på nya och för framtiden löftesrika verksamhetsområ den. decennier hade det varit vårdsektorn (60-talet) eller industrin (50-talet) som tilldragit sig det största intresset. Vad som uppfattas som framtidens teknik har också pendlat mellan så olika områden som bilism, flyg, materialteknik (plaståldern), kärnkraft och energi samt kretsloppsteknik. När ett tek- nikområde uppfattas som modernt och trendsättande finns en tendens att det övervärderas ur kvalifika tionssynpunkt. När bilismen var ny, var det en stor märkvärdighet att klara ett körkort, innehavaren uppfattades som höggradigt tekniskt begåvad. för väntar vi oss att hela befolkningen skall klara körkortsproven. På likartat sätt tror vi att dramatiken kring IT-kunskaper släpper. De nöd vändiga kompetenserna och färdigheterna kommer att normaliseras. Vi vill sätta frågetecken efter flera av IT- utbildningarna inom KY-försöket. I en inte allt för avlägsen framtid borde de snarare höra hemma på gymnasiet. Att de nu genomförs efter- gymnasialt beror på att utbildningarna ifråga är en så stor bristvara och därför genom förs varhelst det är möjligt att genomföra dem. 6.5Kvalificerad yrkesutbildning som en lagom kvalificerad utbildningsform Kvalificerad yrkesutbildning är inte tänkt att vara en utbildning vilken som helst. Den skall, som vi haft anledning att diskutera , vara eftergymnasial och kvalificerad. är de enskilda utbild- ningarna inte så långa mätt med akademikermått. De är med få undan tag ett- eller tvååriga och har en tredjedel av utbildningstiden förlagd hos troliga framtida arbetsgivare. I vilka branscher och yrkesområden stämmer denna nivå, KY-nivån? För att besvara denna fråga måste vi införa preciseringen konti nu- erligt utbildningsutbud, som kan exemplifieras av teknikområdet och diskontinuerliga, stegvisa, utbildningsområden, som kan illustreras med vårdsektorn och många av de offentliga verksamheterna. Det finns inga mellanläkare men väl en nivå mellan civilingenjörer och tekniker, i princip en sorts mellaningenjörer, även om man valt examens titeln högskoleingenjör.