sou · GNB388d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Vår bedömning, som måste utgå från det förhållandet att det enligt svensk rätt är möjligt att driva en brottsutredning vidare även mot den som frikänts för brottet, är att det ända sedan mordet och alltfort har funnits och finns skäl att vidta varje laglig utredningsåtgärd som kan kasta ytterligare ljus över misstankarna mot . Det ligger i sakens natur att många sådana åtgärder inte har lett någon vart och att en del av dem i efterhand kan verka mindre ändamålsenliga; med den bedöm- ning vi gör ter det sig därför inte meningsfullt eller rättvist att anlägga synpunkter på alla de enskilda åtgärder som vidtagits. Detta kapitel beskriver arbetet med den s.k. gärningsmannaprofilen (), inklusive de åtgärder den föranledde. Det finns flera skäl till att vi ägnar så jämförelsevis stort utrymme åt GMP. Ett är att den GMP som upprättats på många sätt är klargörande för den som vill få något av en helhetsbild av mordutredningens resultat; bl.a. därför redovisar vi stora delar in extenso. Ett annat skäl är att an- greppssättet för oss tett sig intressant. Det finns anledning att illustrera detta och att resa frågan varför ett analysarbete av detta slag färdigställ- des först efter mordet. Ett tredje skäl är att tilldragit sig stor uppmärksamhet och föranlett en hel del spekulationer i den all- männa debatten. I det sammanhanget har det även, också från polisiärt håll, riktats kritik mot såväl produkten som mot metoden som sådan. Vår redovisning syftar här till att bredda och fördjupa underlaget för den dis- kussionen, som är angelägen och har räckvidd bortom denna utredning. Den första delen av kapitlet ägnas åt GMP-metoden och åt den GMP som upprättats i denna mordutredning. Vi har själva granskat GMP, bl.a. genom RRV-experterna, men också genom att anlita amerikansk exper- tis, som fått yttra sig över en översättning, som vi låtit göra. Vi redovisar dessa synpunkter och försöker under rubriken ningar även att bidra till diskussionen genom egna iakttagelser och reflek- tioner. I den andra delen av kapitlet redogör vi för de åtgärder Palmeutred- ningen enligt vad som uppgivits vidtagit som ett resultat av GMP-arbetet. Vi återger bl.a. i komprimerad form den s.k. kontrollista som uppfördes över personer som eventuellt kunde stämma in på GMP, en lista som i blixtbelysning ger en illustration till en avgränsad del av utredningsarbe- tets omfattning och förgreningar. Ett antal GMP-relaterade uppslag som varit av större intresse för brottsutredningen redovisas mer utförligt. Hanteringen av vissa av dem diskuteras under , sist i kapitlets andra del. Personnamn på kontrollistan är ersatta med NN. De personer som förekommer på flera ställen är benämnda GA, GB, GC, etc. 7.1Gärningsmannaprofilen i utredningen av mordet på PU har, som nedan närmare skall redovisas, till stöd för utrednings- arbetet låtit utarbeta en s.k. gärningsmannaprofil (). I polisens (kriminalunderrättelsetjänsten) material beskrivs GMP-metoden på följande sätt. En GMP kan definieras som ett polisiärt spaningsinstrument bestående av en demografisk, social och beteendemässig beskrivning av mest sannolika gärningsman till ett brott. 2 Till grund för en GMP ligger bl.a. en brottsanalys, definierad som en systematisk analys av all tillgänglig information om en brottsplats och offret för brottet samt iakttagelser av gärningsmannen med syfte att beteendemässigt rekonstruera brottet, dess förspel och efterspel med avsikt att kunna klassificera brottet, att klarlägga dess motiv och att kunna beskriva en GMP. I mer allmänna termer brukar man ibland beskriva en GMP som en psykologisk fantombild. En vanlig fantombild bygger på vittnesupp- gifter av en förövares utseende. Om man sammanställer ett vittnes signalementsuppgifter kan man konstruera en bild på grundval av dessa uppgifter sammantagna; ju fler och ju entydigare uppgifter, desto tyd- ligare bild. På ett i någon mån motsvarande sätt kan man sammanställa de psykologiska och beteendemässiga data som kan utläsas kring en brottslig gärning och sammanställa dessa till en bild – profil – av hur gärningsmannen kan tänkas vara och fungera som människa. I kriminalunderrättelsetjänstens material ges följande beskrivning av hur en GMP förhåller sig till traditionellt kriminalpolisiärt arbete. Poliser ställer sig alltid frågan: Vem har gjort detta brott? Svaret for- muleras ofta i allmänna termer och man använder sig av sin erfarenhet för att skapa en bild av gärningsmannen. I många fall är detta en tillräckligt effektiv metod för att komma till en lösning. Det finns gott om polisiära spårhundar med god näsa för kriminellas beteende och närmast intuitiv kunskap om var den specifike förövaren finns att söka. 1Ulf , Om brottsanalys och gärningsmannaprofiler (), s. 3; skriften gavs in i samband med att och för den tidigare presenterade den gärningsmannaprofil de utarbetat på PU:s uppdrag. man har – att snabbt gripa gärningsmannen – är dock ofta så pressande att man tvingas hoppa från tuva till tuva i ett ibland allt mer desperat sökande efter en gäckande skugga. I sådana situationer kan det finnas ett värde i att mer eftertänksamt utföra en analys baserad på systematiserad kunskap om brott, brottslingar och det aktuella brottet. Då kan man få ett mer full- ständigt scenario för brottet. En GMP är således inte ett redskap i ett akut, inledande skede av ett spaningsarbete utan ett sätt att systematiskt, metodiskt och delvis förutsättningslöst göra det som kriminalpoliser alltid har gjort och alltid måste göra: 5 I inledningen påpekades att poliser alltid frågar sig vilken sorts människa som begått ett brott och i enlighet med det har man under århundradena funnit olika arbetsmetoder och tekniker för att finna svaret på frågan. Detta har i huvudsak varit ett framgångsrikt sätt att arbeta. De metoder som presenteras här utgör egentligen bara kompletteringar till en fungerande polisiär metodik i det att beteendevetarkunskaper tillförs och systematiken i arbetsmetoden förbättras. Erfarenhetsmässigt leder detta till en effektivi- sering av polisarbetet. Den psykologiska fantombilden, dvs. GMP, är uppenbarligen mer komplicerad att teckna än en vanlig fantombild. Liknelsen haltar därför och förväntningarna på precisionen i de antaganden som görs i en GMP kan lätt bli för stora om man uppfattar liknelser av det här slaget alltför bokstavligt. I polisens material tonas förväntningarna ned: 6 Den massmediala skildringen av profileringsmetoden har tyvärr såväl i som utomlands gett en romantiserad bild med överdrifter av dess betydelse och underdånig behandling av dess utövare. I själva verket är det en omständlig metod att försöka komma till rätta med svårlösta brott varvid inslagen av heroism lyser med sin frånvaro. I samband med att viss kritik mot metoden redovisas heter det vidare:7 De som beställt profiler måste veta att profilen är en sannolik approxima- tion i syfte att fokusera utredningen. Utan att förringa kritiken bör det ändå framhållas att profilmakande snarare är en konst än en vetenskap som med- för organisatoriska fördelar som många polisorganisationer i världen redan upptäckt. GMP-metoden beskrivs i allmänna ordalag på följande sätt. Metoden bygger på antagandet att allt vi människor gör i livet utförs i överensstämmelse med vår personlighet som i varierande grand uttrycker ett självständigt agerande. Tvångsmässiga personer brukar sällan ha oord- ning på sina skrivbord eller sätta på sig ostrukna skjortor. Psykopatiska personer har sällan varma och varaktiga relationer. Schizoida personer är per definition inte sällskapliga. Avvikande personer begår ibland brott som ångestlösning, för att förverkliga sina fantasier, av inre tvång och av många andra skäl. När de begår sina brott genomför de dem på ett sätt som är bekvämt för dem och i överensstämmelse med deras behov och driftsliv. Med relevant information om handlingssätt och tillräcklig vaksamhet är det således möjligt att sluta sig till vilken typ av person som utfört en viss kriminell handling på just det sätt som den utförts på. Därav följer ett antal sannolika förhållanden om var och hur gärningsmannen bor och hur han framlever sitt liv samt andra sociala och demografiska förhållanden. Metoden har utvecklats i , som ett medel vid efterspaning av gärningsmän som upprepar sina brott (seriebrottslingar). Metoden uppvisar flera exempel på mycket lyckade insatser, men också på fall där profilen visat sig helt felaktig. I brukar den s.k. lasermannens slutliga gripande, efter det att denne begått ett stort antal attentat mot invandrare, anföras som ett första och lyckat exempel på metodens användbarhet. Polisens spaningar hade den gången på annat sätt väckt intresset för den person som sedermera dömdes, bl.a. fanns denne med i en krets personer som disponerat en bil av en typ som hade använts vid flera av brotten. Vid en förfrågan från de utredande polismännen om den misstänkte stämde överens med profilen blev svaret i högsta grad jakande. 9 Spaningsin- satserna koncentrerades därefter mot denne och ledde till ett gripande. Exemplet anses illustrera några kännetecken för meto- den. Den löste inte brottet men medförde att utredningen effektivise- rades. Lasermannen hade sannolikt gripits förr eller senare ändå, men profilen underströk vikten av att koncentrera utredningen mot honom. – Det bör tilläggas att denna beskrivning inte är okontroversiell. En lika vanlig uppfattning synes vara att fallet med lasermannen i praktiken redan var löst när gärningsmannaprofilen kom in i bilden. En helt grundläggande förutsättning för GMP-metoden är att den utförs utan hänsyn till och helt utan sidoblickar mot eventuella miss- tänkta individer. Det kan illustreras med betydelsen av ett fingeravtryck Medan den vanliga brottsutredaren söker individen bakom avtrycket är den informationen från GMP-synpunkt utan relevans. Däremot är det från den synpunkten av intresse att gärningsmannen avsatt ett fingeravtryck, eftersom det kan säga något om hur han agerat, att han varit oförsiktig etc. Att information om eventuella misstänkta exkluderas ger analysen ett bestående värde, som gör den till ett slags basanalys, till vilken utredningen efter att ha uttömt ett visst spår kan återvända. I polisens material talas om att utgångssituationen på det sättet kan konserveras . Det är inte bara så att den som utarbetar en GMP inte använder data om eventuella misstänkta, det är av stor betydelse att han eller hon är avskuren från sådan kunskap. All information om misstänkta kommer ... omedvetet att leda analysen i riktning mot en liknande person, heter det i polisens material.12 (En profil som utarbetas med kunskap om en huvudmisstänkt person synes i det hänseendet kunna liknas vid ett vittnes utpekande av en person, vilken för vittnet redan är känd som misstänkt. Utpekandet saknar naturligtvis inte intresse, men har inte alls samma informationsvärde som ett utpekande i en klassisk konfrontation.) Beträffande förutsättningarna för ett framgångsrikt användande av GMP-metoden sägs att det aktuella brottet bör ha något inslag av psykopatologi. 13 I och för sig sägs alla brott kunna analyseras med metoden, men det är inte alltid som den är effektiv. Brott med ekono- miska motiv sägs t.ex. lämpa sig illa, eftersom önskan att utöka sin förmögenhet --- är så allmänt spridd att tillräckligt diskriminerande be- skrivningar inte kan åstadkommas. 14 I praktiken anges metoden lämpa sig för mord, sexualmord, våldtäkter och eldsanläggningar. kan även utpressningsbrott analyseras, om det föreligger muntlig eller skriftlig kommunikation som kan bedömas. Metoden har utvecklats vid utredningar av seriebrott. Mot den bakgrunden kan det synas som den typen av brott lämpar sig bäst för metoden. Det är dock enligt polisens material en missuppfattning att endast sådana brott kan göras till föremål för GMP. så att seriebrott alstrar stora material, som kan öka säkerheten i bedöm- ningarna. Men även enstaka brott innehåller i allmänhet så mycket ut- slag av beteende att motiv, valstrategier och personlighet kan be- skrivas. 15 Det avgörande för metodens användbarhet synes med andra ord vara den mängd information som kan utläsas, inte om det i och för sig är fråga om en eller flera brottsliga gärningar. Den redogörelse ur vilken här citerats är relativt utförlig och åter- hållsam. Likväl synes metoden som den beskrivs i det svenska materia- let vara omgiven av viss mystik och en del hemlighetsmakeri:16 Den som möjligen saknar en närmare beskrivning av metodernas essens bör besinna att metoden är polisiär och att kriminellt tänkande personer har en stark benägenhet att studera och kartlägga polisens metoder i syfte att raffinera sitt eget beteende i avsikt att vilseleda och undkomma rättvisan. En mer detaljerad beskrivning kan därför inte offentliggöras. Som vi förstått polisens material och övrig information vi inhämtat rörande det GMP-arbete som svensk polis bedriver karakteriseras det bl.a. av följande. àGMP-arbete bygger på beprövade polisiära arbets- och tänkesätt àGMP används för att systematisera information om ett brott som inte kunnat lösas snabbt àEn GMP är ett spaningsredskap för att effektivisera och underlätta prioriteringar i utredningsarbetet àEn GMP är inget bevismedel och kan inte användas som stöd för ett åtal i domstolen, eftersom en GMP aldrig bevisar något om en viss individ àDen som utarbetar en GMP skall ej ha information om eventuella misstänkta àFör att en GMP skall bli användbar bör brottet innehålla något inslag av psykopatologi àMord, sexualbrott och eldsanläggningar är brott där en GMP typiskt sett är användbar àGMP-metoden kan användas även då det inte rör sig om seriebrott, så länge gärningen och gärningsmannen avsatt tillräckligt med relevant information àJu mer information som brottet och gärningsmannen avsatt, desto mer precis kan en GMP bli àEn GMP är inte en vetenskaplig produkt Kriminalkommissarien och psykiatrikern med fick PU:s uppdrag att utarbeta en GMP i utredningen av mordet på . GMP-arbete var ingen helt etablerad arbetsform i ; ett antal GMP hade dock utarbetats och /hade varit engagerade i flera av dessa. I en promemoria , ur vilken ett utdrag finns intaget i den slutliga GMP-dokumentationen17, beskrev förut- sättningarna för arbetet. Han ansåg allmänt att förutsättningarna för att utarbeta en GMP i detta ärende var goda, men varnade för vissa svårig- heter. En var att utgångsmaterialet enligt syntes magert, något han dock inte ansåg sig kunna ha en säker uppfattning om förrän han tagit del av det. Ett större problem var den information såväl han som redan besatt om mordutredningen:18 Den största svårigheten torde dock ligga i den mängd information som vi har om misstänkta. Det gäller självfallet främst den person som en gång lagförts för mordet. I sedvanligt GMP-arbete är en grundregel, som tidigare påpekats, att man inte tar del av information om misstänkta eftersom det vanligen leder till påverkan antingen så att profilen anpassas till denna person eller att den fjärmas från honom. uppfattade dock dessa svårigheter som delvis överkomliga. Han föreslog att erfarna specialister från FBI i sinom tid skulle få ta del av och bedöma den utarbetade profilen. Enligt vad som sägs i den slutliga GMP diskutera- des resultaten av arbetet med amerikansk polis vid FBI:s Behavioral Science Unit. Därefter kunde en mer precis gärningsmanna- profil formuleras. Denna presenterades i sin tur för hela PU . Ytterligare bearbetningar följde och den slutliga GMP var klar . GMP omfattar i originalversionen 116 sidor, exklusive bilagor. Här- av utgör själva profilen mindre än tio sidor. Rapporten innehåller en relativt utförlig översikt över själva metoden, använt material och tidigare attentat (mot statsmän och andra prominenta personer). Där- efter följer redovisningar av kunskap om offret och kriminaltekniska 17Jan och , Mordet på . Gärnings- mannaprofil (citeras GMP), s. 132. 18GMP s. 132. fakta, inklusive en rekonstruktion av morddagen och agenda månaderna före mordet. I angivna delar utgör rapporten en sammanfattande redovisning av centrala delar av utredningen. På grundval av det sålunda sammanställda materialet formulerades vissa hypoteser (vi återkommer till dessa strax). Delar av det som sålunda framkommer i de första två tredjedelarna av GMP redovisas i annan form på annan plats i vårt betänkande. GMP:s rekonstruktion av särskilt mordkvällen är mycket detaljerad och det saknas anledning att göra en motsvarande redovisning här. GMP:s redogörelse för kända fakta om offret innefattar även omnämnandet av vissa spår, under rubriker som affären; , Baresic och Ubåtsfrågan. Även Palmehatet och Harvardaffären berörs. Det rör sig genomgående om ytterst kortfattade beskrivningar. Från denna inledande del har vi allmänt och från våra utgångs- punkter noterat följande. Författarna konstaterar att detta ärende är ett eldorado för den som är intresserad av vittnespsykologiska frågeställningar, att mycket av informationen är utan värde för utredningen men att den ställt till en hel del problem. Författarna hade därvid gjort följande iakttagelser. 1.En del vittnen lägger till viktiga fakta vid senare förhör, som aldrig nämnts i samband med första förhöret. 2.En del vittnen anpassar uppenbarligen sin information vid senare förhör till information, som de fått från annat håll. 3.En del vittnen beskriver intressanta förhållanden, men deras berättelse motsägs, helt eller delvis, av information från andra, som skildrar samma förlopp. 4.En del vittnen lämnar information som är uppenbart eller nästan uppen- bart fantastisk. Ett antal förhållanden anfördes som var för sig eller i kombination kunde förklara förekomsten av den otillförlitliga information (för- menta fakta) som på detta sätt influtit i utredningen: pseudominnen: under inverkan av andra informationskällor vävs en berättelse av förment självupplevda händelser kring en lite kärna av sanning och verklighet. àVittnens önskan att hjälpa polisen att lösa brottet, som leder till an- passlighet av de egna upplevelserna. àMytomani och besläktade beteenden 19 GMP s. 23. àVittnens önskan att komma nära en historisk och sensationell hän- delse àInfluens från rapporteringen i media och från vänner, arbetskamrater etc. àVittnen har påverkats av journalister som talat med dem, vilket i sin tur har påverkat vittnenas utsagor àPsykisk sjukdom och instabilitet, allt från ordinära krisreaktioner till kronisk schizofreni àGirighet till följd av belöningen Författarna konstaterar att det i några få fall förekommit att uppgifts- lämnare återkommit till PU och medgett att de lämnat otillförlitliga eller direkt falska uppgifter samt konstaterar att detta krävt mod och självövervinning – möjligen borde fler ha visat sådant civilkurage. Materialets kvalitet ansågs tillräckligt god för att kunna användas i en brottsanalys. I några avseenden fanns det dock brister, av i och för sig inte avgörande betydelse, men som det i flertalet fall numera inte fanns möjlighet att åtgärda: 20 ·Samtliga besökare av den filmföreställning paret bevistade har förhörts. Däremot saknas det förhör med flertalet besökare av andra föreställningar på . Mötet mellan offer och gärningsman eller konspiratör kan ju ha skett på eller invid biografen. Med stor sannolikhet förföljdes från biografen. Alla iakttagelser från detta område är bl.a. därför av stort intresse. ·Paret ekonomiska situation är inte tillräckligt belyst. Det saknas helt en redovisning av de ekonomiska omständigheterna före och efter brottet. Ingenting i den övriga informationen tyder dock på att det finns något i de ekonomiska omständigheterna som skulle kunna förklara brottet. ·Redovisningen av de, vid mordtillfället, aktuella sekreta diskussioner som förde ter sig ofullständig eller inte slutligt utvärderad. Det är förståeligt att det är så och det är inte sannolikt att gåtans svar finns i detta avsnitt men fullständig säkerhet är svår att uppnå. Detta diskuteras vidare på s. 73. 20GMP s. 24 f. En del av det som här sägs har berörts och citerats även på andra ställen i vårt betänkande. 21Under rubriken på s. 73 återfinns den diskussion detta syftar på: Även när det gäller de professionella motiven står en mordutredning rörande en prominent person inför stora svårigheter. Betydande politiker, stats- män, till vilken kategori tveklöst hörde, har sekreta kon- takter och deltar mycket ofta i händelseförlopp, som är helt eller delvis dolda ·En rekonstruktion av brottet, med hjälp av offrens kläder, hade sanno- likt varit till viss hjälp. En sådan rekonstruktion skall ske men då rapporten slutligen sammanställdes var den ännu inte genomförd. (Det är gjort, vår anm.) ·I påtagligt många förhör med vittnen har inte vittnenas egen klädsel, karakteristika i övrigt och ofta inte heller deras eget beteende redo- visats. Denna brist försvårar påtagligt möjligheterna att särskilja de olika aktörerna i ett förlopp, vilket delvis är en förutsättning för en rekonstruktion av brottet och dess preludier. ·Lisbeth Palmes bakgrund och personliga förhållanden är ofullständigt belysta. ·Det har inte genomförts någon rättsmedicinsk undersökning av . Fotografier av hennes kläder och information från rättsläkarna, har i viss mån kompenserat denna brist. ·En samtidshistorisk analys av det som kallats palmehatet och en mät- ning av dess utpräglingsgrad under Palmes sista levnadsår hade varit av stort värde för att närmare förstå vad som eventuellt styrt eller motiverat en gärningsman. Avsnittet om andra attentat avslutas med en jämförelse mellan dessa attentat och mordet på . Den lyder: 22 Flera skillnader framkommer när man jämför mordet på med mord på andra prominenser. ·Det är ovanligt att attentat utförs utan att det finns något skydd av offret. ·Det är ovanligt att attentat sker så . ·Det är ovanligt att offrets hustru attackeras även om hon är närvarande. för omgivningen och allmänheten. Detta innebär självfallet inte nödvändigtvis att sådana kontakter skulle vara tvivelaktiga, tvärtom är de sannolikt ofta förut- sättningen för framgång i diskussioner om framtida avtal och andra förbindel- ser mellan stater, organisationer och företag. Men om arten av sådana kontak- ter, i efterhand, skall kartläggas i det goda syftet att kartlägga bakgrunden till ett mord, kan det väl tänkas att flera potentiella uppgiftslämnare väger riskerna med att avslöja sin information mot värdet av att mordet upp, särskilt om de med viss grad av sannolikhet känner sig säkra på att deras information saknar värde. Återigen, som i fallet med den privata informationen, finns risken att den som inte har helhetsperspektivet underlåter att lämna väsentlig information. – En politiker av betydelse är dessutom inblandad i ett så stort antal händelser av öppen karaktär, där meningar går isär om värdet och nyttan av hans eget handlande att det blir svårt att värdera i vilken mån ett motiv skulle kunna finnas i det ena eller andra händelseförloppet. 22 GMP s. 36 f. · Det är ovanligt att det inte finns ett lätt identifierbart motiv till mordet. Till följd av dessa ovanliga förhållanden tillkommer därför några andra förhållanden som karakteriserar mordet på . ·Gärningsmannen har kommit ovanligt nära sitt offer. ·Gärningsmannen har getts möjlighet att skjuta den person, som befann sig närmast offret. ·Gärningsmannen har kunnat fly från platsen. ·Attentatet har därför blivit ett spaningsmord. De fyra hypoteser som föregick själva brottsanalysen och gärnings- mannaprofilen formulerades på följande sätt. 1.Olof sköts av en gärningsman, som agerade på andras uppdrag och som under hela brottets planering och genomförande hade hjälp av andra. 2.Olof sköts av en gärningsman, som agerade på andras initiativ och som under kartläggning hade hjälp av andra men som under genomförandet var ensam.