sou · GNB334d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap samt att utreda vissa speciella frågeställningar som rör medborgarskapslagstiftningen. I uppdraget har även ingått att överväga åtgärder som kan stärka medborgarskapets status. Genom tilläggsdirektiv har kommittén vidare getts i uppdrag att förutsättningslöst utreda frågan om dubbelt medborgarskap. Till ordförande i kommittén förordnades oppositionsrådet (). Som övriga ledamöter förordnades jur.lic. (), riksdagsledamöterna (), () och (), numera riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), numera riksdagsledamoten (), riksdagsledamöterna (), () och (), socionomen () samt riksdagsledamoten (). och entledigades och ersattes då av f.d. statsrådet () och jur.kand. Att som sakkunniga delta i kommitténs arbete förordnades departementsråden och . Som experter förordnades utlänningsnämndsrådet , kanslirådet , avdelningsdirektören och avdelningschefen . Därutöver har hovrätts-assessorn varit expert –. Som sekreterare åt kommittén har hovrättsassessorn tjänstgjort fr.o.m. . –och –har även hovrättsassessorn varit sekreterare. Kommittén, som antagit namnet medborgarskapskommitté, har överlämnat delbetänkandet Medborgarskap och identitet (SOU 1997:162). Kommittén överlämnar härmed sitt slutbetänkande Svenskt medborgarskap (SOU 1999:34). har avgett reservation. Särskilda yttranden har av- getts av , och . Utredningsuppdraget är härmed slutfört. Författningsförslag................................ ................................ .................. Utredningsuppdraget och dess genomförande............................. Den nuvarande ordningen ................................ ........................ Inledning ................................ ................................ .......... § medborgarskapslagen................................ .......................... 1 a § medborgarskapslagen................................ ....................... § medborgarskapslagen................................ .......................... 2 a § medborgarskapslagen................................ ....................... § medborgarskapslagen................................ .......................... § medborgarskapslagen................................ .......................... § medborgarskapslagen................................ .......................... § medborgarskapslagen (naturalisation)................................ .. Kravet på styrkt identitet................................ ........................... Åldersvillkoret................................ ................................ .......... Hemvistvillkoret................................ ................................ ....... Det nuvarande femårskravet................................ ...................... Tidpunkter från vilka hemvisttiden beräknas.............................. 2.9.3.3Avbrott i hemvistet och beräkning av vistelsetid i sådana fall ................................ ................................ .......... Dispenssituationer vid tillämpning av hemvistvillkoret.............. Vandelsvillkoret................................ ................................ ........ Villkorad naturalisation................................ ............................ Beslutande myndigheter................................ ............................ Sökandens barn ................................ ................................ ........ Utländska förhållanden................................ ............................. Övriga ................................ ................................ .......... Övriga världen................................ ................................ .......... Sammanfattning................................ ................................ ........ 7 § medborgarskapslagen................................ .......................... 7 a § medborgarskapslagen................................ ....................... 8 § medborgarskapslagen................................ .......................... Utländska förhållanden................................ ............................. 9 § medborgarskapslagen................................ .......................... 9 a § medborgarskapslagen................................ ....................... 10 § medborgarskapslagen................................ ...................... 11 § medborgarskapslagen................................ ...................... 12 § medborgarskapslagen................................ ...................... 13 § medborgarskapslagen................................ ...................... 13 a § medborgarskapslagen................................ ................... 14 § medborgarskapslagen................................ ...................... 14 a § medborgarskapslagen................................ ................... Medborgarskapets betydelse................................ ................... Medborgarskapets rättsliga betydelse................................ Grundläggande fri- och rättigheter................................ ........... Skyddet mot landsförvisning m.m................................ ........... Rösträtt och valbarhet................................ ............................. Bistånd till svenska medborgare vid vistelse utomlands............ Statsledningen samt offentliga tjänster och uppdrag................. Totalförsvarsplikt m.m. ................................ .......................... Näringsverksamhet m.m................................. ......................... Social trygghet m.m................................. ............................... Övriga rättsområden................................ ............................... Några avslutande synpunkter................................ .................. Medborgarskapets informella betydelse................................ Dubbelt medborgarskap – en genomgång av svenska och utländska förhållanden ................................ .................... Inledning................................ ................................ ................ 4.2Situationer i vilka dubbelt medborgarskap uppkommer enligt den nuvarande ordningen................................ ............... Vid födelsen................................ ................................ ........... Genom adoption................................ ................................ ..... Genom legitimation................................ ................................ . Genom anmälan................................ ................................ ...... Genom naturalisation................................ .............................. Genom förvärv av utländskt medborgarskap............................ 4.2.7Efter medgivande att få behålla det svenska medborgarskapet ................................ ................................ .... Sammanfattning................................ ................................ ...... Konsekvenser av dubbelt medborgarskap................................ Rösträtten och valbarheten................................ ...................... Gällande bestämmelser om rösträtt................................ .......... års medborgarskapskomitté................................ ............ 4.3.1.4Regeringens proposition 1990/91:195 om aktiv flykting– och immigrationspolitik m.m................................ .................. Möjligheterna att ge konsulärt bistånd................................ ..... Skyldigheten att fullgöra värnplikt................................ ........... Internationella överenskommelser................................ ............ Den svenska totalförsvarsplikten................................ ............. Sammanfattning................................ ................................ ...... Säkerhetsaspekter................................ ................................ ... 4.3.4.2Regeringens proposition 1990/91:195 om aktiv flykting- och immigrationspolitik................................ ........................... /Säkerhetspolisens uppfattning................... Försvarsmaktens uppfattning................................ .................. 4.4Synen på dubbelt medborgarskap i 1963 årsoch 1997 års Sammanfattning................................ ................................ ...... 4.51979 års ändring av 1 § MedbL angående svenskt medborgarskap efter modern................................ ....... Bakgrunden till lagändring samt dess förarbeten........ Riksdagsdebatten om dubbelt medborgarskap.......................... Antalet personer i med dubbelt medborgarskap........... Utländska förhållanden................................ ........................... Övriga ................................ ................................ ........ Övriga världen................................ ................................ ........ Sammanfattning................................ ................................ ...... DEL B ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Dubbelt medborgarskap ................................ ......................... Allmänna utgångspunkter................................ ....................... Rösträtten och valbarheten................................ ...................... Möjligheterna att ge konsulärt bistånd................................ Skyldigheten att fullgöra värnplikt................................ ........... Säkerhetsaspekter m.m. ................................ .......................... Kommitténs förslag................................ ................................ Medborgarskap efter svensk, ogift far ................................ europeiska konvention om medborgarskap................ Utländska förhållanden................................ ........................... Kommitténs förslag................................ ................................ Svenskt medborgarskap genom adoption ................................ Adoptioner som gäller i på grund av lag...................... Skrivelse från ................................ ............. Kommitténs förslag................................ ................................ Statslösa barn ................................ ................................ 8.2FN:s konvention om barnets rättigheter ().... 236 Europarådskonvention om medborgarskap................ Övriga nordiska länders lagstiftning och praxis på området..... Behovet av en ändrad ordning................................ ................. Alternativa lösningar................................ ............................... Kommitténs förslag................................ ................................ . Barn med enbart utländskt medborgarskap ........................... Inledning ................................ ................................ ........ Riksdagsmotionen 1996/97:Sf608................................ ........... europeiska konvention om medborgarskap................ Deltagande i skolresor................................ ............................. Några andra länders lagstiftning och praxis på området........... Behovet av en ändrad ordning................................ ................. Kommitténs förslag................................ ................................ . Återvinning av svenskt medborgarskap................................ Inledning ................................ ................................ ........ Kommitténs förslag................................ ................................ . Förvärv som biperson i anmälningsärenden........................... Inledning ................................ ................................ ........ Kommitténs förslag................................ ................................ . Svenskt medborgarskap efter ansökan (naturalisation)........... Inledning ................................ ................................ ........ Dispensgrunden till gagn för landet m.m............................. Villkorad naturalisation................................ .......................... Behörighet att inge ansökan och anmälan .............................. Inledning ................................ ................................ ........ Kommitténs förslag................................ ................................ . Preskription av svenskt medborgarskap................................ .. Inledning ................................ ................................ ........ Kommitténs förslag................................ ................................ . Befrielse från svenskt medborgarskap efter ansökan............... Inledning ................................ ................................ ........ Kommitténs förslag................................ ................................ . Säkerhetsärenden ................................ ................................ . Inledning ................................ ................................ ........ roll vid hanteringen av medborgarskapsärenden.......... 16.3Regleringen i utlänningslagen (1998:529)291 Kommittén om ny instans- och processordning i..................... utlänningsärenden (NIPU)................................ ....................... Kommitténs förslag................................ ................................ . Åtgärder för att stärka medborgarskapets status .................... Inledning ................................ ................................ ........ Medborgarskapet och integrationsprocessen............................ Krav på kunskaper i svenska språket och i samhällskunskap.... Frågans tidigare behandling................................ .................... Krav på språkkunskaper m.m. i utländsk rätt........................... Kommitténs förslag................................ ................................ . Information om svenskt medborgarskap................................ .. Informationen ................................ ................................ . Kommitténs förslag................................ ................................ . Formerna för erhå325llande av svenskt medborgarskap........... 17.5.1Särskilda ceremonier vid erhållandet av svenskt medborgarskap................................ ................................ ....... 17.5.2 Kommitténs förslag................................ ................................ . 17.6Sammanfattande överväganden i anslutning till frågan om medborgarskapets status – ett helhetsperspektiv...................... Övriga frågor ................................ ................................ ........ Utfärdande av nya tillämpningsföreskrifter.............................. 18.2Avgifter i samband med förvärv av svenskt medborgarskap................................ ................................ ....... Konsekvenser av kommitténs förslag................................ ....... 18.4Frågan om ratificering av europeiska konvention om medborgarskap ................................ ................................ . Reservation och särskilda yttranden................................ ...................... Kommittédirektiv 1997:5................................ ................................ Kommittédirektiv 1998:50................................ .............................. Preliminär översättning av europeiska konvention.................. om medborgarskap................................ ................................ ......... Tabell utvisande antalet utländska medborgare efter medborgarskapsland och tid i ................................ ............. Antalet svenska medborgare som utvandrat från respektive återflyttat hit –1997.............................. medborgarskapskommitté har haft i uppdrag att se över lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap (MedbL) samt att utreda vissa speciella frågeställningar som rör medborgarskapslagstiftningen. I uppdraget har även ingått att överväga åtgärder som kan stärka medborgarskapets status. Slutligen har kommittén genom tilläggs- direktiv getts i uppdrag att förutsättningslöst utreda frågan om dubbelt medborgarskap. MedbL trädde i kraft . Den tillkom således som i flera avseenden skiljer sig markant från dagens förhållanden. För det första kan konstateras att det skett en utveckling som innebär att utlänningar med hemvist i i stor utsträckning kommit att jämställas med svenska medborgare. Denna utveckling har sin viktigaste förklaring i att den s.k. domicilprincipen kommit att tillämpas på alltfler områden, vilket innebär att bosättningen fått ökad betydelse för en persons rättigheter och skyldigheter i samhället. Med- borgarskapet kan i motsvarande mån sägas ha minskat i betydelse. Det är vidare så att samhället sedan tidpunkten för MedbL:s tillkomst har internationaliserats på ett sätt som knappast var möjligt att förutse då. Det moderna samhället inrymmer internationella kontakter i väldigt hög utsträckning vilket bl.a. medfört att det blivit allt vanligare att svenska medborgare arbetar och bor utomlands. Likaså förekommer internationellt studieutbyte på ett helt annat sätt . Familje- bildningar mellan svenska medborgare och utländska medborgare är en annan naturlig följd av internationaliseringen. Även invandringen till har genomgått stora förändringar sedan MedbL:s tillkomst. Antalet utländska medborgare som bodde i uppgick till drygt 123 500. Motsvarande siffra för var omkring 522 000. Som ytterligare jämförelse kan nämnas att det fanns cirka 200 000 personer i som var födda utomlands. var antalet omkring 954 000 vilket med andra ord innebär att mer än var tionde person som bor i är född utomlands. Den omfattande invandringen har naturligtvis också medfört att antalet ansökningar om svenskt medborgarskap ökat kraftigt. handlägger cirka 35 000 medborgarskapsärenden . som invandringen till ökat i omfattning har det skett en betydande utflyttning från . utvandrade t.ex. drygt 23 200 svenska medborgare medan cirka 11 400 återinvandrade hit. Nettoutflyttningen av svenska medborgare det året uppgick således till ungefär 11 800 personer. över en längre tidsperiod, åren 1960– 1997, uppgick nettoutflyttningen av svenska medborgare till omkring 135 600 personer. MedbL har fram till tillsättandet av medborgarskaps- kommitté inte varit föremål för någon mer genomgripande översyn. Lagen är därför i behov av en modernisering och anpassning till de nya förhållanden som råder. I det följande ges en sammanfattning av kommitténs förslag. Den svenska medborgarskapslagstiftningen bygger sedan gammalt på att dubbelt medborgarskap i princip bör undvikas. Den ovan beskrivna samhällsutvecklingen har emellertid medfört att människor i allt högre utsträckning känner verklig och djup anknytning till mer än ett land. I takt därmed har önskemålen om att få vara medborgare i mer än ett land blivit allt fler. Bland de praktiska fördelar som följer av dubbelt medborgarskap märks en möjlighet att utan särskilt tillstånd kunna bosätta sig och arbeta i vart och ett av medborgarskapsländerna. Ytterligare en fördel är att det enkelt, t.ex. utan att behöva bry sig om eventuella visum-regler, går att besöka ursprungslandet. De allra viktigaste fördelarna för den enskilde ligger kanske dock på det känslomässiga planet, något som gäller för såväl utlandssvenskar som för invandrare i . Många upplever det som ett svårt steg att avsäga sig sitt tidigare medborgarskap med allt vad det innefattar i form av identitet, traditioner, kulturarv m.m. För dem kan en förlust av medborgarskapet medföra en känsla av att de tappar sitt ursprung och förlorar något av sin identitet. Det kan också uppfattas som ett skiljande från de anhöriga i hemlandet. Att innehavet av dubbla medborgarskap för dessa människor upplevs som angeläget är lätt att förstå, i synnerhet om det finns planer på att i ett senare skede eventuellt återvända till ursprungslandet. I förlängningen kan även den trygghet som det innebär att ha det gamla medborgarskapet kvar, bidra till en ökad trivsel och snabbare integrering i det nya samhället. Kommittén har i sitt arbete kunnat konstatera att de motiv som ligger till grund för enskildas önskemål att inneha dubbelt medborgar-skap är många och beaktansvärda. är det emellertid så att ett utökat tillåtande av dubbla medborgarskap också innebär att fler människor kommer att beröras av den problematik som utgör grunden för den nuvarande huvudprincipen i fråga om dubbelt medborgarskap. Kommittén har därför gjort en samlad bedömning av för- respektive nackdelar med dubbelt medborgarskap. De skäl som ligger till grund för den nuvarande svenska hållningen i fråga om dubbelt medborgarskap har av tradition varit hänförliga till i huvudsak rösträtten och valbarheten i flera länder, möjligheterna att ge konsulärt bistånd, skyldigheten att fullgöra värnplikt samt säkerhets- frågor. Den dubbla rösträtten anses av många, med hänvisning till principen en individ, en röst, vara det största hindret mot tillåtande av dubbelt medborgarskap. Vad gäller möjligheterna att lämna konsulärt bistånd har problematiken sin grund i att en stat inte äger rätt att intervenera hos en annan stat för någon av sina medborgare som är medborgare också i den staten. Frågeställningarna som rör värnplikten hänger samman med att skyldigheten att fullgöra värnplikt för ett land i princip alltid grundar sig på innehav av landets medborgarskap. Därmed finns det också en latent risk för att en person med dubbelt medborgarskap ställs inför kravet att fullgöra värnplikt i båda sina medborgarskaps-stater. Det argument som slutligen är hänförligt till säkerhetsaspekter går ut på att innehav av mer än ett medborgarskap kan leda till dubbla lojaliteter och lojalitetskonflikter, något som skulle kunna medföra säkerhetsrisker. Kommittén har gjort en noggrann genomgång av de fyra områdena och kan utifrån det konstatera att den problematik som i dessa avseenden kan uppkomma till följd av dubbelt medborgarskap är förhållandevis begränsad. I fråga om skyldigheten att fullgöra värnplikt har framkommit att problem visserligen kan tänkas uppkomma beträffande medborgare i vissa stater, men att det i praktiken inte är särskilt vanligt före- kommande. Även beträffande möjligheterna att ge diplomatiskt skydd är problematiken av begränsad omfattning. Till det kommer att den enskilde inom dessa områden kan undvika problematiken genom att låta bli att resa till landet i fråga eller genom att avsäga sig det ena medborgarskapet. Vad gäller säkerhetsaspekter har kommitténs genomgång visat att de farhågor, som i olika sammanhang framförts om att dubbelt medborgar- skap skulle medföra säkerhetsrisker, har varit överdrivna. Det är visserligen så att dubbla lojaliteter och lojalitetskonflikter under vissa förhållanden kan medföra säkerhetsrisker. ning får det emellertid anses vara klarlagt att det dubbla medborgar- skapet i detta avseende är av synnerligen underordnad betydelse. Kommittén anser att den dubbla rösträtten i och för sig bör betraktas som en oönskad konsekvens av dubbelt medborgarskap. visar emellertid erfarenheten att det är få människor som verkligen utnyttjar sin dubbla rösträtt. Denna omständighet saknar inte betydelse när man bedömer vilken verkan möjligheten att rösta dubbelt skall ha på hela frågan om dubbelt medborgarskap. I fråga om människors valdeltagande finns det ytterligare en dimension som måste beaktas i detta sammanhang. Ökad acceptans av dubbla medborgarskap skulle med säkerhet medföra att ett större antal människor ansöker om svenskt medborgarskap eftersom de då slipper att avstå från sitt ursprungliga medborgarskap. Detta skulle på grund av att rösträtten vid val till är knuten till medborgarskapet också innebära att en större andel av befolkningen ges möjlighet att delta i den svenska demokratiska beslutsprocessen på riksnivå, något som enligt kommitténs uppfattning är positivt för såväl den enskilde som för det svenska samhället.