sou · GNB3137d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Vidare har eleverna blivit fler i klassrummen och antalet idrottstimmar och friluftsdagar i skolan har stadigt minskat. På ungdomars villkor – ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro För den nationella ungdomspolitiken föreslås i prop. 1998/99:115 tre olika mål som skall ersätta tidigare riktlinjer: 1.Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv. 2.Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet. 3.Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande bör tas till vara som en resurs. Propositionen avses behandlas av . Utredning om elevvård m.m. En utredning är tillsatt (dir. 1998:59) för att definiera begreppet elev- vård, kartlägga innehåll och kvalitet i verksamheten, analysera olika organisationsmodeller samt kartlägga elevvårdens roll och uppgifter i förhållande till andra berörda instansers ansvarsområden. Utredningen skall vidare överväga om nuvarande ansvarsområden är de mest ändamålsenliga samt föreslå olika åtgärder för att förbättra elevvårdens och skolhälsovårdens samarbete både inom skolan och med förskola, socialtjänst, hälso- och sjukvård och andra samhällssektorer. Utredningen skall vara slutförd . Nationell handlingsplan för äldrepolitiken Inom ramen för genomförandet av den Nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) har beslutat att avsätta initiativmedel för att stimulera nytänkande inom vård-, omsorgs- och serviceverksamheter bland äldre. Resurser har avsatts för: Försöksverksamhet med uppsökande verksamhet bland äldre i syfte att förebygga ohälsa och vårdbehov. Stimulansbidrag för fortbildning av arbetsledare och förtroendevalda inom äldreomsorgen. Anhörig 300 – 300 m iljoner för utveckling av stöd för anhöriga. Målet är att stödja, underlätta och på olika sätt bidra till en ökad livskvalitet för familjer och andra närstående till äldre. Liv – om hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser för äldre Liv är en rapport om hälsofrämjande och sjukdomsföre- byggande insatser bland äldre. Rapporten har gjorts i samverkan mellan kommunförbundets äldreberedning. I rapporten som överlämnades till regeringen redovisas följande huvudslutsatser: Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser bör mer påtag- ligt och systematiskt integreras i äldrepolitiken och i dess praktiska tillämpning nationellt och lokalt samt hos de frivilliga organisa- tionerna. Det finns ett stort behov av ökad kunskap om vilka åtgärder som kan bidra till bättre hälsa och livskvalitet för äldre. Det är angeläget att detta kan tillgodoses genom forskning. Genom ett samlat arbete är det möjligt att utveckla och utvärdera skilda metoder för att genomföra olika hälsofrämjande och sjuk- domsförebyggande insatser som ger äldre förutsättningar att vid- makthålla en självständig tillvaro . Äldres vård och omsorg inför 2000-talet. Svenska Kommunförbundets äldreberedning redogör i denna slutrapport för sin syn på inriktningen av den framtida vården och omsorgen till äldre. Framtida behov och resurser analyseras i studien. Vidare redovisas konkreta förslag till förbättringar. nia – nio vägar att utveckla bemötandet nia – nio vägar att utveckla bemötandet är slutbetänkandet från utredningen om bemötande av personer med funktionshinder (SOU 1999:21). I betänkandet konstateras att det finns stora brister i bemötandet av dessa personer. Många känner sig kränkta, kontrollerade och ifrågasatta. Utredningen utmynnar i nio vägar att utveckla bemö- tandet. Lagfäst rätten till delaktighet. Sätt stopp för domstols- trotset. Skapa klarhet kring Råd och stöd. rätten till till- gänglig samhällsinformation. Inför en funktion för hantering av syn- punkter och kritik på bemötandet. Förslagen i denna proposition om företagshälsovård (prop. 1998/99:120) syftar till att förtydliga arbetsgivarens ansvar för att tillhandahålla företagshälsovård. Förslagen syftar till att renodla företagshälsovårdens uppgifter samt att tydliggöra samverkan mellan företagshälsovården och den offentligt finansierade sjukvården. Enligt förslag till en ny bestämmelse i arbetsmiljölagen skall en arbetsgivare svara för att företagshälsovård finns att tillgå som påkallas av arbetsförhållandena. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården skall särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt inneha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Lagen om läkarvårdsersättning och lagen om ersättning för sjukgymnastik föreslås ändras så att läkare och sjukgymnaster inte kan få läkarvårdsersättning resp. Sjukgymnast- ersättning för verksamhet inom företagshälsovården. Individen och arbetslivet – Arbetslivsdelegationens slutbetänkande Arbetsdelegationens slutbetänkande (SOU 1999:69) behandlar föränd- ringar i arbetslivet, flexibilitet, kunskapsutveckling, EU-perspektiv m.m. I ett av utredningens avsnitt redovisas hur ett framtida arbetsliv kan främja hälsa och utveckling. I detta avsnitt fokuseras på Nya arbetsmiljörisker i form av social dumpning, alltför flexibla arbets- tider, extremt slimmade organisationer och otrygga anställningsformer som kan medföra ekonomisk stress bland arbetstagarna. Mångfald i arbetslivet är ett projekt inom som startade med ett möte i . Med mångfald avses ett stort antal aspekter som berör kön, klass, etnisk tillhörighet, ålder, sexuell läggning och funktionshinder. Projektet är inriktat på näringsliv och offentlig förvaltning. Projektet avses pågå . Utredning om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen En särskild utredare har tillkallats med uppdrag att se över den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (dir. 1999:44). I uppdraget ingår att kartlägga den arbetslivsinriktade rehabilitingsprocessen, utforma en plattform för prioriteringar, klargöra den arbetslivsinriktade rehabiliteringens innehåll och gränser mot andra typer av rehabilitering, klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelas mellan olika aktörer i rehabiliteringsarbetet samt att behandla frågor som rör målbeskrivningar och hur drivkrafterna kan förstärkas i rehabiliteringsarbetet. Uppdraget skall redovisas . Boende, sociala villkor och närmiljö Utveckling och rättvisa – en po litik för storstaden I proposition 1997/98:165 föreslås en nationell politik för storstads- regionerna. Syftet är att bryta den sociala och etniska segregationen och verka för jämlika levnadsvillkor för alla invånare oavsett ursprung och kön. En annan utgångspunkt är att större kraft måste läggas på att främja en god utveckling i storstädernas utsatta bostadsområden. Bakgrunden är att de sociala klyftorna i dessa områden tenderar att växa och att detta motverkar storstädernas utveckling i stort. Dessa klyftor och ojämnheter i livschanser följer i stor utsträckning etniska linjer. Att stärka det svenska språket lyfts fram som en av de enskilt viktigaste åtgärderna för att bryta den etniskt betingade segregationen. Regeringen föreslår följande: En storstadsdelegation tillsätts med uppgift att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken. Vidare föreslår regeringen att 5 000 nya permanenta platser tillförs universitet och högskolor i storstadsregionerna från höstterminen . I syfte att skapa ökad trygghet mot brott föreslår regeringen en riktad satsning på polisväsendet i storstadsregionerna. Lokala utvecklingsavtal bör tecknas mellan stat och kommuner för de mest utsatta bostadsområdena i storstadsregionerna. Kommuner som omfattas av lokala utvecklingsavtal avses ges möjlighet att sluta avtal med länsarbetsnämnd och försäkringskassa i sina län om lokal samverkan med utvecklingsprogram för arbetslösa. beslutade i enlighet med propositionen . God vård på lika villkor? – om statens styrning av hälso- och sjukvården God vård på lika villkor är namnet på slutbetänkandet från kommittén HSU 2000. Betänkandet handlar främst om statens styrning och den kommunala självstyrelsen. HSU 2000 föreslår en översyn av reglerna inom hälso- och sjukvårdens område med syfte att få till stånd ett mer överskådligt och tydligare regelverk. Bl.a. anges i betänkandet att en patientfokuserad och tydlig reglering av patientens ställning bör åstadkommas. När det gäller styrning med information – kunskaps- utveckling föreslår HSU 2000 att en översyn av statens informations- styrning genomförs. Denna bör särskilt beakta styrningens legitimitet, de berördas delaktighet, statens ansvar i förhållande till andra aktörer, tillgänglighet för olika gr upper i samhället samt att styrinstrumentet kräver uthållighet. Kommittén pekar även på vikten av att vårdens personal deltar i utveckling av vården och att arbetsgivare ger förutsättningar för utveckling av kompetens och utvecklingsarbete. Det finns enligt kommittén behov av ett nationellt samordnat och kvalificerat utvecklingsarbete. Kommittén anser att kommuner och landsting bör samverka i forskning- och utvecklingsarbete för att utveckla vård- processen ur patientens perspektiv. Kommittén rekommenderar kom- muner och landsting att samordna sina spridda FoU-resurser till gemensamma FoU-centra. Riktade insatser mot hälsorisker Nationell handlingsplan mot tobak Förslag till en nationell handlingsplan mot tobak har tagits fram av i samarbete med Arbetarskyddsstyrelsen, Konsu- mentverket, , , , Svenskt Nätverk för Tobaksprevention, , , , Cancerfonden och Hjärt- och Lungfonden. I handlingsplanen redovisas följande mål: av vuxenbefolkningen vara rökfri ingen använda vare sig rökverk eller snus bruket av snus inte ha ökat och ingen utan eget val utsättas för tobaksrök i miljön Handlingsplanen anger följande strategier: stödjande miljöer, bred delaktighet, hjälp till självhjälp. Insatser som anges särskilt är infor- mationsinsatser, behandlingsåtgärder, lagstiftnings- och reglerings- åtgärder. Prioriterade områden är följande: barn och ungdom, ökad tillgänglighet till rökslutarstöd samt att ett genusperspektiv skall prägla insatserna. Regeringen har överlämnat förslaget till Nationella folkhälso- kommittén för beaktande i kommitténs arbete. I propositionen 1998/99:134 om vissa alkoholfrågor m.m. föreslås att kravet i alkohollagen på tillstånd för partihandel med spritdrycker, vin och starköl tas bort och ersätts med en koppling till vissa begrepp i lagen om alkoholskatt. Vidare föreslås att detaljhandelsbolaget skall ges begränsad importrätt och att alkohol i form av gåvoförsändelser skall tillåtas under vissa förutsättningar. Det föreslås också att förvärv av olovligt tillverkad sprit skall kriminaliseras. I propositionen lämnas också förslag till förändringar av bestämmelserna om marknadsföring. En särskild bestämmelse införs i alkohollagen om att alkoholreklam inte får rikta sig till barn och ungdomar. I propositionen lämnas vidare förslag till riktlinjer för detaljhandelsbolagets öppethållande och för det s.k. Vad gäller myndighetsstrukturen på alkohol- och narkotikaområdet föreslår regeringen att en organisations- kommitté tillsätts med uppgift att lämna förslag till en ombildning av till en stabsmyndighet med tydliga uppgifter. Alkoholinspektionens uppgifter av övergripande t illsynskaraktär samt uppgift när det gäller teknisk sprit avses att t illföras enligt propositionsförslaget. Den nämnda organisa- tionskommittén har påbörjat sitt arbete . En idrottspolitik för 2000-talet – folkhälsa, folkrörelse och underhållning Den nationella idrottspolitiken bör b ygga på tre grund- stenar enligt proposition 1998/99:107: 1. En tydlig strävan bör vara att i samhällsplanering, i skolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra och ge möjligheter för människor att motionera och utöva idrott. Ett aktivt stöd bör ges till en fri och självständig idrottsrörelse byggd på ideellt engagemang och som bedriver en bred verksamhet, som värnar om god etik, som ger lika förutsättningar för kvinnor och män, som arbetar aktivt för integration samt värnar om demokratisk fostran. Idrottspolitiken bör beakta att idrotten till viss del är en kommersiell underhållning som ger många människor förströelse och glädje. Den skall bedrivas på konkurrensneutrala och marknadsmässiga villkor. tillförs idrotten betydande belopp från AB . Detta kommer att stärka idrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet. Nationella mål och strategier för nutrition – 2004 Nya strategier för nutrition har utarbetats gemensamt av och . Strategierna b ygger vidare på den handlingsplan för nutrition som antogs . Doku- mentet har en viktig roll som utgångspunkt för målformuleringar inom nutritionsområdet på regional och nivå Nationell handlingsplan för STD/hiv-prevention. har påbörjat ett arbete med att ta fram en handlingsplan för det förebyggande hiv/STD-arbetet i . För- utom prioriterade insatser avses handlingsplanen tydliggöra ansvars- fördelningen mellan myndigheter och institutioner. Planen avses bli färdigställd . Inrättandet av en ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning En ombudsman mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) inrättades . HomO har till uppgift att bevaka frågor om diskriminering på grund av sexuell läggning i arbetslivet och inom andra samhällsområden. Arbetet är inriktat på såväl individ- som grupp- och samhällsnivån. Kommittén har framhållit att det är särskilt angeläget att organisationer, föreningar och liknande men även verksamheter som på en mer professionell basis verkar inom folkhälsoområdet ges möjlighet att fortlöpande följa och påverka kommitténs arbete. Mot denna bakgrund tillskrev kommittén drygt 300 organisationer och föreningar och aktualiserade frågan om att bilda skuggutredningar eller skuggrupper till kommittén. Syftet var att skapa förutsättningar för ett mer systematiserat och samordnat påverkansarbete gentemot kommittén. För att underlätta arbetet i skuggrupperna har kommittén kontinuerligt ställt material och handlingar till gruppernas förfogande. Nedan redovisas de grupper som har varit verksamma . Handikappförbundens Samarbetsorgan, HSO Solidaritet/RNS, samhälle Hälsoenheten/Sydvästra sjukvårdsområdet Nätverk för folkhälsoarbete i större städer SIOS – Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i Svenskt Nätverk för Lokalt Folkhälsoarbete Svenskt Nätverk för TobaksPrevention (Läkare mot Tobak)