sou · GNB39 · 2000-01-01 00:00:00 — Bland övriga judar är förmodligen denna text ett mindre känt avsnitt i Torah eftersom många betraktar det som en berättelse från en svunnen tid, måhända med andlig betydelse också för nutiden. Inte minst vers 1 lyfts i så fall fram i utläggningar av texten: När någon bland er vill bära fram ett offer åt , skall ni ta ett offer av boskapen, antingen av fäkreaturen eller av småboskapen.35 Offret handlar egentligen om att dras-nära vilket ses som en existentiell handling som överbryggar gapet mellan och människa. I efterföljd av kabbalismen kan detta ses som en rörelse inom som visar en spegelbild av ett ouppnåeligt själv genom att aspekter av (sefirot) förs nära mänskligheten.36 Ett mer modernt sätt att förklara texten kan lyda: Om vi kommer med vårt offer utifrån hjärtats dårskap utan känsla för våra egna behov så kan vi förvänta välsignelse då denna dårskap accepteras.37 Avsikten med offer har därmed samma funktion som bön. Människan avser att komma nära , det enda verkligt goda som existerar.38 Detta innebär att offertanken har att göra med den frommes innersta religiösa liv och gudsrelation. 353 Mos 1:2. På Internet: . 37Curzon, (1995) An Offering Of Folly i The Report 03/09/1995. 38Sinclair, Yaakov (1996) Vayikra i Torah Weekly 3 5756; 22& 23 1996. Ohr Somayach Institutions . Eid al-Adha – offerfesten I samband med den muslimska pilgrimsfärden till firar varje offerhelgen där en kamel, får, get eller ko i tillåten ålder slaktas. Offret har för den troende sin bakgrund i () offer av sin son . såg offret av sin son i en dröm. Han tog drömmen som ett påbud och började förbereda sig för att i lydnad offra sin son vid Mina. Och [sonen] hade blivit gammal nog att [arbeta tillsammans med fadern och] delta i hans strävanden, sade [denne]: Min käre son! Jag har sett i drömmen att jag offrar dig [åt ]. Vad anser du [om detta]? [] svarade: Fader, gör som du blir befalld! Om vill, skall du se att jag är tålig och uthärdar [allt]. Men så fort de båda hade visat att de underkastade sig vilja och [] hade lagt [sonen] med tinningen mot marken, ropade till honom: [hejda din hand]! Du har redan utfört den befallning som du fick i drömmen! Så belönar Vi dem som gör det goda och det rätta; detta var klart och tydligt en prövning. Som lösen för [sonen] tog Vi emot ett präktigt offerdjur; och Vi lät hans minne bevaras av senare släkten [som ber] Fred och välsignelse över !39 utförs offerriten när pilgrimsfärdens höjdpunkt nås i Eid al-Adha och tar sin början efter Eid-bönen. genomför varje som har de ekonomiska förutsättningarna offret på den plats där han eller hon befinner sig. Offret ses som en av anbefallen sedvänja varför skall nedkallas över djuren.40 Efter offret används djuren till föda. Rekommenderat är att köttet delas i tre delar; en till den egna familjen, en till grannarna och en att fördelas bland de fattiga.41 I en hadith uppges ha sagt till budbärare: 41Siddiqi, (u.å.) The Ritual of Animal Sacrifice in . Siddiqi, s. 42. ATT SLAKTA ETT FÅR I På offerdagen gör ingen en mer tillfredsställande handling inför än att gjuta blod. I sanning, det offrade djuret kommer på Uppståndelsens dag med sina horn, sitt hår, sina hovar och gör upp räkningen med hans allvarliga handlingar. Och i sanning dess blod uppnår ett mottagande hos innan det faller till marken. Därför, var glad för dess skull.42 Syftet med offret är ytterst att människan helt underordnar sig bud och offrar som ett synligt tecken på tillhörighet och tacksamhet till . För den troende symboliserar offret muslimens beredskap att offra sitt liv, sina intressen och sina önskningar för sanningen.43 Kärnan i judisk andlighet och helighet kan sägas vara judens heliga och eviga själ. Varje sann efterlevnad av Torah är då en påminnelse om en andlig kvalité och glädje. Kosher blir då inte en begränsning av den kulinariska upplevelsen utan trons väg.44 Du är vad du äter Det har hävdats att påbud till har karaktären av en lag som gäller högre än tio bud eftersom det gör anspråk på att gälla för hela mänskligheten.45 Först i och med förbundet med får människan höra att djuren, fåglarna, kräldjuren och fiskarna kan användas till föda för människan.46 Öppningen på matfronten följs genast av förbuden kring blodet, betraktat som livets kraft. 42Tirmidhi och Ibn Majah. 43Siddiqi (u.å.) 44Lipschut, Yacov (1988) Kashruth. A comprehensive background and reference guide to the principles of Kashruth. : Mesorah Publ., s. 15. 45Milgrom (1990) s. 160. 461 Mos 9:3-4. Därför skall blodet som livets symbol bort – åter till – innan köttet kan ätas. Här finns utgångspunkten för renhetsreglerna. Djuren indelas i tillåtna – rena, tahor, och förbjudna – orena, tame.47 Olika motiv har erbjudits som motivering till indelningen. Ett har varit hygieniskt då de orena djuren tänkes bära på sjuk- domar. En annan motivering har sett människans och djurens beteende korrespondera varvid de orena djurens inte är efter- följansvärda. För ytterligare en ståndpunkt står som argumenterar för att människa och djur i det bibliska materialet indelas i tre sfärer där varje sfär för människan mot- svaras av en bland djuren. Mänskligheten indelas utifrån med hela mänskligheten, med ett utvalt folk och med prästerna.48 Förbunden sammanlänkas med djur tillåtna för hela mänskligheten, ett urval av djur för folk och oskadade tamdjur som prästernas offer till Herren.49 Grafiskt visar Milgrom sfärerna enligt följande:50 47Basen för denna indelning återfinns i 3 Mos 11:1-47 och 5 Mos 14:4-21. 481 Mos 9:1-11, respektive 1 Mos 12:1-3 och 3 Mos 26:42 respektive 4 Mos 25:12-13 och Jer 33:17-22. 491 Mos 9:1-11, 3 Mos 11 och 3 Mos 22:17-25. 50Milgrom (1990) s. ATT SLAKTA ETT FÅR I Prästernas helighet motsvaras av rätt slaktat djur till ett offer åt . När sedan folket slaktar ska samma metod användas som inför det heliga. Detta resonemang bygger hos Milgrom på att utvalt folk och därför måste folket begränsa sig till ett urval av djur, tillåtna av . Jag är , er , som har avskilt er från andra folk. Gör alltså skillnad mellan rena fyrfotadjur och orena, och mellan rena fåglar och orena, så att ni inte gör er själva avskyvärda för de fyrfotadjurs eller fåglars skull eller för de kräldjurs skull på marken, som jag har avskilt, för att ni skall hålla dem för orena. Ni skall vara heliga för mig, ty jag, , är helig, och jag har avskilt er från andra folk, för att ni skall tillhöra mig.51 Resonemanget förutsätter ett starkt band mellan folket och existerande matregler. folks matlagar är därmed enligt Milgrom en reflektion av och ett upprätthållande av folk som utvalda.52 Reglerna för koshermat berör kött, mjölkmat och övrig mat. Mer specifikt omfattar bestämmelserna vilka djur, fåglar, fiskar och insekter som är tillåten föda. Av landdjuren blir idisslande djur med kluvna klövar godkända, likaså fiskar med fenor och fjäll lik- som tamfåglar som höns, ankor, kalkoner och duvor. Till kosher- föreskrifterna hör vidare en åtskillnad mellan kött och mjölkmat, väntetiden mellan intagande av kött och mjölkmat och relationen till övrig mat, förbudet mot blodmat liksom föreskrifterna om rätt slaktsätt. Kosher betecknar därmed den mat som är acceptabel enligt de judiska lagarna för mathållning grundläggande för religio- nens vardagsrutiner. Att leva efter kosher är en hel livsstil och grunden för ett fungerande judiskt hem. Det en människa äter på- verkar hela personligheten. Du är vad du äter. 513 Mos 20:24-26. 52Milgrom noterar att den tidiga kristendomen förstått detta mönster när de sökte upphäva matrestriktionerna (Apg 15:20) och därmed skillnaden mellan jude och hedning. Eftersom restriktionerna kring mat är en daglig påminnelse om att vara åtskilda från nationerna var kristendomens intui- tion rätt (Apg 10:9-16, 27-28 och 11:4-12). Milgrom (1990) s. 183. De judiska lagarna för kosher är delar av ett större sammanhang som bland annat reglerar många vardagssituationer i judiskt liv. 613 påbud, mitsvot, byggda på Torah är utgångspunkten. Dessa indelas i regel i tre avdelningar. Mishpatím är de bestämmelser som har rationella motiv och därmed är tydliga och uppenbara. Det innebär att även om de inte var påbud skulle människan själv komma fram till det rimliga i att handla utifrån påbudets inten- tioner. Hit hör exempelvis du skall inte döda och du skall inte stjäla. Edoth utgör de mitsvot som sammankopplas med firandet av de stora högtiderna. Chuhim slutligen är de irrationella påbuden som det inte alltid går att finna förnuftsmässiga förklaringar till. Föreskrifterna om kosher faller in under denna tredje kategori. Detta kan uppfattas som att som kunde ha gjort kosher- lagarna tydliga i stället gav dem karaktären av irrationella lagar. Det innebär för den fromme att påbudens logik är höljd i dunkel. Kosherlagarna skall hållas därför att uppfattas ha påbjudit dem. De har fått en gudomlig status eftersom vill männi- skans bästa. Därmed lämnas inget utrymme för att diskutera detta utifrån människans eventuella invändningar. Vid sidan av den religiösa motiveringen av kosherföreskrifterna som gudsingivna föreskrifter finns andra motiveringar. Bland judar som står i en icke-ortodox religiös tradition eller som har sekulära utgångspunkter och som ändå söker hålla kosher ses lagarna som hygieniskt eller moraliskt-etiskt motiverade. Andra accepterar lagarna av historiska skäl i solidaritet med judar som varit villiga att dö snarare än att frångå kosher. Ytterligare skäl kan vara att identifiera sig med den totala judiska gemenskapen eller att man uppfattar exempelvis slaktreglerna som mera känslig för djurens lidande än andra slaktmetoder. Bland exempelvis amerikanska reformjudar talar en växande skara för att hålla kosher. Motive- ringen är att göra det möjligt för alla judar att äta vid samma bord som en påminnelse om trohet.53 53 Maslin, . (1996) Who Are the Authentic Jews? i Reform Judaism Magazine. Maslin är president för the Central ATT SLAKTA ETT FÅR I För att kött och fågel ska betecknas kosher måste slakten ha ägt rum enligt särskilda föreskrifter varigenom köttet töms på blod. Blodrester tas slutligen bort genom halstring eller saltning varefter blodet täcks. Avgörande är att djuret inte skall känna smärta eller så lite smärta som möjligt under slakten och inte stressas innan slakten påbörjas. Eftersom varje djur måste vara väl omhändertaget och vid god hälsa inspekteras djuret före och efter slakten och sjuka eller skadade djur diskvalificeras för att utgöra kosher. Rabbinska auktoriteter fastslår att redan erhöll instruk- tioner om reglerna för shechita. I Mishna-kommentaren Gemaras bok regleras bland annat lagarna om slakt. Den auktorita- tiva babyloniska Talmud innehåller också lagar om slakt och be- skrivningar av defekter som gör djur olämpliga till föda. Maimonides, som listade shechita bland de 613 buden, förklarade den moraliska grunden för slaktsättet i sin utläggning av 5 Mos 12. Lagen föreskriver att djurets död skall vara så smärtfritt som möjligt. Det är inte tillåtet att plåga djuret genom att skära halsen på ett klumpigt sätt, med slaktaryxa, eller genom att skära av en lem medan djuret ännu är vid liv. Det är också förbjudet att döda ett djur och dess avföda på (3 Mos 22:08), för att människor skall avhållas från att döda de två tillsammans på ett sådant sätt att de yngre dödas när modern kan se på ...54 5 är utgångspunkten för utformningen av shechita: Om du alltså, när , din , har utvidgat ditt område, som han har lovat dig, tänker så: Jag vill äta kött – om du får lust till att äta kött – så må du då äta kött, så mycket du har lust till. Om den plats som , din , utväljer till att där fästa sitt namn ligger för avlägset för dig, så må du, i enlighet med vad jag har befallt dig, slakta av de fäkreatur och av den småboskap som Conference of American Rabbis och knuten till the Union of American Hebrew Congregations. 54 Maimonides (1995) 3:48. har gett dig och äta av det hemma inom dina portar, så mycket du har lust till.55 tolkar så må du, i enlighet med vad jag har befallt dig, slakta så att när allmän slakt tillåts så skall den följa samma metod som vid offerslakt. Särskilt intresserar han sig för 5 Mos 12:15 och 21 vars ordval är specifikt och ses som en strikt term för slakt genom att halsen skärs av djuret. Detta innebär att Milgrom förankrar slaktmetoden till att vara fixerad redan i de bibliska texterna.56 Denna utsaga i Torah uppfattas därmed fastslå att en slaktmetod, shechita, skall läras ut till människorna och att den muntliga (rabbinska) lagen föreskriver metoden.57 De detaljerade föreskrifterna är alltså efterbibliska men ses som ett uttryck för den bibliska etiken. Slakten utförs av en judisk slaktare, shochet. Denne har från en rabbinsk auktoritet erhållit en särskild licens, kabbalah, efter ett teoretiskt test följt av slakt vid minst tre tillfällen under experters ledning. En sammanställning av viktiga punkter som gäller för den judiska kosherslakten innefattar följande punkter:58 Slakten utförs av särskild tränad och licensierad slaktare, shochet Kniven måste vara rakbladsvass utan minsta skråma Kniven måste undersökas och slipas före och efter varje djur som slaktas Slaktaren skall ha ögonkontakt med djuret En välsignelse uttalas innan snittet läggs Kniven förs i ett obrutet drag – även ett ögonblicks tveksamhet kan rendera djuret smärta Matstrupen (esophagus), luftstrupen (trachea), halspuls- åderorna (jugular vein) och halspulsåderns förtjockning (carotidsinus) skärs av utan att ryggmärgen skadas 555 Mos 12:20-21. 56Milgrom (1990) s. 57 - Theory, and Practice Class Outline and Notes. 58Shehita (1971) s. 1338 och Lipschutz (1998) s. 20. ATT SLAKTA ETT FÅR I Blodet måste helt avtappas Ett djur får inte se ett annat dö. En del restauranger i har på stora skyltar skrivit Glatt kosher. De vill därmed visa på att de följer en specialisering av de rabbinska kraven utöver kosher. När ett djur väl blivit slaktat och förklarats som kosher utifrån själva slaktmetoden återstår att djurets lungor undersöks. Glatt innebär en standard där lungorna inte har några s.k. vidhäftningar eller missbildningar och köttet är helt acceptabelt för alla judar. Därefter undersöks lungorna med vidhäftningar och under vissa omständigheter kan det köttet förklaras kosher men inte glatt kosher. Om slaktkniven är till enligt riktlinjerna och snittet lagts enligt konstens alla regler har köttet slaktats i enlighet med judisk lag. En vanlig slutsats från judiskt håll är att Shechitas lagar er- bjuder den mest humana metoden för slakt av djur. Man är över- tygad om att denna slaktmetod är den mest humana och orsakar djuret minst stress och lidande. Utgångspunkten för den troende muslimen är att ger uttryck för det som är absolut rätt, säkert och humant. Sett ur människans perspektiv är hennes uppgift som tjänare att lyda genom att söka känna det rätta och handla i enlighet därmed. Vad tillhör haram? Ett uppenbart problem i västvärlden inklusive i är att den enskilde muslimen kan ha svårt att veta om en förpackning av mer eller mindre färdigproducerad mat innehåller något som medför att varan av religionen klassas som haram, otjänlig som föda. Är det tillåtet ur religiös synvinkel för en from att äta margarinet, såsen eller brödet? Möjligheten finns att varan innehåller gelatin eller animaliskt fett som härrör från svin. För att hjälpa enskilda muslimer till rätta i varuflödet har på sina håll gjorts varningslistor över otillåten föda. På en skala av möjliga handlingar som styr människans vardags- liv och gudstillbedjan anges: det obligatoriska, det som är merite- rande, det neutrala, det som skall undvikas och det förbjudna. Viktigt för varje god handling är att intentionen är den rätta. I den muslimska huvudtraditionen har utvecklats en rättsvetenskap, sharia, som bygger på olika källor. är avgörande och upp- fattas bland annat lära godhet, rättvisa, medlidande och generosi- tet. Ytterligare en källa för lagen är haditherna som återger pro- fetens ord och handlingar enligt hans följeslagares redogörelser. Haditherna kan ses som en handbok i islams praktik och etik. En tredje rättskälla är konsensus, idjma, som bland annat resulterat i de rättslärdas handböcker. I den islamiska sharia har detaljerat fastlagts vad som är tillåtet (rituellt rent) och vad som är otillåtet. Säg: Vem har förbjudit de sköna ting som har skänkt Sina tjänare och allt det goda som Han gett dem för deras försörjning? Säg: Allt detta tillkommer i detta liv dem som tror, och på Uppståndelsens dag skall det vara dem [ensamma] förbehållet. Så framställer Vi [Våra] budskap fast och klart för alla insiktsfulla människor.59 Därmed uppfattas avgörandet om tillåtet respektive otillåtet som gudomliga föreskrifter vilka den troende skall acceptera. framhåller en grundläggande princip, al-ibaha aslan fil-ashya – lagenlighet är en erkänd princip i alla ting – med utgångspunkt i att skapat allt på jorden åt människan till välsignelse.60 Det innebär att allt är tillåtet om det inte är definierat som otillåtet i en tydlig utsaga från den laggivande . Enligt muslimsk uppfatt- ning kan ingen annan än avgöra vad som är halal respektive haram och ingen människa har rätt att ifrågasätta eller vägra att 60Sura 2:27 och 31:18. (1984) Shariah. : TaHa Publ., s. 406. ATT SLAKTA ETT FÅR I lyda.61 En människa som tillhör det skapade har en alldeles för liten horisont för att kunna ifrågasätta eller testa det gudagivna. uppfattas ha människans välmående i åtanke och genom att tillåta bara det som är rent och tillbörligt undviks det skadliga. Allt som lever i havet är halal under alla omständigheter medan det är annorlunda med djuren som lever på jorden. Följaktligen uppmanas människan när det gäller föda att äta av det goda som finns på jorden. Dit hör det mesta men i förbjuds visst kött från att utgöra människoföda. Ät av de goda ting som Vi skänker er för ert uppehälle och tacka , om det är honom [ensam] som ni dyrkar. Vad Han har förbjudit er är kött av självdöda djur, blod och svinkött och sådant som offrats åt en annan . Säg []: I det som har uppenbarats för mig finner jag ingenting ätbart som är förbjudet utom självdöda djur, spillt blod eller svinkött – det är orent – eller det som i synd offrats till någon annan . Ät av alla tillåtna goda ting som har skänkt er för er för- sörjning och tacka för Hans välgärningar, om det är Honom ni dyrkar. Han har inte förbjudit er annat än kött av självdöda djur och blod och svinkött och det som offrats åt någon annan än . Men den som nöden tvingar [att äta av detta] – inte den som vill trotsa [förbuden] och som går längre [än hungern tvingar honom] – [skall finna att] är ständigt förlåtande, barmhärtig.62 Med utgångspunkt i dessa texter härleds fyra avgörande restrik- tioner. Förbud gäller att äta självdöda djur, blod, svinkött och djur dödade i annat namn än (). Förbjudet för er är kött av självdöda djur och blod och svinkött och sådant [kött] som har slaktats i ett annat namn än ; [vidare kött av] djur som strypts eller kvävts eller dödats genom ett hårt slag eller [som] fallit utför ett stup eller stångats ihjäl eller 61Al-Qaradawi, (1990) The Lawful and the Prohibited in . : Hindustan Publ., s. 18, 24. 62Sura 2:172-173, 6:145 och 16:114-115. rivits av ett rovdjur – om ni inte har slaktat djuret på föreskrivet sätt [medan det var vid liv] – och djur som slaktats på hedniska offeraltare. Ännu mer detaljerat utvecklas det hela i denna vers där upp till tio förbjudna led beskrivs. De fyra första imamerna har därtill fast- slagit att hela grisen är förbjuden mat. Förbudet mot att äta blod härrör inte som hos judarna från den grundläggande uppfattningen att blodet är själva själen. För muslimen beror förbudet på att blodet är betraktat som motsatt mänsklig värdighet och att det kan skada människans hälsa. Blodet uppges innehålla toxiner och kan innehålla bakterier, parasiter, virus, nya kemikalier och droger.64 Blodet och kött rikt på blod som används till föda anges också skapa ett rovdjursbeteende hos människan.65 Eftersom förtärande av blod är en potentiell fara för människan är det förbjudet och därför skall blodet maximalt skiljas från köttet. Samma argument om att det kan vara skadligt för hälsan används om griskött. Det hävdas även att, icke namngivna, forskare säger att upprepat fläskätande förminskar människans känsla för skam i relation till vad som är otillbörligt.66 Uttalanden av dessa slag får ses som uttryck för behovet att avskräcka muslimen från att trots allt äta griskött. Försök att äta förbjuden föda genom att ge den en ny benämning betecknas också enligt som förbjudet. Ät av allt det som har uttalats över, om ni tror på Hans budskap. Och ät inte av det som inte uttalats över; då trotsar ni Gud.67 Enligt haditherna skall en vid slakten uttala Bismillah Allahu . Tasmiyah-principen (I ) och takbir- principen (är större) innebär att skall nämnas vid 64Katme (1986) s. 2. 65Khan, (1991) Al-Dhabh. Slaying Animals for Food. : , s. 15. 66Al-Qaradawi (1990) s. 44. 67Sura 6:118, 121. ATT SLAKTA ETT FÅR I slakten och bygger enligt muslimsk uppfattning på en insikt att människan inte tar djurens liv på eget bevåg utan med auktoritet. Detta tolkas så att djuret slaktas med tillåtel- se. Några varianter för att uttala gudsnamnet finns som att ha tillägget O , detta är Ditt och framläggs inför dig eller är större: Ingen utom . O , detta är Ditt och fram- läggs inför dig.68 Om ett djur däremot slaktas med angivande av annat namn medför det att köttet blir icke tillåtet. Därigenom slås vakt omkring enhet. En tolkningstradition hävdar att nämnandet av kan ske i samband med ätandet utifrån att profeten enligt en hadith sa till några osäkra: Nämn och ät. I en nödsituation kan undantag göras så att haram- kött tillåts mot bakgrund av att nödtvång tar bort restriktioner. Också detta är strikt reglerat så att om det exempelvis i ett sam- hälle finns tillgång till rätt mat så är det inte möjligt att hänvisa till hunger för en enskild person. är det ytterst själva hand- lingen att konsumera otillåten föda som inte accepteras av enligt den muslimska tron. Sharia reglerar dhabh, metoden för slakt av tillåtna tama landdjur och fjäderfä, vare sig avsikten är för offer eller för mat. Rätt utförd slakt bygger på relationen till och till djuret som skall slaktas och medför att djuret sedan kan användas som föda. Två hadither som beskriver slakten är återberättade av Shaddad ibn Aws respektive . Två är de saker som jag kommer ihåg att Budbärare (frid över honom) har sagt: I sanning, har påbjudit godhet i allt; så när dödande måste ske, döda på ett gott sätt och när du slaktar, slakta på ett gott sätt. Så var och en av er skall vässa sin kniv och låta djuret som skall slaktas besparas lidande.69 68Siddiqi (u.å.) 69Sahih , 20, 4810. Budbärare (frid över honom) befallde att en bagge med svarta ben, svart buk och svart (cirklar) runt ögonen skulle föras till honom så att han skulle offra den. Han sa till : Ge mig den stora kniven, och så sa han: Slipa den mot en sten. Hon gjorde det. Därefter tog han den (kniven) och sedan baggen; han placerade den på marken och offrade den som han sa: I , O , acceptera (detta offer), å , familjs och vägnar.70 En sammanställning av viktiga punkter som gäller för den mus- limska halalslakten innefattar följande moment:71 ·Djuret skall vara friskt och utan skador. ·Djuret skall ha behandlats med medlidande och vänlighet. ·Slakten skall utföras av en tränad . ·Både djur och slaktare är vända i Qibla (böneriktningen). ·Före slakt reciteras Bismillah, Allahu (I , är större) ·Ett skarpt föremål – exempelvis en kniv – skall föras i en enda obruten rörelse. ·Matstrupen (esophagus), luftstrupen (trachea) och halspuls- ådrorna (jugular vein) skärs av utan att ryggmärgen skadas. ·Blodet måste helt avtappas ·Ett djur få inte se ett annat djur dö. Poängen är att djuret skall besparas lidande även om det skall dödas för mat. Detta gäller inte enbart själva dödsögonblicket utan hur djuret behandlas fram till slaktögonblicket.