sou · GNB3110 · 2000-01-01 00:00:00 — Totalförsvaret och den nationella 35 FOA skall kunna tillgodose de behov som kunderna har och . Detta sker genom egna forskningsinsatser och genom att utnyttja den kunskap som finns i omvärlden. För att få tillgång till denna kunskap måste FOA vara en erkänd partner i den internationella vetenskapsvärlden. Detta kräver att FOA har internationellt erkända kompetensgrupper FOA vill därför ständigt utveckla och förnya kompetensgrupperna och erbjuda en attraktiv forskningsmiljö för att kunna rekrytera och utveckla de forskare som skall bygga det framtida FOA. Enligt sin instruktion har Flygtekniska försöksanstalten (FFA) till uppgift att främja utvecklingen av flygteknik inom landet. FFA skall bedriva forskning med beaktande av krav på relevans och vetenskaplig kvalitet. Av särskild betydelse är att verka för att synergieffekter mellan civil och militär forskning samt mellan nationell och internationell forskning tillvaratas. FFA skall vidare aktivt stödja den långsiktiga utvecklingen av en konkurrenskraftig svensk flyg- och robotindustri i . FFA skall även genomföra uppdrag för svensk och utländsk industri inom . För att nå de uppställda målen skall FFA utveckla och mark- nadsföra flygteknisk kompetens, teknologi och provningstjänster. Parallellt med denna utveckling skall FFA, i sin egenskap av beredskapsmyndighet, säkerställa att organisationens uppbyggda kompetenser bevaras. Ersättning för forsknings- och försöksverksamhet som FFA utför åt någon annan skall tas ut enligt taxa som fastställts av anstalten. Verksamheten skall genomföras med hög kostnadseffektivitet inom ramen för tillgänglig finansiering. FFA:s löpande kostnader skall täckas av intäkterna från verksamheten. 36 Totalförsvaret och den nationella vinster skall därutöver inte eftersträvas, men ett eget, avvägt rörel- sekapital skall byggas upp och vidmakthållas med hjälp av mindre, årliga överskott av verksamheten så att FFA därigenom kan und- vika extern upplåning för finansiering av den löpande driften. FFA har följande verksamhetsgrenar: FFA:s verksamhet styrs genom ett flertal externa och interna styr- instrument, exempelvis regeringens instruktion och regleringsbrev för FFA, kundernas beställningar på flygteknisk expertis och forskning samt FFA:s arbetsordning och projektledarinstruktion. Organisation, personal och lokaler framgår av bilaga 3. FFA:s personal och övriga resurser är organiserade i enheter för såväl tekniska verksamhetsområden som för olika stödfunktio ner enligt följande tabell 2.2. FFA har nio tekniska sakenheter och tre servicestaber. Verksamhet vid FFA bedrivs i projektform. FFA:s verksamhet hålls samman i form av tre affärsområden och samordnas mot olika kundkategorier. FFA leds av en styrelse som ansvarar för verksamheten. Gene- raldirektören ansvarar för och leder verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. Strategiska och principiellt viktiga beslut fattar generaldirektören i en ledningsgrupp. Det finns även ett tek- niskt-vetenskapligt råd som har en rådgivande funktion till gene- raldirektören i forskningsfrågor. Antalet anställda uppgick till 213 personer, motsva- rande 201 årsarbetskrafter. Följande tabell visar antalet årsarbeten fördelat på personalkategorier. Totalförsvaret och den nationella 37 Antal årsarbetskrafter fördelade på personalkategorier. FFA är lokaliserad i och med en mindre del i anslutning till KTH i . omfattande FFA:s totala lokalyta drygt 18300 m². De totala lokalkostnaderna uppgick till . FFA:s intäkter uppgick till . Intäkterna från anslag uppgick till , från avgifter och ersättningar till . Den totala bruttofaktureringens fördelning på kundkategorier framgår enligt nedan. 38 Totalförsvaret och den nationella Fördelning av bruttofaktureringen per kundkategori och anslag, mkr: Anslag – utnyttjad del * * varav för FFA:s egenfinansiering av EU-projekt. Inom är FFA:s främsta kunder och uppdragsgivare , FMV och . FFA samverkar också med flera högskolor inom gemensamma forskningsprojekt, doktorandprojekt samt adjungerade professurer. Inom flygteknikområdet samverkar flygindustrin (, Aero), myndigheter (FMV, FFA, FOA) samt högskolor (KTH, LiTH, CTH) inom ramen för (). NFF etablerades 1994 med mål att verka för bästa inriktning av den framtida flygtekniska utvecklingen i samt verka för en relevant utformning av utbildnings-, forsknings-, och teknologi- utvecklingsprogram inom området. Inom vindenergiverksamheten, som tidigare finansierades av (numera av , STEM) samverkar FFA med flera företag och högskolor. En stor del av FFA:s verksamhet genomförs i samarbete med eller på uppdrag från svensk och utländsk industri. Ett stort antal forskningsprojekt med utländska forskningsinstitut och industrier genomförs i olika fora (se kap. 3). Av nedanstående sammanställ- ning framgår att av FFA:s verksamhet var utlandsrelaterad. Totalförsvaret och den nationella 39 Utlandsrelaterad verksamhet 1998 (mkr) EU, GARTEUR, I sitt Mål- och inriktningsdokument (FFA, PM ) pekar FFA på en rad förändringar i omvärlden. Det svenska försvaret omriktas och får utökade internationella uppgifter i samverkan med andra länder. Vidare är världens flygindustri inne i en fas av omstruktureringar. Ett sannolikt framtidsscenario bedöms vara att de materielbeställande myndigheterna i flygindustriländer samverkar i alla större projekt. I scenariot ingår också att en ökande andel av forsknings- och teknologiutvecklingen genomförs i europeisk samverkan. Forskningssamarbetet med är även av mycket stor betydelse för svensk flygteknisk utveck- ling. Detta påverkar förutsättningarna för flygforskningsinstitutens verksamhet och roller. FFA har i sitt Mål- och inriktningsdokument formulerat följande strategi för den framtida verksamheten: 40 Totalförsvaret och den nationella ·FFA skall bredda kundkretsen till områden nära FFA:s centrala verksamhet där synergier kan uppnås. Intressanta tillämpningar med goda framtida utvecklingsmöjligheter kan förutses, bl.a. inom det rymdtekniska området, inom flygledning samt inom vindenergi och flygets miljöfrågor. ·FFA skall genom beräkning, modellering och simulering, analys och prov spela en ännu viktigare roll i samband med anskaffning, vidmakthållande och hotanpassning av flygmate- riel. En breddning av samarbetet med Försvarsmakten, FMV och FOA skall därför eftersträvas med utökad kontaktyta på alla nivåer i respektive organisationer. ·FFA skall aktivt medverka i försvarsmaktsfärens olika fora för studier, forskning och teknologiutveckling, materielanskaffning och administration för att därigenom uppnå effektiv styr ning, uppföljning och utvärdering av verksamheten. ·FFA skall fortsatt eftersträva ökade marknadsandelar för främst vindtunnel genom att vidmakthålla hög kvalitet och effektivitet i verksamheten samt internationellt kon- kurrenskraftiga taxor. ·FFA skall leda den tekniska utvecklingen i landet inom ett antal väl valda områden. Dessa områden skall väljas ut baserade på de möjligheter som den flygtekniska utvecklingen erbjuder samt de behov av ny teknologi och tjänster som Försvarsmakten och industrin efterfrågar. Redan identifierade områden är experimentell aerodynamik, beräkningsaerodynamik, flygsystem och strukturteknik. ·Uppföljning av internationella teknologitrender skall utvidgas för att identifiera framväxande teknologier med flyg- och rymdteknisk tillämpningspotential. ·FFA skall eftersträva att utvidga sitt samarbete med svensk flyg-, rymd-, och robotindustri för att överföra kunskap samt aktivt delta i den industriella tekniska utvecklingen. Totalförsvaret och den nationella 41 ·FFA skall utvidga sitt forskningssamarbete med utvalda natio- nella och internationella tekniska högskolor och därigenom bidra till att utbilda experter samt följa framväxande forsk- ningstrender inom det flygtekniska området. ·FFA skall genom selektivt internationellt samarbete främst inom och med effektivisera sin flygtekniska forskning och teknikutveckling. ·FFA skall aktivt verka för att utveckla en fördjupad samverkan inom EREA och därvid ta initiativ inom svenska spetsområden. ·FFA skall aktivt arbeta på att utveckla sina kontakter med europeisk flygindustri. Detta skall ske såväl direkt som via EREA och GARTEUR, med de nya industrigrupperingar som utvecklas i . ·FFA:s forskningskvalitet och -inriktning skall löpande utvär- deras av extern, oberoende svensk och internationell expertis. Enligt regeringens instruktion skall Försvarshögskolan (FHS) bedriva ·högskoleutbildning av yrkes- och reservofficerare på högre nivåer för krigs- och fredsbefattningar, ·kompetensuppbyggnad och chefsutveckling för främst totalför- svarets behov genom utbildning av civil och militär personal, ·annan kursverksamhet för främst totalförsvarets behov och forskning. Utbildningen och forskningen skall bedrivas främst inom ämnena säkerhets-, försvars- och utrikespolitik, internationella förhållan den, svenskt totalförsvar, ledarskap och ledningsvetenskap, krigs konst med militärhistoria, militärteknik samt ekonomi och logistik med avseende på försvaret. 42 Totalförsvaret och den nationella Utbildningen är inriktad mot utbildning av totalförsvarets högre chefer. Forskningens inriktning är att kvalitetssäkra utbildningen genom att bidra till den för högskoleutbildning nödvändiga veten- skapliga grunden. Utbildningen bedrivs inom tre program. FHS ansvarar för att det skapas sammanhang och samordning i utbildningen inom olika ämnesområden från yrkesofficersprogram, taktiskt program till stabsprogram och chefsprogram. pågår uppbyggnad av forskningen vid FHS, bl.a. genom att det inrättats professorstjänster vid skolans samtliga institutioner och genom doktorandprogram. Forskning bedrivs inom områdena säkerhetspolitik, militär- historia, ledning, metoder för värdering av operationer, ledarskap, urval, stress, internationella operationer, ekonomiska förhållanden i Försvarsmakten, militärteknik samt folkrätt. Ett viktig styrform för verksamheten vid FHS är den s.k. Nämnden är ett rådgivande organ till skolans rektor och har till uppgift att ansvara för kvalite- ten i utbildningen och forskningen vid FHS. Nämnden fullgör sitt åliggande genom att bl.a. granska alla kurs- och utbildningsplaner och lämna förslag till innehavare av lärartjänster vid FHS. Nämn- den kan ses som ett organ som vid FHS fullgör uppgifter liknande dem som åligger fakultetsnämnden vid civila högskolor. Organisation, personal och lokaler FHS befinner sig under omorganisation. Med bibe- hållande av den tidigare matrisorganisationen har antalet institu- tioner minskat från sex till tre. De tidigare militärprogrammen har sammanförts till linjen för militära program. Tillkommit har linjen för internationell och högre totalförsvarsutbildning och linjen för fackprogram. Utbildningsbyrån utgör ett stödorgan till , sköter olika övergripande administrativa pedagogiska frågor, samordnar utbildning och kursplaner samt ansvarar för utvärdering av utbildning och undervisning. Totalförsvaret och den nationella 43 Verksamheten vid FHS leds av en rektor samt en traditionell styrelse tillsatt av regeringen. är som nämnts ett rådgivande organ till rektor. Den s.k. Tänktanken kommer att tillskapas som ett organ för att administ- rera olika tvärinstitutionella projekt och utredningsgrupper. Personalstyrkan vid FHS består av 117 officerare, varav 10 doktorander, och 160 civilanställda, varav 50 är stödpersonal. FHS är lokaliserad med huvuddelen i . Delar av skolan finns även i och . Skolans totala lokalyta omfattade ca 24 400 m² och kostnaderna för lokaler till . FHS intäkter uppgick till , varav utgjorde intäkter av anslag och intäkter från avgifter och andra ersättningar. FHS viktigaste kunder är Försvarsmakten, ÖCB och Försvars- departementet, som alla beställer såväl forskning som utbildning från FHS. Det viktigaste utvecklingsprojektet vid FHS är att söka examens rätt . FHS arbetar med full kraft för att uppfylla de 19 olika krav som bedömargrupp ställt upp för att FHS skall kunna ansöka om examensrätt. FHS bedömer att man kan uppfylla alla krav utom ett . Möjligheten att uppfylla det sista kravet – att öka de militära lärarnas kompe tens genom att låta dem tjänstgöra vid FHS än den tvååriga period som är norm – styrs helt av överbefälhavarens beslut. En viktig del av det fortsatta arbetet är att utveckla s.k. huvud- ämnen vid FHS, som ger möjlighet till fördjupning till 60 eller 80 44 Totalförsvaret och den nationella poäng i en allmän högskoleexamen. Det skulle göra det möjligt att jämställa militära yrkesexamina med allmänna högskoleexamina. Andra viktiga uppgifter för FHS är att utveckla linjen för fackprogram, dvs. för de program som utgör kompetenshöjande men icke nivåhöjande utbildning. FHS kommer också att arbeta med en utbyggnad av de internationella utbild- ningarna vid linjen för internationella och högre totalförsvars- utbildningar. Målet för (SkyddS) är att samhället skall ha ett väl fungerande och samordnat skydd i såväl fred, kris som krig mot nukleära, biologiska och kemiska hot. Skyddsskolan ingår organisatoriskt i Försvarsmakten. Skolan genomför årliga uppdrag för Försvarsmaktens räkning. Även ÖCB ställer årliga uppdrag till skolan medan de funktionsansvariga myndigheterna och övriga myndigheter köper tjänster av skolan genom offertförfarande. Uppdragsdialoger förs med För- svarsmaktens högkvarter och ÖCB. Högkvarteret – Krigsför- bandsledningens markstridsavdelning – utövar funktionsansvaret för skydd mot N-, B-, C-stridsmedel inom Försvarsmakten medan Skyddsskolan har typförbandsansvaret för de speciella skydds- tjänstförbanden. Typförbandsansvar innebär i stort att ta fram underlag till taktisk, organisatorisk och ekonomisk målsättning samt personellt och materiellt innehåll i aktuell förbandstyp. Totalförsvaret och den nationella 45 Organisation, personal och lokaler är ett trettiotal yrkesofficerare placerade vid SkyddS. Dessa har en tidsbegränsad placering vid SkyddS och har sina tillsvidareanställningar vid någon annan enhet inom För- svarsmakten. Civilpersonalen vid SkyddS uppgår till sju personer. De har tillsvidareanställning vid skolan. SkyddS är lokaliserad i . Skolans totala lokalyta uppgick till 6 200 m² och lokalkostnaderna till . Skolan dis- ponerar även ett område kring sin försöksbana (1 200 m i radie) som kan avlysas som riskområde vid vissa försök. fördelades skolans intäkter enligt följande: Fördelning av intäkter (mkr): Skolans utbildning samt försöks- och studieverksamhet riktar sig till ett flertal avnämare, bl.a. FM, ÖCB, FOA, FHS, SRV och SoS. SkyddS har verksamhet tillsammans med FOA i form av det s.k. Fältförsök 99, utveckling av beslutsstöd och högre NBC-utbild ning. SkyddS ger även stöd åt FOA genom att delta i praktiska försök och . SkyddS erhåller även stöd från FOA, som bl.a. tillhandahåller föreläsare i kurser samt teknisk expertis vid försök. SkyddS samarbete med omfattar 10 poängs kurser i NBC-kunskap och totalförsvar för värnpliktiga skyddstek- niker och skyddsingenjörer, utbildning av flygvapnets skydds- officerare och fackutbildning (NBC). Vidare leder lärare från SkyddS delar av utbildningen på Miljö- och hälsoskyddsinspek- törlinjen vid . SkyddS samverkar även med universitet i ett projekt som syftar till miljöutbildning i . 46 Totalförsvaret och den nationella SkyddS utvecklingsplaner omfattar en rad aktiviteter, såsom funk- tionsutvecklingsplan för N-, B-, C-området, typförbandsutveckling för N-, B-, C-förband, skyddsmaterielutveckling, skyddstjänst- utbildning och utveckling av utbildningshjälpmedel och regle- menten. Enligt instruktionen har () till uppgift att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och förnöden heter på uppdrag av Försvarsmakten samt att inom detta område stödja Försvarsmaktens verksamhet. FMV skall även biträda För- svarsmakten i fråga om långsiktig materielförsörjningsplanering samt materielsystemkunskap. FMV får ta ut avgifter för sin verksamhet. Avgifternas storlek bestäms av FMV. FMV leder forskning och teknikutveckling (FoT) efter För- svarsmaktens intentioner. gavs uppdrag till industrin samt till FOA och FFA inom ett femtontal teknikområden. FMV har även ett omfattande internationellt samarbete som bl.a. består av nordiskt samarbete, (), NATO/PFF (partnerskap för fred), sexnationers initiativet och s.k. Memorandum of Understanding. FMV bedriver också ett omfattande arbete som referensmyndighet för svenska produkter, t.ex. JAS 39 . FMV:s intäkter uppgick till 21,47 miljarder kro- nor varav intäkter av avgifter uppgick till . Värdet av lagda beställningar till leverantörer uppgick till , varav till svenska leverantörer och till utländska leve- rantörer. De nya förutsättningarna för Försvarsmakten innebär föränd- ringar för FMV och myndighetens sätt att arbeta. FMV bedömer att verksamheten måste koncentreras till kärnkompetenser och Totalförsvaret och den nationella 47 anpassas till minskade beställningsvolymer. FMV har påbörjat ett internt förändringsarbete i projektet . Det övergripande syftet med är att utveckla FMV så att de strategiska målen nås. Detta skall bl.a. göras genom att införa ·ett gemensamt kund- och flödesorienterat arbetssätt, ·en förenklad styrning av FMV, ·en anpassning av resurser och kompetens till framtida efterfrå- gan, ·avyttring av verksamhet som inte är kärnområden och ·en IS/IT-infrastruktur som bättre stöder verksamheten. FMV:s preliminära organisation blev klar . Den nya organisationen, som framgår av bilaga 3 skall beslutas och organisationen skall vara fullt genomförd . () är central förvaltningsmyndighet för frågor inom området skydd mot olyckor. Verksamhetsområdet omfattar bl.a. frågor om räddningstjänst, olycks- och skadeföre- byggande åtgärder enligt räddningstjänstlagen samt land transporter av farligt gods. SRV är också central tillsynsmyndighet och föreskrivande myndighet enligt lagen om åtgärder för att före bygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. SRV är vidare s.k. funktionsansvarig myndighet för totalförsvarsfunk tionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. De senare uppgifterna regleras i lagen om totalförsvar och höjd beredskap samt lagen om civilt försvar. har således ett sektorsansvar inom området skydd mot olyckor i fred och motsvarande funktion inom totalför- svaret. Bland uppgifter i myndighetens instruktion återfinns 48 Totalförsvaret och den nationella ·att följa utvecklingen av forskning och teknik inom verksam- hetsområdet och självt eller genom någon annan bedriva forsk- nings-, utvecklings- och försöksverksamhet, ·att verka för att räddningstjänstens organisation och materiel- anskaffning utvecklas så att olika räddningstjänstorgan kan samarbeta effektivt, ·att planera och genomföra utbildning av personal inom hem- skyddet, verkskyddet, befolkningsskyddet och räddningstjänsten, beredskapsorganisationen för kärnenergiolyckor och sotningsverksamheten samt ·att utveckla och anskaffa materiel för befolkningsskydd och räddningstjänst. centrala ledning och förvaltning är lokaliserad till och omfattar ca 280 anställda. Verkets utbildning som inbegriper dels grund- och fortbildning av yrkespersonal inom räddningstjänsten, dels pliktutbildning av räddningsmän och beredskapsmän, bedrivs vid verkets skolor som återfinns i , , och Revinge. Skolorna har drygt 500 anställda. Verkets budget för forskning och utveckling uppgår till stor- leksordningen , av vilka ca avdelas för externa forsknings- och utvecklingsuppdrag. Av dessa är ca avdelade för riktade insatser mot totalförsvarsfunktionen och därmed finansierade inom beredskapsanslagen. Verkets FoU- verksamhet finns dokumenterad i ett treårigt FoU-program och en årlig FoU-plan (P22-267/98, resp. P22-289/99). medverkar i och delfinansierar BRANDFORSK-verksamhet. Totalförsvaret och den nationella 49 FoU-programmen är indelade i följande områden: ·övergripande kunskap inom området skydd mot olyckor, inkl. framtidsstudier, riskhantering, ledningsfrågor, olyckors miljö- påverkan, ·olyckor med farliga ämnen, ·andra olyckor, som naturolyckor, infrastrukturolyckor, krigs- händelser, flyktingkatastrofer och Enligt ett regeringsuppdrag skall , i likhet med ett antal andra statliga myndigheter, till redo- visa en kunskaps- och forskningsstrategi. Verksamheten avseende skydd mot NBC-stridsmedel omfattar främst möjligheterna att på tillfredsställande sätt kunna indikera och sanera samt utföra andra åtgärder som skydd mot kemiska strids- medel. Produktionen består av FoU, utbildning och materiel- anskaffning för funktionen befolkningsskydd och räddningstjänst. Verksamheten är starkt integrerad med motsvarande åtgärder till skydd mot kemikalieolyckor och kärnenergiolyckor i fredstid. Det gäller såväl utbildning som materielutveckling och materielanskaff- ning. De specifika åtgärderna för skydd mot NBC-stridsmedel kan ses som en del av eller en påbyggnad av de åtgär der som vidtas för kemikalie- och kärnenergiberedskapen i det fredstida samhället. Verket samverkar i dessa frågor med bl.a. FOA, ÖCB, SoS och FMV. I (SoS) huvuduppgifter ingår bl.a. ·primär medicinsk tillsyn av verksamhet samt hälso- och sjuk- vårdspersonal, ·tillsyn inom hälsoskydd, smittskydd och medicinteknik, ·uppföljning och utvärdering, 50 Totalförsvaret och den nationella ·utveckling och utbildning, ·statistiksamordning inom den sociala sektorn och ·epidemiologisk övervakning av hälsa och välfärd med hjälp av bl.a. hälsodataregister. tillsyn syftar till att bidra till hög säkerhet, god kvalitet och rättsenlighet inom verksamheten. Genom nationell uppföljning och utvärdering kartlägger och analyserar Socialsty- relsen läge, innehåll och kvalitet inom hälso- och sjukvård, hälso- skydd och smittskydd, folkhälsa, välfärdsförhållanden och social- tjänst. utfärdar föreskrifter och allmänna råd för hur vissa lagar skall och bör tillämpas. är vidare både beredskapsmyndighet och funk- tionsansvarig myndighet för hälso- och sjukvård, socialtjänst, häl- soskydd och smittskydd. Inom hälso- och sjuk- vårdsavdelning finns en beredskapsenhet som håller samman arbete inom detta område. Därutöver har enheten en viktig uppgift som nationellt inom området medicinsk katastrofberedskap, beredskap mot väpnat angrepp samt internationella katastrofinsatser. Beredskapsenheten utarbetar styrdokument för att få fram en enhetlig beredskap hos landsting och kommuner och arbetar med kunskapsförmedling och uppföljning. Viktiga uppgifter är också statlig upphandling och lagring av sjukvårdsförnödenheter, utveckling av ledningssystem samt åtgärder för att förbättra sjuk- vårdens tekniska säkerhet, t.ex. reservkraft. Beredskapsenhetens arbete inom NBC-området sker i stor utsträckning i nära samverkan med FOA, Försvarsmakten och externa experter. har inte tidigare haft egen kom- petens inom detta område men har en läkare som handlägger NBC-frågor. bedömer att en förstärkning krävs inom relevanta forsknings- och kunskapsområden, t.ex. NBC- skydd, allmän katastrofmedicin och internationell katastrofhälso- vård, särskilt vad gäller extern expertis med nära anknytning till den praktiskt-kliniska sjukvården. Totalförsvaret och den nationella 51 2.3Tidigare utredningsförslag – motiv och ställningstaganden Under det senaste årtiondet har ett par utredningar haft uppdrag avseende den specifikt inriktade totalförsvarsforskningen. tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över de intäkts- respektive anslagsfinansierade verksamheterna vid FFA. Följande år beslutade regeringen att även tillkalla en sär- skild utredare med uppgift att göra en samlad översyn av forskning och utvecklingsarbete för totalförsvaret. Utredningen tog namnet Försvarsforskningsutredning. I det följande redovisas översiktligt de båda utredningarnas bedömningar och förslag samt regeringens ställningstaganden till förslagen. konstaterade i betänkandet Forskning och teknik för flyget (SOU 1991:53) att FFA befann sig i en mycket ekono- miskt pressad situation med årliga underskott i verksamheten.