sou · GNB385d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Med Telias nuva- rande prissättning på förhyrda förbindelser hade dock detta endast en marginell påverkan på kostnaden för accessledningen. Det andra alternativet var att hyra rå kopparkabel av . Detta an- sågs av de alternativa operatörerna vara mycket intressant och de av- vaktade nu information från angående priserna och villkoren runt detta. För merparten av de alternativa operatörerna var det dock inte en kärnfråga vilken typ av kapacitet de fick hyra av utan det var pri- set och villkoren. tillämpade en marknadsmässig prissättning på denna tjänst. Många av de alternativa teleoperatörerna på marknaden ansåg också att var lite långsamma och försiktiga med sin lansering av bred- bandstjänster via ADSL. Om de alternativa operatörerna skulle få till- gång till rå kopparkabel från på för dem kommersiellt godtagbara villkor skulle även de kunna erbjuda ADSL-tjänster, vilket skulle kunna vitalisera denna marknad. Vad som avsågs med kommersiellt godtag- bara var dock oklart. Den samlade uppfattningen hos operatörerna var att kundernas nuva- rande behov och betalningsvilja inte motiverade investeringen för ny- etablering av fiber i accessnätet. Om fiber skulle etableras ända ut till slutkunder, eller åtminstone till fastigheterna, var de intervjuade operatö- rerna mest intresserade av att erhålla svart fiber. Vilka villkor som skulle gälla för denna fiber hade de emellertid ännu inte någon klar uppfattning om. Röster om bredband 259 Vad beträffar höghastighetskommunikation tog operatörerna inte spon- tant upp radioaccess som en attraktiv lösning. 11.3 Debatt om ADSL initierade en debatt via e-mail, som utred- ningen fick ta del av, om statens roll gentemot ADSL. Korta inlägg kom från , , och , välkända experter inom IT-branschen. Ämnet berörde ett kärn- problem, nämligen om eventuella statliga insatser skall inriktas på att uppgradera Telias accessnät, t.ex. med ADSL-utrustning, eller koncent- reras på att få till stånd ett nytt accessnät med bredbandskapacitet. argumenterade inledningsvis mot ett statligt engage- mang bl.a. på följande grunder: 1.En sådan satsning skulle förstärka snedvridningen på marknaden, eftersom det är enbart som skulle kunna investera i ADSL, med tanke på att förfogar över accessnätet. 2.ADSL når inte ut till glesbygden. 3.ADSL kan inte konkurrera med erbjudanden om Internet via kabel- TV. 4.Utfallet av storskalig användning av ADSL kan bli ödesdigert – det är inte klarlagt om det kan bli överhörning mellan flera parallella xDSL-användare på samma kabel. instämde i stort med bedömning, men var inte lika negativ till ADSL i glesbygd, speciellt i ett startskede med få abon- nenter. Det var ett snabbt sätt att erbjuda högre bandbredder till de kun- der som efterfrågade sådan. Men det fanns en teknikkonkurrens med radiolösningar, som kunde vara väl så kostnadseffektiva. Och om staten skulle göra någon insats borde det dock vara med fiber, eftersom denna, på samma sätt som vägnätet möjliggjorde konkurrens mellan olika ope- ratörer. Som generell accessteknik var ADSL en återvändsgränd på grund av de tekniska osäkerheterna. principiella inställning var att den allmänna princi- pen borde vara att ge plats för flera operatörer. Att binda sig vid en viss teknisk lösning annat än fiber eller tomma plaströr, är bara vansinne. Om frågan var att dra ny koppar eller ny fiber till landsbygden, är det väl ingen diskussion om att det är fiber som gäller. De flesta ADSL- lösningar var enligt Löthberg oanvändbara utifrån målet om /s 260 Röster om bredband SOU 1999:85 (vision) till alla abonnenter med godtycklig trafik- blandning. svarade med att han hade rätt om ADSLs tekniska begränsningar och jag föreslog inte heller att ADSL skulle vara det generella alternativet för en offentlig sats- ning i glesbygd, utan något som olika kommersiella aktörer kan an- vända under förutsättning av affärsmässighet (vilket inte är så lätt) och ´equal access´. Fiber i kombination med radio är förmodligen den bästa lösningen både tekniskt och affärsmässigt om man skall satsa på en öppen och publik infrastruktur. refererade ett möte om xDSL i , där en företrädare för hade menat att man inte kunde erbjuda kunderna när konkurrenterna kom med 10 eller 100 megabits Ethernet. Enligt var huvudproblemet inte att försöka rädda värdet på kopparnätet utan istället att försöka erbjuda tjänster på den möjliga bandbredden. Marknadskrafterna vill se video och räknar hem sina affärer med hjälp av videotjänster.--- Bygger vi nu nät kan vi lösa tjänsterna som kanske ger ett försprång på IT-marknaden. formulerade huvudproblemet som att det handlade om att överbrygga kostnad för och kontroll över lokalaccessen samt att be- hoven borde styra, inte tillgänglig teknologi. Det alternativ som fanns till telefonins accessnät, var kabel-TV-nätet, som dock inte var utbyggt i glesbygden. Där bedömde han att radioaccess var den snabbast fram- komliga vägen. formulerade följande generella mål: Om man skall åstadkomma något på rimlig sikt som kommer att ge en långsiktig fördel för , bör det fokusera på att bygga upp tillräckligt antal teknik- och organisationsoberoende accesspunkter som utför konvertering till befintlig infrastruktur och försöka utveckla ett tjänstegränssnitt som inte ger teknikbegräns- ning. Han menade att det kommer att finnas en lämplig tek- nik för varje behov, och att man därför inte borde låsa sig vid ett mål om total spridning av t.ex. ADSL. 11.4 Kommentarer till debatten De övergripande samhällsmål som diskuterades på rådslagen rörde nä- ringspolitikens behov av IT-infrastruktur, samt allas tillgång framförallt i den regionala dimensionen men även den sociala. Man kan utläsa av SOU 1999:85 Röster om bredband 261 diskussionen på denna höga målnivå, att det kan finnas en målkonflikt mellan de näringspolitiska och regionalpolitiska behoven. På nästa nivå återfinns frågor om IT-användningen, efterfrågan, be- hov eller visioner av användningens utveckling. Detta har varit en grundläggande metodfråga för utredningen. Utredningens rekommen- dationer om statens insatser för bredbandskapacitet borde ha grundats i mycket mer omfattande bedömning av framtida behov, än vad som har varit möjligt att praktiskt genomföra i utredningsarbetet. Behovsbedöm- ningen är dock bara ett första steg – om man är klar över behoven, kommer nästa problem, nämligen om ett effektivt utnyttjande av dagens bredbandsledning räcker eller om det måste ske nya investeringar. Även denna fråga har varit svår att lösa, men utredningsarbetet har dock kun- nat ge vissa svar, se exempelvis analysen i kapitel 9. Statens roll debatterades. En allmän uppfattning verkade vara att det fanns ett behov av en statlig ordningsmanna-, samordnings- och utveck- larroll, medan man var oense i frågan om staten konkret skulle ägna sig åt att bygga och äga infrastruktur. Även kommunens roll diskuterades. De kommunala näten är en konsekvens i första hand av den kommunala administrationens egna behov av nät. Några inlägg behandlade om kommunen verkligen skulle etablera sig i en större skala som nätägare och operatörer. , som det mest omfattande exemplet på kommu- nalt- och landstingskommunalt nätägande, framfördes som en tänkbar modell, som noga har övervägts inom utredningen. Viktiga delar av Sto- kabs filosofi återfinns i förslagen om såväl statligt som kommunalt engagemang liksom i utredningens betoning av värdet av att marknaden har tillgång till ledning att hyra. Tyngdpunkten i rådslagen låg inte på tekniken utan på samhälls- aspekterna, men även teknikval diskuterades. Många önskade att staten borde vara teknikneutral, men det hindrade inte ventilerandet av ofta ganska passionerade uppfattningar om det rätta teknikvalet. Att uppfatt- ningar i dessa frågor är delade kan bero på att teknikutvecklingen går mycket snabbt och att ingen har någon säker bild av vad som kommer att vara bäst . Valet mellan trådlösa och trådbundna medier var exempelvis en het diskussionsfråga. En kommentar till detta är att de två alternativen i verkligheten sällan står i konflikt med utan snarare förut- sätter varandra, bl.a. av det skälet att utrymmet i luften generellt sett är en knappare resurs än utrymmet i framförallt en fiberkabel. Även om det vore mer praktiskt att sända trådlöst skulle all kommunikation av kapa- citetsskäl ändå inte rymmas i detta medium. Ett nät för mobilkommuni- kation består dessutom till stor del av fiberkablar. Frågan om mer fiber i marken eller inte, behandlades vid rådslagen oavsett på vilken övergripande nivå man diskuterade. Tillgång till fiber framställdes av många som ett generellt och grundläggande infrastruk- 262 Röster om bredband Fiberns goda egenskaper kunde ge ett stort utrymme för mark- nadens aktörer att producera tjänster, under förutsättningen att det fanns ett öppet, helst offentligt ägt nät. Även om man, som ovan, försöker skikta debatten i mål-medel-termer, återkommer behovet av ställningsta- gande till fiberfrågan. Utredningen har trots detta valt att fortsätta linjen från IT-propositionen (prop. 1995/96:125) innebärande att staten bör undvika tekniska ställningstaganden. Intervjuerna med branschen och sektorn innehöll förord för en steg- vis utbyggnadsfilosofi och för ett stort hänsynstagande till marknads- krafterna. Det framhölls dock att det fanns brister Internetmarknadens funktionssätt beroende på obalans mellan stora och små leverantörer. Det påpekades i intervjuerna att det fanns goda förutsättningar för kon- kurrens både i stomnät och stadsnät, men att det var i accessnätet som både marknadsproblemen och huvuddelen av kostnaderna låg. Till detta kan läggas att utredningen observerat att för att förse även de glesare delarna av med bredbandskommunikation kan det finnas skäl att främja konkurrensen även i stomnätet, både genom att bygga ut ett ganska finmaskigt rikstäckande sådant och att öppna det för uthyrning. Debatten om ADSL, slutligen, illustrerar i sin korthet den besvärliga avvägningsfråga, som även utredningen brottats med, mellan å ena sidan uppgradering av det existerande nätet, å andra sidan investering i helt ny, kapacitetsstark ledning, och statens roll i detta sammanhang. 12 Nytta och behov I det följande diskuteras några olika användarkategoriers efterfrågan och behov av bredband och de möjligheter som kan finnas i den nya tekniken. Utredningen har inte särskilt kartlagt hushållens behov, men försöker i första hand belysa dem utifrån de framväxande tekniska möjligheterna. Det har sagts att hushållen på allvar stimuleras till ett aktivt IT-bruk när bostäderna har utrustats med bredbandsledningar 198. Som tecken på en sådan utveckling kan nämnas att 141 av landets 302 kommunala bo- stadsföretag utreder eller redan har utrett hur bredbandsnät skall införas 199, 44 av de 141 företagen har redan fattat beslut om storskalig utbyggnad. De 141 bostadsföretagen finns i 125 kommuner, som till- sammans har två tredjedelar av befolkningen, och företagen har 79 pro- cent av samtliga bostäder inom samorganisationen . Bland kom- munerna, som är ganska väl spridda över landet, finns de tre storstä- derna, men inte alla residensstäder. Bland storstäderna ligger först, följt av och först därefter . Enligt en konsultrapport som utarbetats på utredningens uppdrag200 har hemmen, precis som arbetsplatserna, behov av egna nät 198Se t.ex. utkast till rapport från Arbetsgruppen om medborgarkontor, 199Se enkät som redovisas i DN:s IT-del , bostäder kopplas upp och i täten för satsning. av de 302 bostadsföretagen svarade på enkäten. Det framgår dock inte av artikeln hur bredband definieras, dvs. om varje hushåll får eller avses få tillgång till minst /s, vilket är den definition som vår utredning använder. 200Mats , konsultrapport, se webbplatsen . se/it/infrastruktur.htm 264 Nytta och behov SOU 1999:85 som sammanbinder det vi har i olika uttag och egna kabelsystem. Exempel på sådana är telefon, TV, radio, stereo, dator samt olika hus- hållsutrustningar och styr- och energisystem. Stor osäkerhet finns ännu om teknik och lösningar. Det finns dock redan företag på marknaden som har intresserat sig för denna marknad. En uppskattning som gjorts201 är att 100 000 hushåll snart kan komma att få Ethernet och In- ternet i och minst lika många i övriga . Nya lösningar som nämns av konsulten baserar sig på fiberoptik och radioteknik. Dessa tekniska system förutsätter i de flesta fall nya tekni- ker som är möjliga att tillhandahålla på en massmarknad, dvs. metoderna måste bli tillräckligt billiga för att få allmän spridning i hemmiljö. Enligt konsultens bedömning är infrastrukturen för denna typ av tillämpningar helt otillräcklig, eftersom den nya tekniken kommer att behöva exempelvis nya kopparkablar. Ett exempel på projekt som kan visa vart utvecklingen är på väg är Bofills Båge. Detta är ett samarbete mellan , och en samfällighetsförening på Södrastationsområdet i . Målet med projektet var att se hur en bredbandsö, ett lokalt nät med /s, skulle tas emot av hyresgästerna. Ett kabelsystem installera- des för ändamålet och ett (Ethernet), dvs. ett lokalt nät, skapades. Man har även en lokal server för gemensamma tjänster inom föreningen. Man räknar med en inträdesavgift på och en månadsavgift på . Andelen hyresgäster som är anslutna är . Enligt uppgift från delade cirka 130 kunder på en anslutningsförbindelse mot Internet på 256 kbit/s, en tjänst som av en majoritet av kunderna upplevdes som tillräcklig. Man kan därför inte säga att efterfrågan på höghastighetstjänster ännu är fullt utvecklad. Ett framtidsscenario i konsultrapporten visar en utveckling som in- nebär en IP-routerfunktion inom lägenheten eller villan. Tekniska lös- ningar kommer att finnas både för fastnätsteknologi och radiobaserade lösningar. En central fråga är hur de lokala näten kommer att kunna integreras till ett nationellt nät. Funktionshindrade och äldre 202 Utredningen har med hjälp av en konsult särskilt studerat de tekniska möjligheter som höghastighetskommunikation kan ge funktionshindra-de och äldre. 202Följande avsnitt är i huvudsak hämtat från en konsultrapport av . Se webbplatsen /it/infrastruktur.htm SOU 1999:85 Nytta och behov 265 Allmänt om behovet av bredband Internet påverkar tillgängligheten till flera samhälleliga funktioner för människor med olika former av funktionsnedsättningar. Som ett exempel kan man numera snabbt hämta hem blanketter från t.ex. RSV (); de vanligaste av dem kan man fylla i direkt på datorn och sedan i sin printer få en snyggt utskriven deklarationsbilaga för reavinstbeskattning av t.ex. husförsäljning. Inom en inte alltför avlägsen framtid kommer man dessutom att kunna skicka tillbaka blanketten över Internet och inte ens behöva skriva ut den på papper. Vad RSV, och många andra samhällsinstitutioner med dem, egentligen gör när man lägger ut den här sortens blanketter på nätet, är att man deltar i en skådad tillgänglighetsreform för människor med olika former av funktionshinder. Förmodligen är inte detta den huvudsakliga anledningen till varför man gör det, men resultaten är lika positiva i alla fall. , biträdande professor vid Certec, biliteringsteknisk Forskning, vid , har uttryckt det så att de elektroniska motorvägarna är de första vägarna som över- huvudtaget är fullt framkomliga för människor med funktionshinder. På de gamla knaggliga grusvägarna kunde fullt friska människor ta sig fram, men funktionshindrade människor körde hjälplöst fast. Låt oss flytta tillbaka i tiden och ponera att en funktionshindrad man, tetraplegiker med bara lite funktion i ena armen, hade sålt sitt hus. Han behövde då blanketten till den ovan nämnda deklarationen. Om det inte var för bråttom kunde han ringa till skatte- kontoret och beställa blanketten. (Om det var bråttom och han måste hämta den själv, blev det en mycket längre historia). Efter när blanketten kom, fick han ha någon till att sprätta upp kuvert åt honom, plocka fram blanketten åt honom, läsa instruktionerna åt honom, fylla i blanketten åt honom osv. Det blev en hel del åt honom. skulle han kunna göra alltihop själv, , i sin dator, och slippa ha någon annan människa att göra det åt honom. Detta är på ett sätt ett ganska milt exempel på empowerment, men på ett annat sätt är det väldigt starkt. För när man börjar lägga samman alla dessa små vardagliga saker, t.ex. att läsa eller lyssna på tidningen, skicka och ta emot e-post, fylla i deklarationer osv. som nu går att göra själv, så blir det sammanlagt en mycket stark bild av ökad livskvalitet och delaktighet. En av de begränsande faktorerna i möjligheten att förverkliga denna potential, är påfarterna ut på de elektroniska motorvägarna. Det finns en stor, men ändå begränsad mängd saker som går att göra med ett 28.8 kbit/s-modem, och de begränsningarna blir inte mycket mindre ens med ISDN. Mycket av den energi och det arbete som skulle kunna användas 266 Nytta och behov SOU 1999:85 till att skapa applikationer som människor med funktionshinder skulle kunna ha nytta av i sin vardag, går åt till att hitta på sluga kod- ningsalgoritmer för hur man skall kunna komprimera ihop en videosignal så att den går att ta hem över ett modem, en videosignal med tillräcklig tydlighet för att exempelvis möjliggöra teckenspråk över en långsam internetkoppling. Ökad bandbredd är därför något mycket önskvärt. Alla som suttit vid en dator som varit ansluten till Internet med ett modem, vet att den uppkopplingshastighet modemet påstår att det har mot leverantören, sällan motsvarar den faktiska (och än mindre den upplevda) nedladdningshastigheten. är det en fråga om bekvämlighet, det är irriterande att sitta och vänta på något man håller på att ladda hem, särskilt när det är stora saker, t.ex. grafiskt material, eller när det är realtidsapplikationer av typen direktuppspelat (streaming) ljud eller video. Det finns numera applikationer som klarar att ladda ner direktupp- spelat ljud och i vissa fall video, med en kvalitet som kan sägas vara acceptabel om man inte har några större krav. Men för vissa grupper är det just dessa krav som är de absolut nödvändiga. Om man skall resonera kring vilken hjälp människor med funk- tionshinder och människor med åldersrelaterade problem kan ha av ett höghastighetsnät så kan man göra en första, i och för sig ganska tr ubbig, uppdelning i två olika grupper. 1.Den första handlar om sådant som inte skulle vara möjligt att ge- nomföra utan tillgång till datorkommunikation med hög bandbredd. Exempel är vissa VR (Virtual Reality)-tillämpningar, såsom att med rullstol ta sig runt i en virtuell modell av ett högskoleområde där man funderar på att studera, gå på museum, leka. 2.Den andra berör sådant som är lite mer svårt att sätta fingret på, nämligen applikationer som får ett mycket högre värde genom att man kan göra dem så pass mycket bättre med hög bandbredd. Det handlar om kvalitetshöjning av redan befintliga applikationer. Ett exempel skulle kunna vara skillnaden mellan att med datorn följa en föreläsning direkt över nätet med hackig och eftersläpande bildkva- litet vid ISDN, gentemot att få den med perfekt bild och stereoljud via ett höghastighetsnät. Vad det delvis handlar om är att ökad kvantitet också blir ökad kvalitet. Och för vissa människor kanske denna hastighet bara blir en ytterligare bekvämlighet, men för andra människor blir detta kanske den bästa vä- gen ut i samhället som någonsin erbjudits dem. Det har alla chanser att bli just så för människor med funktionshinder. Några olika typer av funktionshinder kommer att behandlas här: Nytta och behov 267 Människor med hörselskador och döva Människor med synskador och blinda Många äldre har funktionshinder, av lättare eller svårare slag, som gör att de kan ordnas in i en eller flera av dessa grupper. Nedan ges bara några exempel på bredbandstillämpningar. För den fullständiga rap- porten hänvisas till utredningens webbplats 203. och meddelade att de skall samarbeta för att utrusta upp till 15 000 nya hus i östra med full nätkoppling. Man skall kunna knyta ihop elektronisk utrustning i hem- met med varandra och även knyta ihop hemmet med omvärlden. Det så kallade intelligenta huset är snart en verklighet 204. Intelligenta hus, där kaffet är färdigkokat när man kommer hem, städroboten har städat huset och kycklingen lagar sig själv i ugnen, kommer att vara en bekväm- lighetsrevolution för friska människor men för människor med funk- tionshinder kommer det att vara ännu en väg till ett liv med mer själv- bestämmande och delaktighet. Den mesta forskningen och utvecklingen inom de här områdena kommer inte att vara med specifik inriktning på funktionshinder, men den kommer tveklöst att komma funktionshindrade till godo. Virtual Reality, VR205, och multimediatillämpningar 206 är exempel på projekt, produkter och forskning som är av just denna sort. 203www.naring.regeringen.se/it/infrastruktur.htm 204Mer om intelligenta hus finns att läsa hos , Ett svenskt smart hus, Smartbo finns att läsa om på 205Med Virtual Reality menas: 1) It is a computer-mediated experience. 2) The objects in the virtual world are modeled using 3D modeling techniques. 3) The system provides random interactivity. För definitionen se Cyberedges Virtual Lexikon (). 206Med multimedietillämpningar menas enbart sådant som har med direktvideo och ljud att göra 268 Nytta och behov SOU 1999:85 – Enklare varianter av VR Det som gör VR till något mycket speciellt för rörelsehindrade är att i den virtuella världen kan man göra sådant som man inte kan i den fy- siska. Med en Quicktime VR-applikation207 kan man från en fix punkt i t.ex. ruinstaden se en panoramabild av staden så som den skulle te sig för en betraktare som verkligen stod på den här platsen. Man kan vrida sig och få en uppfattning om omgivningen. Man kan även zooma in detaljer i omgivningarna och flytta sig till andra ut- gångspunkter 208. Ytterligare ett användningsområde för denna ganska enkla VR- tillämpning är att man som rörelsehindrad skulle kunna få en uppfattning om främmande miljöer som man skulle vilja besöka. Detta med okända miljöer är ofta ett stort problem för människor med rörelsehinder. Ett exempel: En VR applikation på en tänkt semesterort 209 skulle kunna användas för att bekanta sig med en miljö i datorn innan man åker dit på riktigt. Denna teknik kan också användas för att göra museum och utställningar tillgängliga. Trots den relativa enkelheten hos dessa tillämpningar blir filerna ganska stora. Ett hotellrum på den tänkta semesterorten tar cirka 7–att ladda hem över ett 33 kbit/s modem och vill man ha större bild och större noggrannhet växer det snabbt. Detta gör att nedladdningstiderna över modem blir tämligen långa och detta hindrar en ordentlig användning av verktyget. – Mer avancerade varianter av VR De ovan beskrivna applikationerna kan sägas vara ganska passiva vari- anter av VR. Man kan visserligen gå runt i den virtuella världen, men man kan inte på något sätt förändra den med sitt handlande, eller inte- ragera med andra individer. Men det finns även möjlighet att vara mer aktiv i en virtuell miljö och att dela denna med andra individer. 207Mer information om Quicktime VR på 208För ett antal exempel på hur detta skulle kunna se ut gå till: "Virtuell tur runt " "Virtuell tur runt " 209 Ett exempel på hur detta skulle kunna se ut finns på Nytta och behov 269 Med hjälp av s.k. shutter glasses, med vilkas hjälp man kan få tredimensionellt seende i en virtuell miljö, kan man få en ännu större känsla av att verkligen vara där. Den här typen av glasögon har blivit allt mindre och smidigare. Från att ha varit stora otympliga hjälmar, som en människa med svag nacke omöjligen kunde använda, är de nu så pass små och lätta att de går att använda även av människor med mycket låg rörlighet i nackpartiet. För att interagera med den virtuella miljön kan människor med grava rörelsehinder använda sig av ett haptiskt gränssnitt eller annat styrnings- system t.ex. en vanlig joystick.