sou · GNB327d1 · 2000-01-01 00:00:00 — , under den svåra ekonomiska krisen, valde man att återinföra en obegränsad ersättningsperiod, men 1996 kom ett nytt beslut. Perioden begränsades , men endast för fast anställda deltidsarbetande. För en person som arbetar motsvarar detta arbetslöshetsersättning och för en person som endast får ersättning för en arbetad dag räcker en sådan ersättningsperiod . För tillfälligt anställda med deltidsarbete är perioden för utfyllnad från arbets löshetsförsäkringen fortfarande obegränsad. Även när det gäller denna grupp brister det statistiska underlaget. I samband med utbetalningar från arbetslöshetsförsäkringen har arbets- löshetskassorna inte registrerat deltidsarbetslösa för sig. Eftersom register bygger från uppgifter från arbetslös- hetskassorna finns dessa uppgifter inte heller där. I AMS arbetssökanderegister finns uppgifter över deltidsarbetslösa arbetssökande, men de omspänner inte . registrerades de deltidsarbetslösa tillsammans med heltidsarbetsökande, som arbetssökande med tillfällig eller med fast an- ställning, beroende på den typ av deltidsarbete de hade. särredovisas de emellertid i arbetsförmedlingens register. Huvuddelen av de registrerade är också berättigade till den ovan nämnda fyllnadsersättningen från arbetslöshetsförsäkringen, men exakt hur många finns inte statistiskt belagt. En del personer är anmälda vid Arbetsförmedlingen som deltidsarbetslösa, utan att de uppbär någon ersättning. För att närmare kunna belysa detta har utredningen gjort egna be- arbetningar av AMS register över utbetald arbetslöshetsersättning. Därtill kommer att Kassornas bistått utredningen med uppgifter om antalet deltidsarbetslösa som fick ersättning från arbetslös- hetsförsäkringen . Dessa två datakällor, som visar stor överensstämmelse, ger vid handen att av de deltidsarbetslösa vid Arbetsförmedlingen uppbar ersättning från arbets- löshetsförsäkringen kontinuerligt. Enligt AMS register är det som fick ersättning mer oregelbundet. av registrerade deltidsarbetslösa har haft ersättning tidigare, men deras ersättningsrätt har upphört. De har ändå valt att stå kvar vid som deltidsarbetslösa arbetssökande. Utredningen utgår därför ifrån att av de deltidsarbetslösa som är anmälda vid Arbetsförmedlingen uppbär någon form av fyllnadsersättning från arbetslöshetsförsäkringen. utgjorde deltidsarbetslösa i Arbetsförmedlingens register av de deltidsarbetande och av de deltidsarbetslösa enligt . Figur 8.18 visar relationen mellan olika deltidsarbetande. Som andel av de deltidsarbetande utgör de som är anmälda vid Arbetsförmedlingen som synes en tämligen liten grupp. Deltidsarbetande, deltidsarbetslösa samt därav anmälda vid Arbetsförmedlingen, medeltal 1998. Deltidsarbetande 1998, 901.100 personer Deltid, nöjda med arbets- tiden 653.800 (72,) (14,) (12,) (27,) Anmälda vid Arbetsförmedlingen har tre-dubblats påtio år Figur 8.19 visar deltidsarbetslösa som är anmälda vid Af, som andel av alla deltidsarbetslösa enligt . Deltidsarbetslösa som varit anmälda vid 1990- 1998, som andel av deltidsarbetslösa enligt . Källa: Amv. Det totala antalet deltidsarbetslösa enligt har, som tidigare nämnts, fördubblats . Den grupp som är anmäld vid Arbetsförmedlingen har ökat ännu mer, med 2,7 gånger, . Från knappt 50 000 personer 1990 till en topp om drygt 150 1995 och därefter en viss minskning till 131 1998. Ut- betalningar från arbetslöshetsersättningen i samband med deltids- arbetslöshet måste ha ökat markant . Som andel av de deltidsarbetslösa har gruppen också ökat kraftigt, se figur 8.19. Men det förefaller som om andelen har stabiliserats kring , även om den ökar svagt. Det beror på att hela gruppen deltidsarbetslösa sjunkit i något högre takt , än den del av dem som är anmälda vid Arbetsförmedlingen. Figuren visar att deltidsarbetslösa män är anmälda vid i högre grad än kvinnorna, trots att en större andel av de deltidsarbetande kvinnorna är deltidsarbetslösa 18. Det finns ingen entydig förklaring till detta, men det är sannolikt samma fenomen som inom deltidsarbetet som helhet. För många kvinnor är det en etablerad arbets- form, men för större delen av männen är det en tillfällig och otill- fredsställande lösning. De tycks därför lägga ned mer energi på att finna 18 Se figur 8.14. ett heltidsarbete, och anmäler sig därför också i större utsträckning till Arbetsförmedlingen. Utredningen har i uppdrag att söka eventuella samband mellan arbetslöshetsförsäkringens utveckling och det antal deltidsarbetslösa som uppbär ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Detta är ingen lätt uppgift, eftersom det exakta antalet deltidsarbetslösa med ersättning inte är känt. Om man antar att de deltidsarbetslösa som är anmälda vid Arbetsförmedlingen i huvudsak är representativa för de ersättnings- berättigade kvarstår ändå problem, eftersom uppgifter endast finns . En så kort dataserie gör det svårt att studera eventuella samband. De regler som styr rätten till arbetslöshetsersättning i samband med deltidsarbetslöshet har ändrats , men det är svårt att se något samband mellan dessa ändringar och den utveckling som återges i figur 8.19. begränsades ersättningen till en period , varefter reglerna ändrades så att ersättningsperioden blev obegränsad. Men det antal deltidsarbetslösa som var anmälda vid Arbetsförmedlingen ökade i ungefär samma takt . Därefter begränsades perioden åter , men för fast anställda deltidsarbetande. De deltids- arbetslösa vid arbetsförmedlingen började då att minska, men det är tveksamt om man kan knyta detta till begränsningen av ersättnings- perioden. Den var likafullt dubbelt så lång som och räcker normalt, som tidigare nämnts, till fyllnadsersättning . Dessutom förblev ersättningsperioden obegränsad för tillfälligt anställda del- tidsarbetslösa. Det förefaller mer logiskt att hävda en blandning av konjunkturella och strukturella samband av det slag som anfördes ovan när det gällde hela gruppen deltidsarbetslösa. var arbetslösheten låg i och deltidsarbetslösheten minskade en aning. Under krisåren steg sedan deltidsarbetslösheten, om än inte i samma takt som heltids- arbetslösheten, för att plana ut , när konjunkturen började att förbättras. De deltidsarbetslösa vid Arbetsförmedlingen har emellertid börjat att minska än gruppen som helhet. Först och främst offentlig sektor De deltidsarbetslösa som är anmälda vid Arbetsförmedlingen är med stor sannolikhet koncentrerade till samma branscher som de deltidsarbetande i allmänhet. Man kan tyvärr inte se detta exakt, utan endast indirekt, med hjälp av de arbetslöshetskassor de är anslutna till, tabell 8.15. De tio arbetslöshetskassor som hade flest deltidsarbetslösa medlemmar anmälda vid Arbetsförmedlingen 1997. arbetslöshetskassa dominerar denna tabell, de svarade för en tredjedel av alla inskrivna deltidsarbetslösa . Kommunerna har emellertid en bred verksamhet, alla utbetalningar avser inte med- lemmar som arbetar inom vård- och omsorgssektorn. presen- terad branschstatistik för deltidsarbetslösa tyder emellertid på att denna sektor dominerar även här. organiserar majoriteten av landets undersköterskor, sjukvårdsbiträden, hemtjänstpersonal, barnskötare, städ- personal i kommunerna etc. Sjuksköterskorna är svårare att följa, efter- som de är anslutna till Statstjänstemännens arbetslöshetskassa, till- sammans med många andra yrkesgrupper. De kassor som har direkt med den offentliga sektorn att göra, svarade sammantaget för av de deltidsarbetslösa som var anmälda vid Arbetsförmedlingen . När det gäller utbetalningar från arbets- löshetsförsäkringen till deltidsarbetslösa måste rimligen den offentliga sektorn spela en ännu större roll, än den gör när det gäller deltids- arbetslösheten i allmänhet. Handels arbetslöshetskassa, liksom hotell- och restauranganställdas kassa finns med, men intar en blygsam plats om man betänker att ganska många av deras medlemmar önskade mer arbetstid. Det skulle kunna bero på att deltidsarbetande inom dessa branscher huvudsakligen arbetat deltid. Denna hypotes styrks också av den relativt höga placering som industritjänstemännens kassa har. Inom tillverkningsindustrin är det relativt få av de deltidsarbetande som önskar mer arbetstid. De som ändå gör det har ofta möjlighet att få fyllnadsersättning, eftersom de med största sannolikhet har arbetat heltid. Svaga regioner - många arbetslösa och många deltidsarbetslösa Vi har tidigare sett att deltidsarbetet är tämligen jämnt fördelat över lan- det, om man mäter för enskilda län. Tyvärr kan AKU-data för del- tidsarbetande eller deltidsarbetslösa inte brytas ned på nivå, och Årsys19, som har stor tillförlitlighet på nivå, registrerar inte den arbetade tiden. Det är endast arbetsförmedlingsstatistiken som ger oss möjlighet att se situationen i olika kommuner, men då begränsas gruppen till deltidsarbetslösa som är anmälda till Arbetsförmedlingen, dvs. i stort sett samma grupp som får fyllnadsersättning från arbets- löshetsförsäkringen. För att bättre kunna beskriva den regionala utvecklingen i har , i samarbete med SCB, utarbetat en klassificering i vilken alla kommuner i landet har samordnats i 81 lokala arbetsmarknadsregioner, s.k. LA-regioner 20. Dessa LA-regioner har sedan ordnats i sex region- familjer, utifrån ett antal vägda kriterier: Befolkning 20 - 64 år Andel företagare / invånare (exkl. jordbruk) Andel befolkning 20 - med eftergymnasial utbildning Andel befolkning med restid < till kommuncentrum Andel befolkning med restid < till univ- eller högskoleort 19SCB:s uppbördsbaserade statistik. rapport om den regionala utvecklingen i , . Med hjälp av indelningen i regionfamiljer kan man samordna data för kommuner till en bild som ger viss information om huvuddrag och förutsättningar i olika delar av landet. Det är emellertid viktigt att framhålla att det finns LA-regioner som utvecklas positivt och andra som utvecklas negativt inom alla regionfamiljer. Figur 8.20 visar data för del- tidsarbetslösa som är anmälda vid Arbetsförmedlingen, som andel av den arbetsföra befolkningen i kommunen, ordnade efter regionfamiljer. Data har begränsats till att omfatta kvinnor, eftersom de utgör mer än 80 pro- cent av de deltidsarbetslösa vid Arbetsförmedlingen. Deltidsarbetslösa kvinnor som är anmälda vid Arbetsför- Procent av kvinnlig befolkning 16- . Källa: Amv och . Små regioner dominerade av offentlig sektor har uppenbarligen den största andelen deltidsarbetslösa som är anmälda vid . Därnäst kommer små regioner som domineras av privat sektor. Bägge dessa regionfamiljer anses vara ekonomiskt svaga och de har ungefär likvärdiga produktionsförutsättningar. De har haft en negativ befolkningsutveckling och svarar tillsammans för av rikets befolkning. Men även om båda dessa har en stor andel deltidsarbetslösa, så ger den stora andelen deltidsarbetslösa inom den offentliga sektorn utslag. Små regioner som till stor del vilar på offentlig sektor har en markant större andel deltidsarbetslösa, än de som domineras av privat sektor. I bägge fallen handlar de emellertid om regioner med liten privat tjänstesektor, den svarar för knappa av sysselsättningen. Sekundära centra är ett samlingsbegrepp för ett antal LA-regioner som befinner sig mitt emellan i denna rangordning. De är inte regionala centra, men ändå större än de minsta LA-regionerna, som exempel kan nämnas , och . De svarar för ungefär samma andel av rikets befolkning som de små regionerna. Även här har befolkningen minskat, men endast . hade dessa regioner en svag, men ändå positiv be- folkningsutveckling. Näringsstrukturen påminner i mycket om den som gäller i små regioner som domineras av den privata tjänstesektorn. Andelen deltidsarbetslösa är lägre än i dessa regioner, men skillnaden är inte särskilt stor. Mer anmärkningsvärt är kanske att nästa regionfamilj i rangord- ningen, regionala centra, har en lika stor andel deltidsarbetslösa kvinnor som sekundära centra. Denna regionfamilj, som svarar för en dryg fjär- dedel av landets befolkning, uppvisar en jämförelsevis stor offentlig sektor, den svarar för av sysselsättningen. Industrisektorn är klart mindre än i sekundära centra, men den privata tjänstesektorn är större. Även dessa regioner har haft en negativ befolkningsutveckling . Deltidsarbetslösheten kan till viss del förklaras av att regionala centra ofta har större sjukhus, med jämförelsevis stor andel deltidsanställda. Men även inom den privata tjänstesektorn finns det många deltids- arbeten, särskilt inom handel och inom hotell- och restaurangverksamhet. Högskoleregionerna har en markant lägre andel deltidsarbetslösa kvinnor än de föregående regionfamiljerna. Näringsstrukturen påminner i mycket om den som råder inom regionala centra, den privata tjänstesek- torn är något större men industrisektorn är klart mindre. Dessa regioner har av rikets befolkning och befolkningsutvecklingen är positiv, även om ökningen inte är lika stark som den har varit. Andelen deltidsarbetslösa är väsentligt lägre än i regionala centra. Om man ser till näringsstrukturen och den därav följande efterfrågan på arbetskraft borde det närmast vara tvärtom. Andelen deltidsarbetande kan mycket väl tänkas vara större i högskoleregionerna än i de tidigare nämnda regionerna. Arbetsmarknadens storlek och den breda närings- strukturen ger emellertid de deltidsarbetslösa bättre möjlighet att söka annat arbete, så att andelen ofrivilligt deltidsarbetande blir jämförelsevis låg. I storstadsregioner bor av landets befolk- ning. Befolkningsutvecklingen är positiv , även har utgjort undantag. Stor marknad och varierad näringsstruktur ger de arbetssökande bättre möjlighet att hitta ett arbete som stämmer med deras önskningar. Andelen deltidsarbetslösa, dvs. ofrivilligt deltidsarbetande är låg, trots att den privata tjänstesektorn är mycket stor och efterfrågar deltidsanställda. I gengäld är den största anordnaren av deltidsarbete, den offentliga sektorn, jämförelsevis liten, faktiskt den näst minsta efter små regioner med dominerande privat sysselsättning. 8.5Bilder ur verkligheten, sammanfattning 21 Den typiske deltidsarbetslösa är en kvinna. Detta är alla ense om. Åldern varierar och det gör också familjeförhållandena. Gemensamt däremot är att man saknar högre utbildning, man har maximalt treårigt gymnasium och då vanligen på någon praktiskt inriktad utbildning. Intrycket man får efter intervjuerna med de deltidsarbetslösa, arbets- förmedlarna och arbetsgivarna är att det främst är unga kvinnor som inte har barn och äldre kvinnor med utflugna barn som verkligen vill arbeta mer. Ser man till kvinnor med barn vill man i många fall inte arbeta mer, i alla fall inte . Ekonomin gör dock att de ändå känner att de behöver göra det. För ensamstående kvinnor blir förstås detta ett större problem än för de som sammanbor med någon som har ett arbete. Arbetsförmedlingen har inte haft några särskilda åtgärder som är läm- pade för deltidsarbetslösa. Man har inte heller kunnat ägna dem så mycket tid som man upplever att det skulle behövas, eftersom man har varit tvungen att prioritera de arbetssökande som står helt utanför arbets- marknaden. De deltidsa rbetslösa upplever också att arbetsförmedlingen inte har gjort något för att hjälpa dem. Man måste tydligen vara helt arbetslös för att man ska komma ifråga, säger en av dem som deltog i intervjuerna. En grupp som urskiljer sig i materialet är unga kvinnor som har timanställning framför allt inom vården. De har gått ut skolan i då nedskärnin garna började vilket har gjort att de inte har fått fast arbete. Detta gäller främst på mindre orter vilket är synnerligen olyckligt om man har för avsikt att behålla unga människor på orten. Man får också intrycket att man förvisso vill arbeta i större omfattning , men inte till vilket pris som helst. De flesta skulle föredra att stanna på den arbetsplats där de är nu och som de trivs på. 21 Hela intervjuundersökningen redovisas som bilaga till utredningen. stort sett samtliga deltidsarbetslösa och det bekräftas av såväl arbets- givare och arbet sförmedlare. Arbetsgivarna upplever att de anställda är nöjda med det de har och man verkar inte ha några ambitioner att gå vidare med hjälp av utbil dning, vare sig intern eller extern utbildning. Flera av arbetsgivarna ser detta som ett problem för den framtida åter- växten. Att flytta är inte heller något alternativ för de intervjuade kvinnorna. Lever man tillsammans med en man är det för det mesta hans arbete som styr var man kommer att hamna. Flera av de intervjuade kvinnorna påpe- kar också att det förmodligen inte skulle vara mycket lättare att få en hel- tidstjänst någon annanstans i så länge de stannar inom samma bransch. Pendling är man också negativ till och det gäller framför allt kvinnor med småbarn. Mest positivt till pendling förefaller man vara i . Att arbeta heltid inom vården och omsorgen upplevs av både arbets- givare, deltidsarbetande och arbetsförmedlare som alldeles för tungt. Från samtliga kategorier har det höjts röster om att man borde se över veckoarbetstiden inom dessa yrken. Det är orimligt att en fullt frisk män- niska inte ska orka arbeta heltid, säger man samstämmigt. En grupp som situationen framstår som särskilt svår för är ensam- stående kvinnor med barn. vill de arbeta deltid för att kunna umgås med barnen. Alternativet till detta skulle vara att arbeta . efterfrågas på flera orter just nattpersonal inom vård och omsorg. Problemet är att varken kommunen eller någon privat inrättning kan erbjuda (eller i allt för liten omfattning kan erbjuda) barn- omsorg . De ensamstående kvinnorna hamnar då i en situation där de inte kan ta de heltidsarbeten som erbjuds och får nöja sig med att arbeta deltid, vilket inte är tillräckligt för försörjningen. Lösningen blir att få tillskott till ekonomin i form av socialbidrag som utbetalas av kommunen. Arbetsgivarna har samstämmigt fört fram kritik mot att de deltids- arbetslösa inte tillräckligt tydligt framför till arbetsgivaren att de vill arbeta mer. Flera av de deltidsarbetslösa för också fram detta som en möjlighet till att få a rbeta mer . Arbetsgivarna är positivt inställda till deltidsanställningar. Man anser att man behöver det för att kunna schemalägga personalens arbetstider. Man hävdar att man med heltidsanställningar skulle få tjänster som ingen skulle vilja ha eftersom det skulle kräva att man var tvungen att arbeta i mycket stor omfattning och . Inom handeln tycks behovet av deltidsanställningar öka , enligt arbets- givarna. Man menar att kunderna ställer allt högre krav på att öppet- tiderna ska passa dem. De deltidsarbetande förefaller vara relativt nöjda med sin arbetsmiljö. Arbetsgivarna anser inte att det finns några skillnader i arbetsmiljö mel- lan deltidsanställda och heltidsanställda som beror just på hur mycket de arbetar. Däremot är det så att de deltidsanställda inom handeln främst arbetar inom kassalinjen vilket gör att deras arbete blir tungt och mono- ton. För timanställda som kallas in vid behov blir det med automatik så att de kallas in vid underbemanning, vilket gör att de får en stressig arbetsmiljö, säger man från arbetsgivarnas sida.