sou · GNB3128 · 2000-01-01 00:00:00 — Bland dessa metaller ingår kadmium (Cd) och kvicksilver (Hg) som har välkända negativa miljö- och hälsoeffekter. Bidra gen av Cd och Hg från fyrverkerier är dock små i jämförelse med bidra gen från andra källor. Slutsatserna i rapporten är grundade på beräkningar av utsläpp från fyrverkerier som allmänheten har tillgång till. Därutöver förekommer utsläpp från evenemangsfyrverkerier. Det kan dock enligt IVL uppskat- tas att dessa endast bidrar med en mindre del. Exempelvis beräknas i utsläpp av barium och koppar motsvara av utsläppen från fyrverkerier som används av allmänheten. Sammantaget bedöms av IVL utsläpp från evene mangs- fyrverkerier inte ha någon påverkan på slutsatserna. Regelverk och erfarenheter i andra länder 113 7Regelverk och erfarenheter i andra länder Utredningen har genomfört studiebesök i fem länder och där haft över- läggningar med ansvariga departement och myndigheter samt i något fall även med branschföreträdare och företrädare för djurskyddsorgani- sationer. Vissa översiktliga uppgifter om situationen i har också inhämtats, framförallt via kontakter med U.S. Consumer Product Safety Commission (CPSC). Att ta del av erfarenheterna i våra nordiska grannländer har bedömts som naturligt. Vidare har utredningen besökt och Stor britan- nien. Ett skäl för valet av dessa länder är att de spelat en roll i den sven- ska debatten. Ett annat skäl är att har ett r egelverk som man anser fungerar bra, medan man i upplevt problem med användningen av fyrverkerier och framförallt smällare och relativt genomfört betydande skärpningar av regelverket. I avsnitt 7.1-7.6 redogörs för regelverk och erfarenheter i , , , , och . I avsnitt 7.7 görs en sammanfattande jämförelse mellan de studerade länderna. infördes förbud mot vissa fyrverkeriartiklar, bland annat förbjöds artiklar med starka knalleffekter. visade flera undersökningar att hörselskador kunde orsakas av fyrverkerier. Detta ledde till att man 1966 i en ny lag införde ett generellt tillståndskrav för överlåtelse, förvärv och användning av fyrverkeri med knalleffekt. Vissa artiklar kunde dock undantas. Under nyåret 1969-1970 orsakade raketer flera bränder och det uppstod ett behov att även lagreglera dessa produkter. Regelverket arbetades därför om och den nu gällande lagen om fyrverkeri trädde i kraft . 114 Regelverk och erfarenheter i andra länder Lagen om fyrverkeri är en ramlag och den bemyndigar inrikesministern att utfärda närmare bestämmelser. Dessa finns i Bekendtgörelsen , vilken är under revidering. Ett utkast till en ny Bekendtgörelse föreligger. Genom bemyndigande i denna har tillsynsmyndigheten, Beredskabsstyrelsen, utfärdat förslag till tekniska före skrifter. I lagen anges bland annat att fyrverkerier inte får tillverkas eller importeras utan tillstånd av inrikesministern eller den han bemyndigar. De får inte överlåtas, förvärvas, förvaras eller användas utan pol isens tillstånd, undantag kan dock meddelas av ministern. Denne kan vidare förbjuda försäljning av ämnen som kan användas för tillver kning av fyrverkerier och meddela bestämmelser om förvaring. Öve rträdelse av lagen straffas med böter eller fängelse. Även en juridisk person kan åläggas böter. Bekendtgörelsen innehåller regler om överlåtelse, förvärv, användning, tillverkning och import av fyrverkerier. Den reglerar vidare märkning och lagring samt tillsyn. Slutligen innehåller den bestämmelser om försäljning av kemikalier. Eftersom det efterhand upp stod behov av mer detaljerade regler är denna nu under revidering. Några större ändringar i sak planeras ej. I utkastet är förutsättningarna för polisens tillståndsgivning för användning av fyrverkeri beskrivna för att praxis i landet skall bli mer enhetligt. Vidare har de pyrotekniska varorna delats upp i följande fyra kategorier. 1.Konsumentfyrverkeri med begränsad effekt som beräknas kunna säljas i detaljhandeln. I denna kategori ingår bland annat produkter med knallpulver, ryska smällare, bordsfyrverkerier och tomtebloss. 2.Konsumentfyrverkeri som beräknas kunna säljas i detaljhandeln. I denna kategori ingår varor som är upptagna på den så kallade posi- tivlistan, vilken Beredskabsstyrelsen ger ut . På listan finns en mängd olika produkter inklusive olika sorters raketer. 3.Professionellt fyrverkeri för användning inomhus och som tänds med elektrisk tändning. Regelverk och erfarenheter i andra länder 115 4.Professionellt fyrverkeri för användning utomhus. I denna kategori ingår det så kallade knallfyrverkeriet. En definition på knall fyrverkeri är fyrverkeri vars enda funktion är att avge en kraftig ljudeffekt, som primärt utlöses på marken. Inom begreppet faller olika sorters knal l- skott och militära sprängämnen, men även vad som i kal las smällare. Fyrverkerierna skall antingen uppfylla givna krav som utfärdas av Beredskabsstyrelsen eller godkännas av styrelsen. Varor i kategori ett får inte säljas till personer såvida det inte är fråga om knall pul- ver, ryska smällare eller smällkarameller. Varor i kategori två får inte säljas till personer . Dessa och ryska smällare får inte säl jas vid självbetjäning. Postorderförsäljning får bara ske efter till stånd. För att få överlåta varor i kategori tre och fyra krävs tillstånd av polismästaren. Även förvärvaren och användaren måste ha polis tillstånd. Sådant meddelas arrangören av fest eller liknande. Endast den som har kunskaper om sådana fyrverkerier eller genomgått utbildning får använda dessa varor. Användning av varor i kategori två och fyra skall ske på visst avstånd från brännbar vegetation och vissa byggnader. besty- relsen kan ange närmre bestämmelser om det är nödvändigt för att för- hindra brand. För att framställa eller importera pyrotekniska varor krävs tillstånd av Beredskabsstyrelsen. Ansökan om tillstånd skall innehålla upp lysning om bland annat varornas art, förväntad årsomsättning, för varingsmöjlig- heter och sökandens kvalifikationer. Importör som erhåller till stånd skall som huvudregel anmäla varje import till styrelsen. Villkor för förvaring bestäms av polisen efter yttrande av kommunalbestyrelsen eller Beredskabsstyrelsen. Styrelsen och polisen är tillsynsmyndigheter och har i denna egenskap tillträde till verksamheter som tillverkar, importerar, förvarar eller säljer fyrverkeriartiklar. Vissa kemikalier som typiskt sett används för att tillverka pyro tekni- ska varor får inte säljas till personer . I används fyrverkerier huvudsakligen vid nyår. Produktionen är mycket liten och större delen av importen sker från As ien. Den legala förbrukningen uppgår till ca per miljon invånare. 116 Regelverk och erfarenheter i andra länder Det förekommer en omfattande smuggling av knallfyrverkeri till Dan- mark. Någon statistik finns inte att tillgå, men polismyndigheterna har gjort stora beslag. skedde smugglingen genom att medborgarna själva förde in varor från eller , sker den i organiserad form från direkt eller via med stora möjligheter för medborgarna att köpa insmugglade varor i . En europeisk studie som utfördes av det brittiska 1994 uppskattade att de illegala produkterna ökar för bruk- ningen , (, experiences of fireworks in Europe, 1994). Vidare förekommer hemtill- verkning för att åstadkomma varor med kna lleffekt. Ett samlat begrepp för insmugglat och hemtillverkat gods är olovligt fyrverkeri. Vid nyår förekommer olovligt knallfyrverkeri i stor utsträckning. Av en enkät ställd till skolelever framgår att cirka hälften hade köpt olovligt knallfyrverkeri, (Beredskabsstyrelsen, Rapport fra arbejds- gruppen til vurdering af forslaget om ophävelse af forbuddet mod knald- fyrverkeri med mild knaldeffekt mv. S. 25). Vid enkätundersökningar med inriktning på hemtillverkning framkom att av pojkarna i åttonde k lass hade försökt tillverka pyrotekniska artiklar. I har , Beredskabsstyrelsen, landstingen och vissa intresseorganisationer i samarbete genom- fört stora och nationellt täckande informationskampanjer. Kampanjens budget /uppgick till 1.700.000 Dkr. Den har bland annat inriktat sig på att få allmänheten att använda skydds glasögon vid användningen av pyrotekniska varor. Vidare har den innehållit rådet att aldrig bära varorna nära kroppen utan att man i stället bör använda sig av särskild påse. Kampanjerna har haft genomslagskraft och det uppskattas att mycket stor del av underåriga använder sig av dessa hjälpmedel. Till följd härav har bland annat ögonskadorna min skat. Däremot har handskadorna till följd av användningen av olovligt fyr ver- keri ökat. Överväganden om att liberalisera lagstiftning om knallfyrverkeri väcktes en motion i om att det borde bli tillåtet att fritt förvärva eller använda knallfyrverkeri med mild knall- effekt. Skälen härför var enligt motionen att det skulle minska smugg- lingen och hemtillverkningen samt skador till följd av detta. Regelverk och erfarenheter i andra länder 117 propåer har även framförts av olika experter. En arbetsgrupp tillsattes, vilken lämnade sin rapport . Arbetsgruppen inledde med att försöka definiera vad en knall fyrver- keri med mild knalleffekt skulle kunna vara. Man fann att knalleffekten inte skulle vara större än vad som var medicinskt försvarbart med hän- syn till risken för hörselskador. Det ansågs dock inte vara möjligt att fastställa en ofarlig decibelgräns. En jämförelse med arbets skydds- bestämmelser, såväl danska som svenska, gav vid handen att människor inte borde utsättas för högre nivåer än (C) peak. Vidare sneglade man på säkerhetskraven för leksaker, där kraven är (C) peak vid ett avstånd , vilket dock skall sänkas till (C) peak. Med utgångspunkt härfrån definierade man en mild knalleffekt till (C) peak vid , vilken i takt med kraven för leksaker skulle skärpas till (C) peak. Gruppens slutsats blev dock att även knallfyrverkerier med ljudnivåer om (C) peak kan medföra skadliga effekter på hör seln samt tinnitus. Arbetsgruppen gick vidare igenom den skadestatistik som Universitetshospital i samråd med en olycksanalysgrupp inhämtat under nyårshelgerna 1995/1996 och 1996/1997. Det var fråga om enkä ter ställda till samtliga sjukvårdsinrättningar i i syfte att belysa art och omfattning av fyrverkeriskador. 1995/1996 skadades 381 patienter, varav 59 så svårt att de behö vdes läggas in. Under nästa tidsperiod skadades 433, varav 90 lades in. Av dem som lades in /1997 hade handskador. Det olovliga knallfyrverkeriet bedömdes ha orsakat två tredjedelar av skadorna som krävde inläggning. Knallskott stod för , militära sprängämnen för en procent och hemtillverkade pro- dukter för av ska dorna. På basis av dessa siffror uppskatta- des antalet fyrverkeriskador på årsbasis uppgå till cirka 760 stycken. Därefter genomförde arbetsgruppen en internationell undersökning om vilken påverkan förändringar i lagstiftning om fyrverkerier kan ha på förekomsten av skador. Man fann att det inte var möjligt att dra några entydiga slutsatser utifrån underlaget. Arbetsgruppens slutsats blev därefter att man inte borde lätta på tillståndskravet för fyrverkerier med knalleffekter. Skälen härför angavs vara följande: Om man lättar på tillståndskravet bedömdes att hörselskadorna skulle komma att öka. För övriga skadors vidkommande saknades det belägg att förändringen skulle ge färre eller mindre allvarliga skador. Olägenheter för människor och djur skulle öka. Förändringen bedöm des inte ha någon påverkan på smugglingen och hemtillverkningen av fyr ver- keri med högre knalleffekt, eftersom man kunde förmoda att det inte skulle vara tillräckligt attraktivt med låg ljudeffekt. Det ansågs slut ligen svårt att övervaka ljudgränsen. 118 Regelverk och erfarenheter i andra länder Arbetsgruppen föreslog istället att man genom utökad varukontroll skulle försöka komma till rätta med smugglingen och att man skulle registrera skadorna och de produkter som orsakade dem. Den föreslog att den årliga informationskampanjen skulle inrikta sig på hörselskador. Man gjorde även överväganden om det var mö jligt att anbefalla hörselskydd, men kom fram till att detta skulle vara meningslöst, eftersom det skulle begränsa upplevelsen av fyrverkerier. Slutligen diskuterades en begränsning av försäljningstiden och a nvänd- ningstiden av fyrverkerier. En begränsning av försäljningstiden ansågs medföra lagerökningar, vilket skulle öka olycksrisken. Vidare skulle det innebära att tillgången av varor skulle minska, vilket skulle ge högre priser. Sistnämnda a nsågs gynna smugglingen och hemtillverkningen. Ett ytterligare motargument var att det i redan förhåller sig på det sättet att en stor del av försäljningen sker . En begränsning i användningstiden skulle ha den positiva effekten att olägenheterna skulle komma att minska. Det ansågs dock att polisens möjlighet att övervaka en sådan begränsning var ringa och skulle kräva ökade resurser. Sammantaget bedömde gruppen att det inte fanns a nled- ning att föreslå begränsningar i tiderna för försäljning eller använd ning. I krävs tillstånd för att importera eller tillverka produkter. måste godkänna de olika produkterna och bestäm- mer även villkoren för förvaringen. Produkterna är uppdelade i fyra kategorier. De första två kategorierna är de så kallade kon sumentfyrver- keriet. I den första ingår exempelvis varor med knallpulver och smäll- karameller. Dessa får förvärvas fritt i detaljhandeln, för vissa pro dukter gäller en 15-årsgräns. I kategori två ingår en mängd olika varor, inklu- sive olika sorters raketer. Även dessa får förvärvas fritt i detalj handeln, men bara av personer . Slutligen finns det så kallade pro fes- sionella fyrverkeriet i kategori tre och fyra, vilket kräver polistillstånd för att få säljas, köpas och användas I dessa kategorier återfinns det så kallade knallfyrverkeriet, dvs. knallskott, militärt sprängstoff och mot- svarigheten till svenska smällare. Skälet till att man intar en sträng håll- ning mot smällare är att man anser det vara belagt att smällare orsakar hörselskador. Tillstånd ges för bland annat festarrangörer. Det krävs att användaren genomgått särskild utbildning. Försäljningstiden är inte begränsad. I finns det vidare förbud för underåriga att köpa vissa ämnen som typiskt sett kan användas för tillverkning av pyro tekni- ska varor. Regelverk och erfarenheter i andra länder 119 Det förekommer en omfattande smuggling av knallfyrverkeri till Dan- mark. skedde smuggling genom att medborgarna själva förde in varor från eller , sker den i organiserad form från direkt eller via med stora möjligheter för med borgarna att köpa insmugglade varor i . Vidare före kommer hemtillverkning. Personskadorna i kan beräknas till 700-800 . De insmugglade produkterna bedöms orsaka drygt hälften av skadorna och hemtillverkade av skadorna. väcktes en motion i om att det borde bli tillåtet att fritt förvärva eller använda knallfyrverkeri med mild knall- effekt. Skälet härför var ett önskemål om att minska antalet per sonska- dor orsakade av det olovliga knallfyrverkeriet. En arbetsgrupp tillsattes och den började med att försöka definiera vad en mild knallfyrverkeri skulle kunna vara. Utgångspunkten var att knalleffekten inte skulle vara större än vad som var medicinskt försvarbart ur hör selskadesynpunkt. Utifrån en jämförelse med standarder för arbetsskydd och lek saker definierade arbetsgruppen en mild knalleffekt till (C) peak vid , vilken efterhand borde skärpas till (C) peak. Även denna nivå skulle dock kunna medföra skadliga effek ter på hörseln eller tinnitus. Arbetsgruppens slutsats blev att man inte borde lätta på tillståndskravet, eftersom det skulle kunna medföra att hörselskadorna ökade. I genomför , Bered skapsstyrel- sen, landstingen och vissa intresseorganisationer i samarbete informationskampanjer till en kostnad av . För tiden var det pyrotekniska området i stor utsträckning oreglerat. infördes krav på tillstånd för att tillverka eller impor tera pyrotekniska varor liksom bestämmelser om produktkontroll. Enligt dessa fick en smällare innehålla högst svartkrut. Även för- , överlåtelse och användning av fyrverkerier reglerades. Fyr verke- rier fick fritt användas före och efter tolvslaget på nyårs nat- ten. Användning av de flesta varor utanför skulle anmälas till brandmyndigheten, som kunde meddela förbud. rådde en stor konkurrens mellan importörena och priserna på fyrverkerier dumpades. Exempelvis kunde vid tillfället 320 smällare säljas för 10 mark. Användningen av framförallt smällare 120 Regelverk och erfarenheter i andra länder ökade kraftigt och den pågick under hela december månad. Följden blev störningar för människor och djur, framförallt hundar. Använd ningen av fyrverkerier orsakade även personskador, varvid särskilt ungdomar drabbades. Det var fråga om hand- ögon- och hörselskador. Även skadegörelse av t.ex. brevlådor förekom. Det ansvariga departementet tillsatte en arbetsgrupp, som fick till uppgift att kartlägga arten och omfattningen av de skador och olägenheter som fyrverkerier orsakar och att föreslå än dringar i regelverket. I uppdraget ingick även att utreda hur man på ett bättre sätt skulle kunna sprida information om varorna och övervaka efterlevnaden av regelverket. Gruppens arbete och slutsatser finns presenterade i Säker- hetstekniskt betänkande, Handels- och industriministeriet 8/1995. Arbetsgruppens arbete och slutsatser Arbetsgruppen skickade ut en enkät om skador orsakade av fyrverkerier under nyårshelgen 1994/1995 till 15 akutmottagningar. Svar erhölls från sex. Dessa hade tillsammans behandlat 33 personer för andra skador än ögonskador orsakade av fyrverkerier. Hel singfors Centralsjukhus ögonklinik hade behandlat 22 patienter med ögonskador. Den överväldigande andelen hade skadats av smällare. Därefter undersökte gruppen antalet polisanmälningar med anknyt- ning till fyrverkerier i de större städerna och hur polisens övervakning av användningen gick till. Det visade sig att en stor del av anmälningarna avsåg oväsen och illdåd med smällare. Det framkom även att polis myn- digheterna upplevde svårigheter med att övervaka efter levnaden av regelverket. De hade t.ex. inte tid att ingripa mot dem som utan anmälan använde produkter utanför de fria tiderna vid tolvslaget på n yårsnatten. Arbetsgruppen drog den slutsatsen att det var uppenbart att det med enbart olika insatser från polisen inte var möjligt att undan röja olägenheterna. Arbetsgruppen föreslog därefter att smällare i praktiken skulle för- bjudas, enbart smällare med mindre än svartkrut skulle få fin- nas kvar. I sistnämnda kategori finns t.ex. produkter som smatterband och ladycrackers. Gruppen ansåg att ett förbud var ett snabbt och effek- tivt sätt att minska de skador som smällare orsakar. Den framhöll dock att ett förbud måste kombineras med information om farorna med hem- tillverkning och en uppföljning av statistiken om skador på grund av hemtillverkning. Gruppen föreslog vidare att försäljning av fyrverkerier under decem- ber enbart skulle få ske till Regelverk och erfarenheter i andra länder 121 och att annan tidpunkt skulle kräva tillstånd. Slutligen före slog arbetsgruppen bland annat en höjning av åldersgränserna samt skärpta produktsäkerhetskrav. Förändringar i regelverket som följd av arbetsgruppens arbete På grund av arbetsgruppens rekommendationer ändrades förordningen om explosionsfarliga ämnen 1995. En smällare fick efter en ettårig över- gångsperiod endast innehålla svartkrut. För säljningstiden begränsades på det sättet att det krävs till- stånd för att köpa de flesta fyrverkerier. skärptes reglerna om användningstiden och anmälningskravet ersattes av ett krav på till stånd av brandmyndighet för användning av de flesta pyrotekniska pro duk- terna utanför tiden klockan 18.00-1 januari . Vidare höjdes åldersgränsen från till för samtliga pro dukter utom de allra minsta. Det pyrotekniska området regleras i lagen om explosionsfarliga ämnen och i förordning om explosiva varor, nr 473 , vil ken ändrats 1994, 1995 och 1999. I förordningen finns bland annat reg ler om tillverkning, förvaring, import, handel, användning och tillsyn av pyrotekniska varor. Handels och industriministeriet har meddelat före- skrifter i beslut nr 130 , vilka ändrats 1993 och 1995. På grund av dessa har den centrala tillsynsmyndigheten, TUKES, utfärdat anvisningar. Dessa är inte bindande, men anger riktlinjerna för verk sam- heten. För att en pyroteknisk vara skall få överlåtas i den allmänna handeln skall den först godkännas av TUKES. Tillverkare eller importör skall i ansö kan ange en beskrivning av varan. Raketer och jämförbara pyro tek- niska artiklar vars laddning inklusive drivladdning väger över och fyrverkeripjäser vars smällande laddning innehåller detonationsstyrka godkänns inte. Smällare får innehålla högst svartkrut. Det finns vidare specifikt angivna krav om sammansättning och tänd- medel. I huvudsak förutsätts att varje pyroteknisk artikel skall kunna antändas med en stubin som brinner i . I samband med att produkterna godkänns fastställs en åldersgräns för överlåtelse, förvärv och användning. Det finns två åldersgränser, 12 och 122 Regelverk och erfarenheter i andra länder Produkter som godkänts med åldersgränsen är ett tiotal olika små produkter som smatterband och partypoppers. Tillstånd krävs vidare för att tillverka eller importera fyrverkerier. Detta meddelas av tillsynsmyndigheten. För att få överlåta fyrverkerier krävs tillstånd. Sökanden måste ha tillgång till en lämplig lokal för förvaring av produkter. I ett butiksrum får högst fyrverkeripjäser lagras. Vikten är en nettoangivelse, dvs. avdrag får göras för emballage. Det måste finnas en ansvarig före- ståndare med nödvändig kompetens. Sistnämnda bevisas genom att före- ståndaren avlägger ett prov hos tillsynsmyndigheten. Pyrotekniska skämtartiklar och leksaker samt mindre produkter får överlåtas utan till- stånd. Försäljning får ske , men till får försäljning av produkter med en 18-årsgräns endast ske till personer som av lokala brandmyndigheten erhållit ett skriftligt tillstånd. Det finns en allmän regel som stadgar att pyrotekniska produkter skall användas så att det inte uppstår risk för personskada eller eldsvåda. Endast den som är berättigad att anskaffa en pyroteknisk vara får inn eha den. Om man avser att använda en produkt med 18-årsgräns vid a nnan tidpunkt än mellan till skall brandmyndigheten på den ort där produkten används ge skriftligt tillstånd. Kommunen kan uppställa ytterligare begränsningar eller tillåta användningen på även annan tid. Såväl företrädare för tillsynsmyndigheten som ansvarigt departement anser att förbudet mot smällare och begränsningen av användningstiden och försäljningstiden haft positiva effekter och att det inte före lig- ger några problem med fyrverkerier. De är även av den uppfattningen att allmänheten i princip följer begränsningarna. Ett skäl till att lag änd- ringen slagit igenom i praktiken kan vara att man kombinerat olika begränsningar. Om en försäljare skulle bryta mot lagen dras hans till- stånd in. Överträdelse av reglerna om användning av pyrotekniska varor föranleder böter. Inskränkningen av försäljningstiden kan medföra att lagret ökar, men eftersom det finns bestämmelser i om att hur mycket ett lager får innehålla bedöms detta inte medföra en ökad olycksfallsrisk. Det saknas statistik om hemtillverkning, smuggling och skador. Smuggling har bara förekommit i marginell omfattning, det är fråga om inköp för eget bruk i och . I finns inte fyrverkerier att Regelverk och erfarenheter i andra länder 123 Utifrån massmedia har man det intrycket att olycksfallen minskat något . I finns en tillverkare av fyrverkerier och fem stora importö- rer. Deras omsättning ligger efter lagskärpningen 1995 kvar på ungefär samma nivå. Efter förbudet mot smällare och höjningen av ålders gränsen har de kompenserat sig genom att handla med andra produkter. De pyro- tekniska varornas miljöeffekt upplevs i inte som något större problem. Man genomför en informationskampanj till en kostnad av cirka en miljon mark, vilken bedöms ha en god genomslagskraft.