sou · GNB361 · 2000-01-01 00:00:00 — Brist på kvalificerade föreläsare och avsaknaden av svensk litteratur som stöd för utbildningsinsatserna för- svårar möjligheterna att genomföra lokala utbildningar med hög kvalitet. Projektledarna bedömer att det finns ett fortsatt stort behov av kortare introduktionsutbildningar som bl.a. belyser kriminalitetens orsaker och vad som kan göras för att förebygga brott. Såväl social som situationell prevention bör ingå. Utbildning som avser kartläggnings- arbete samt uppföljnings- och utvärderingsarbete är andra viktiga områden som anges. För att utveckla det brottsförebyggande arbetet behöver de lokala aktörerna möjligheter att skaffa sig fördjupade kunskaper. Krimino- logiska institutionen vid fick därför i uppdrag att ta fram en pilotutbildning i lokalt brottsförebyggande arbete omfattande 20 akademiska poäng. Utbildningen som slutfördes fick ett mycket positivt betyg av deltagarna. Flera av dessa arbetar som projekt- ledare för regionala projekt eller utbildar kollegor i brottsprevention. Att det finns ett fortsatt behov av utbildning om brottsförebyggande arbete på högskolenivå var de som deltog i kursen i princip eniga om. Många av kursdeltagarna påpekade i utvärderingen att representanter för de viktigaste lokala aktörerna, som politiker, kommunala tjänstemän och poliser, tillsammans bör genomgå en utbildning av detta slag. En svårighet med utbildningar som vänder sig till redan yrkesverksamma är möjligheten att kombinera krävande studier med ordinarie arbete. 34 Det nuvarande läget av deltagarna hade problem att få tillräcklig avlastning i sitt arbete för att hinna med studierna. Framför allt gällde detta för vissa av de deltagande poliserna. Många ansåg också att den omfattande engelska litteraturen försvårade studierna och att förståelsen skulle öka väsentligt med mer svensk litteratur. Några av de deltagande poliserna ansåg att de kunskaper som kursen gett visserligen var praktiskt användbara i deras ordinarie arbete men att det fanns problem i organisationen som gjorde att man kanske inte skulle få utrymme att använda dessa kunskaper. Många av de lokala projektledarna anser att det finns ett behov av högskoleutbildning på området. Flera föreslår att kurser omfattande 10 högskolepoäng anordnas på distans eller på högskolor runt om i landet. Några anger att behov finns men att ekonomin är ett problem. Man har inte råd. Ett förslag som framförs är att man på regional nivå utbildar personer som kan fungera som lärare för kommunerna. BRÅ har i samarbete med tagit fram en högre akademisk utbildning i tillämpad kriminologi som startar . Utbildningen omfattar 40 akademiska poäng och bedrivs på halvfart. Efter en gemensam introduktionskurs får deltagarna välja en av tre inriktningar: Samhälle, individ och brott, Lokalt brottsförebyggande arbete eller Polisen i samhället. Utbildningen riktar sig i första hand till anställda inom rättsväsendet. Också andra yrkesgrupper som behandlingspersonal inom ungdomsvård och psykiatri, socialsekreterare eller personer verksamma inom lokala brottsföre - byggande projekt kan söka. Kursavgiften är per deltagare. Vid den träff kommittén anordnade med lokala och regionala projekt- ledare framfördes att det fanns ett behov av mer regelbundna erfarenhetsutbyten på regional och nationell nivå. Att lära av varandra sågs som en viktig del av kunskapsuppbyggnaden. Den förteckning över kontaktpersoner för det brottsförebyggande arbetet som kommittén sände ut till kommunerna syftade till att underlätta ett nätverksbyggande på området. Det är framför allt bra svensk litteratur och kontinuerlig information om pågående brottsförebyggande arbete som efterfrågas från de som arbetar lokalt med brottsförebyggande frågor. För dem har nyhetsbrevet blivit en viktig informationskälla, vilket framgått av kontakter Det nuvarande läget 35 med projektledare och andra. före och det kunskapsmaterial som sänts ut till kommuner och närpolis har också uppskattats av många. Den tips och idébok för brottsförebyggare som BRÅ nu färdigställer kommer att innehålla material som länge efter - frågats i det praktiska arbetet. Kriminalstatistiken är en viktig informationskälla för de lokala brottsförebyggarna. Dess tillförlitlighet, utformning och tillgänglighet är därför av stort intresse. Att kriminalstatistik finns att tillgå på kommun- och länsnivå är viktigt för att få en bild av den lokala brottsligheten. tar BRÅ fram anmälnings statistik på kommunnivå. Brister i kodningen/rapporteringen har då visat sig. En del anmälningar saknar kommunkod, vilket medför att det uppstår en restpost som inte kan fördelas till någon kommun. Det pågår nu ett utvecklingsarbete inom BRÅ som syftar till att utveckla lösningar för en snabbare och enklare åtkomst av rättsstatistik. Uttaget av statistikuppgifter skall kunna anpassas efter användarens speciella frågeställning. I utvecklingsarbetet prioriteras särskilt tillgång en till lokal brottsstatistik. De lokala aktörerna skall ges en aktuell och överskådlig bild av brottslighetens fördelning, struktur och utveckling inom det egna området. om brottsförebyggande arbete gav många positiva effekter. Kommittén har bl.a. genom kontakter med de regionala arrangörerna kunnat konstatera att konferensen på många håll blivit ett avstamp för fortsatta aktiviteter på det brottsförebyggande området. I flera län har man beslutat att genomföra länsövergripande brotts - förebyggande projekt till stöd för utvecklingen av det lokala arbetet. I andra län har länspolismästarna beslutat att polisen aktivt skall verka för bildandet av lokala brottsförebyggande råd i respektive läns kommuner. Kommittén har också kunnat notera att den videokassett av konfe - rensen som sändes ut till kommunerna av många används för utbild- ningsändamål. 36 Det nuvarande läget Att lokala brottsförebyggande projekt läggs upp på ett sådant sätt att effekterna av verksamheten kan utvärderas är viktigt. Kommittén har därför i sina diskussioner med sökande lyft fram vikten av att redan inledningsvis planera hur uppföljning och utvärdering skall gå till. Naturligtvis har kraven på utvärdering måst ställas i proportion till det ekonomiska stöd som beviljas. En väldokumenterad verksamhet är en av förutsättningarna för att en extern utvärdering skall vara möjlig att göra i efterhand. De som beviljats ekonomiskt stöd har därför fått förbinda sig att dokumentera verksamheten väl och att inge skriftliga rapporter till kommittén eller till BRÅ. I en femtedel av de ansökningar som beviljats ekonomiskt stöd finns någon form av forskningsanknytning angiven. I regel rör det sig om kontakter med närliggande högskola/universitet, forskare från eller BRÅ. Forskarnas medverkan avser oftast utvärderingar och olika former av stöd i kartläggningsarbetet som trygghetsunder- sökningar eller elevundersökningar. Projektledarna anser att de främsta hindren för anlitande av forskare är bristande ekonomi och avsaknad av kanaler för kontakter med högskolorna. Man har inte kunskap om vilka forskare som har intresse för frågorna eller som någon uttrycker det Att bara få tag i en professor eller forskare kräver en ansenlig tid. Det är framför allt de mindre kommunerna som tycks ha problem med vart de skall vända sig, men också från i påtalas att de lokala projekten i har svårt att veta vilken institution man skall vända sig till och vem man skall tala med. Annat som kan vara hindrande är att forskarna och de som företräder projekten kan ha olika intressen. De senare vill ha konkret nytta av forskningsinsatsen i det praktiska arbetet medan forskarna sätter den akademiska nyttan främst. Följande kommentarer från företrädare för projekten och andra praktiskt verksamma belyser problematiken: Avståndet mellan forskare och praktiker är stort. Vi talar inte samma språk och har bristande förståelse för varandras yrkesroller. Forskarens alster upplevs ofta som tunga och svårbegrip- liga för praktiker. När det gäller oss saknar vi ett genuint intresse från Högskolan, trots att vi skickat signaler om samarbete. Några av projektledarna anser att regionala aktörer som polismyn - digheter och kommunförbund skulle kunna hjälpa till att etablera kontakter och bidra till att en ökad samverkan mellan forskare och lokala projekt kommer till stånd. Någon form av kontaktperson/ koordinator anger man som en tänkbar lösning. Annat som föreslås är ökad information om vilken hjälp som lokala projekt kan få samt Det nuvarande läget 37 information om kontaktpersoner på universitet och högskolor runt om i landet. Överläggningar med företrädare för högskolor och universitet Överläggningarna syftade bl.a. till att bidra till intensivare kontakter mellan forskare och praktiker och till att diskutera vad som kan göras för att stimulera till ökad forskningsaktivitet på fler platser runt om i landet kring brottsförebyggande arbete. De närvarande forskarna verkade ganska eniga om problembilden. Kunskapsnivån i det lokala arbetet är generellt sett låg. Brister finns i den lokala styrningen och samordningen av arbetet samt i strukturen för detta. Aktörerna på området har bristfälliga kunskaper både när det gäller brottsprevention och metodfrågor. Mät- och uppföljningsystemen för det brottsförebyggande arbetet är bristfälliga. Resurser och kunskap saknas när det gäller att genomföra undersökningar t.ex. trygghetsmätningar och analysera dessa i kartläggningsarbetet. Externa utvärderingar av arbetet görs mycket sällan. Forskarna ansåg att det behövs forskarstöd både för utvecklingen av projekten och för utvärderingen av dem. Man nämnde att ett problem i detta sammanhang är att det finns få kriminologer och att tillväxten är liten. Det finns t.ex. bara en kriminologisk institution i landet. Forskarna ansåg att den geografiska koncentrationen av kompetens till är bekymmersam i perspektivet att projekt över hela landet bör ha möjlighet att få forskarstöd som också innefattar kriminologisk kompetens. Även forskarna ansåg att de olika perspektiven ibland skapar problem. Forskare ställer andra frågor än praktiker och är intresserade av att se samband och förstå mekanismerna bakom olika skeenden. Praktikerna är mer inriktade på olika grupper med problem och vad de kan göra för dem. Man ansåg att en satsning på kvalificerad utbildning riktad direkt till de verksamma i kommunerna kanske skulle kunna minska de diskussioner om vems projektet är som ibland uppstår. Både praktiker och forskare skulle då få bättre möjlighet att behålla sina olika perspektiv på frågorna. Det fanns ett intresse hos de församlade forskarna att medverka i utvecklingen av det lokala brottsförebyggande arbetet. De ansåg sig bl.a. kunna bidra till att öka kunskaperna hos de lokala aktörerna och till att relevant information samlas in. De var också intresserade av att initiera försöksprojekt och medverka i utvärderingar av lokala projekt. Forskarna ansåg att fler kunskapscentra för denna typ av frågor måste växa fram i landet för att stimulera forskningen på området och att dessa bör byggas upp inom ramen för befintliga strukturer kring dem 38 Det nuvarande läget som redan tidigare genom sin forskning och på andra sätt visat intresse för området. De föreslog en bred tvärvetenskaplig inriktning som omfattar både social och situationell brottsbrevention och framhöll att utvärderingsforskning bör ses som en central uppgift för dessa centra. Många betonade att de existerande resurserna måste utnyttjas bättre och att en kartläggning bör göras av vilka institutioner och forskare som är intresserade av dessa frågor. Att bistå lokala projekt skulle enligt forskarna kunna vara en lämplig uppgift för studenter på C- och D-nivå. Man ansåg att samarbetet mellan högskolorna/universiteten och BRÅ måste utvecklas t.ex. när det gäller förmedlandet av lämpliga uppdrag till studenter och utvecklandet av arbetsmetoder på området. Man framhöll att det inte finns någon principiell skillnad mellan det socialt förebyggande arbetet och det socialt brottsförebyggande arbetet när det gäller forskningsmetoder. Forskarna ansåg därför att insatserna på dessa områden bör samordnas bättre t.ex. när det gäller de nätverk som finns. Insikten om att rättsväsendet inte ensamt kan minska brottsligheten och öka tryggheten har vuxit sig stark också i många länder utanför . Betydelsen av brottsförebyggande insatser utanför den snäva kriminalpolitikens ram understryks därför i allt fler länder. I likhet med betonas att det är i ett brett samarbete mellan olika grupper i lokalsamhället som det mest effektiva arbetet kan komma till stånd. har en serie av konferenser om brottsförebyggande arbete arrangerats av EU-länder. Den första i raden tog plats i . Därefter har , och senast stått för värdskapet. Ett resultat från konferenserna var bildandet av ett nätverk av brottsförebyggande experter. Var och en av medlems länderna har utsett en kontaktpunkt som skall fungera som en första instans för frågor m.m. från andra medlemsländer. BRÅ är kontakt punkt för . Nätverket av brottsförebyggande experter anordnar möten i olika frågor och rapporterar sin verksamhet till Polissamarbetsgruppen inom EU. pågår ett samarbetsprojekt inom nätverket som syftar till att sammanställa goda erfarenheter av brottsförebyggande insatser, dvs. att producera en best practices manual. anordnade ett seminarium inom nätverkets ram som behandlade ett resolutionsförslag (Elements of responsible crime prevention: Standards and norms) som planeras att läggas fram i FN. Det nuvarande läget 39 Fyra av länderna inom EU deltog i den europeiska brottsförebyggande tävlingen (). Var och en av länderna hade nominerat fem projekt som presenterades vid en ceremoni i . Eftersom ett av de svenska bidragen () vann tävlingen är det som står som värd tävling. Det kan förmodas att betydligt fler länder kommer att delta i årets tävling. De svenska nomineringarna skall tas fram via en nationell tävling som arrangeras av BRÅ. 4Förslag och synpunkter vad gäller det fortsatta brottsförebyggande arbetet I det avslutande kapitlet lämnas förslag och synpunkter vad gäller det fortsatta brottsförebyggande arbetet. Kommittén har vid sina över- väganden försökt utgå från den lokala nivåns perspektiv. De gångna två åren har inneburit ett stort steg framåt för det brottsförebyggande arbetet. Det är glädjande att allt fler kommuner nu axlar uppgiften att samla de lokala krafterna för att förhindra brott och att många väljer att inrätta lokala brottsförebyggande råd efter den modell som beskrivs i det nationella brottsförebyggande programmet. Positivt är också att arbetet i högre grad än tidigare inriktas på situationella åtgärder. Detta ökar möjligheterna till förhållandevis snabba och positiva resultat vilket är en viktig förutsättning för att hålla engagemanget levande. Kommunerna anlägger nu en helhetssyn på problemen och börjar se motverkande av brott som en del i det allmänna säkerhetsarbetet. De tankegångar som ligger till grund för riskhantering är ett bra och för framtiden intressant exempel på detta. Utvecklingen inger förhoppningar om att det skall gå att åstadkomma ett trendbrott som innebär minskad brottslighet och ökad trygghet. Vi befinner oss dock fortfarande i ett uppbyggnadsskede. För att den positiva utvecklingen inte skall brytas krävs från nationell nivå ett fortsatt, samlat och tydligt stöd såväl ekonomiskt som kunskapsmässigt. På det lokala planet kan kommunerna och polisen ge förutsättningar för ett kraftfullt och åtgärdsinriktat lokalt arbete. Det är på frivillig grund som det nu växer fram ett mer strukturerat brottsförebyggande arbete. Frågan om att via lagstiftningen inrätta lokala eller regionala samordningsorgan på området har därmed förlorat sin aktualitet. 42 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet I detta avsnitt anges vissa utgångspunkter för det fortsatta lokala arbetet. Här tas också upp frågor om hur kommunerna och polisen kan bidra till att utveckla det lokala arbetet samt den nationella nivåns stöd till arbetet. 4.2.1Utgångspunkter för det fortsatta lokala arbetet För de organisationer som bildas gäller att utveckla arbetet med lokala problem- och resursinventeringar, att tydliggöra prioriteringarna, att omsätta programmen i konkreta brottsförebyggande åtgärder, att följa upp verksamheten samt att vidareutveckla den på grundval av gjorda erfarenheter. Vägledande för det fortsatta arbetet kan vara att: ·Strategi, prioriteringar och åtgärder bestäms utifrån lokala problem- och resursinventeringar och i samråd mellan inblandade parter. ·Stor vikt läggs vid problem- och resursinventeringarna. ·Det medborgerliga engagemanget betonas i högre utsträckning. Planering och genomförande av åtgärder genomförs så långt som möjligt i samråd och tillsammans med dem som berörs av åtgärder- na. Grannsamverkan, självförvaltning och kooperativt arbete som syftar till att öka tryggheten och trivseln i bostadsområdena uppmuntras. ·De brottsförebyggande programmen ges ökad konkretion. I pro- grammen anges där så är möjligt bl.a. vem som skall lösa uppgiften, inom vilken tid den skall lösas och vilka resurser som avsätts för ändamålet. I programmen anges också hur uppföljningen skall gå till och vilka utvärderingsinsatser som kommer att vidtas. I programmen tas in organisationernas policy inom principiellt viktiga områden som t.ex. den fysiska översikts- och detaljplaneringen eller frågor om serveringstillstånd. ·Konkreta handlingsplaner görs upp i nära anslutning till att pro- grammen utarbetas. De lokala organisationerna ser till att de uppgjorda programmen och handlingsplanerna fullföljs. ·De lokala organisationerna ges ökad tyngd och status. De lokala brottsförebyggande råden eller motsvarande organisationer ges Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 43 status som remissinstans inom kommunen i frågor av väsentligt intresse för det brottsförebyggande arbetet. ·Det avsätts tillräckliga personella och andra resurser för att lösa de uppgifter som läggs på de lokala organisationerna. De som anförtros uppgiften att samordna arbetet ges ett tydligt uppdrag och ledningens fulla stöd för sitt arbete. 4.2.2Kommunernas möjligheter att bidra till ett mer utvecklat lokalt arbete En förutsättning för att det brottsförebyggande arbetet skall utvecklas på ett bra sätt är att det tydligt prioriteras av kommunerna. Kommunerna bör sträva efter att samordna det brottsförebyggande arbetet med det alkohol- och drogförebyggande arbetet. Kommu- nerna bör i större utsträckning än engagera skolans personal i det brottsförebyggande arbetet. Det är också angeläget att kommu - nerna utvecklar nya metoder för arbetet med unga lagöverträdare. Kommunerna bör i större utsträckning beakta de brottsförebyggande aspekterna i stads- och bebyggelseplaneringen. Kommittén föreslår att ges i uppdrag att genom fortsatt informations- och kunskapsspridning stimulera och stödja kommunernas arbete på området. Den politiska ledningen roll Den bild kommittén fått av det lokala arbetet visar att det är den politiska ledningen inom kommunen som på det lokala planet har störst möjlighet att påverka kraften och intensiteten i det brottsförebyggande arbetet. En förutsättning för att verksamheten skall utvecklas på ett bra sätt är i regel att kommunfullmäktige tar de övergripande besluten, att kommunalråd och andra politiker personligen engagerar sig i arbetet och att resurser avsätts för arbetet. 44 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet Samordning av det brottsförebyggande arbetet och det alkohol- och drogförebyggande arbetet Det finns en nära koppling mellan brottsförebyggande arbete och alkohol- och drogförebyggande arbete. Kommunerna, men även andra lokala aktörer, ser det alkohol- och drogförebyggande arbetet som en central del i den brottsförebyggande verksamheten. En del kommuner bygger stora delar av sina brottsförebyggande program på åtgärder som syftar till att minska det alkohol- och drogmissbruk som kan relateras till brott. Kommittén anser därför att det är av stor vikt att man på lokal nivå diskuterar relationen mellan det förebyggande arbetet på dessa områden och i möjligaste mån samordnar insatserna. Utveckling av nya metoder för arbetet med unga lagöverträdare I förarbetena till de ändringar som genomfördes i socialtjänstlagen framhålls att det är viktigt med tidiga insatser i syfte att förhindra eller i vart fall begränsa en ogynnsam utveckling hos barn och ungdomar och att arbetet med att utveckla vård och behandling av unga som kommit in i en kriminell utveckling är av stor betydelse. Det slås också fast att när ungdomar begår brott skall samhället snabbt ingripa med tydliga, konsekventa och konkreta åtgärder varvid betonas att huvudansvaret för dessa åtgärder ligger på (prop. 1996/97:124 s. 54). Det är viktigt att nya metoder utvecklas för arbetet med unga lagöverträdare. De principer som angivits i det återgivna uttalandet ur förarbetena till ändringarna i socialtjänstlagen bör vara vägledande för detta arbete. Resultatet och utvärderingarna av försöksverksamheterna med medling och familjerådslag för unga brottslingar och det därpå följande analysarbetet kan antas ge väsentliga bidrag till utvecklingen av nya adekvata metoder för arbetet. Skolans roll i det brottsförebyggande arbetet Skolan är, vid sidan av familjen, den kanske viktigaste arenan för brottsförebyggande insatser. Det är den enda samhällsinstitution där alla, oavsett bakgrund, intressen eller värderingar vistas under gemensamma former och med gemensamma normer för den dagliga verksamheten. Skolan har stora möjligheter att ge barn och ungdomar förutsättningar för en positiv social integrering i samhället vilket i grunden har brottsförebyggande effekter. Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 45 Genom läroplanernas och kursplanernas mål ges goda förutsättningar för ett aktivt brottsförebyggande arbete. Styrdokumenten fastslår att skolan inom ramen för sitt uppdrag har en viktig roll som norm och värdeförmedlare och för att hjälpa eleverna till en god social kompetens. Vilken omfattning och kvalitet detta arbete får avgörs i praktiken av skolledare och lärare. För att skolans roll i det brottsförebyggande arbetet skall förtydligas och utvecklas behöver lärare och övrig personal få fortbildning i brottsprevention. Den genomgång som gjorts av tillgången på lämpligt undervisnings- material för skolan om normer och värderingar och de rättsprinciper det svenska samhället vilar på ger en varierad bild. När det gäller undervisningsmaterial om normer och värderingar finns en hel del särskilt material framtaget. Dessutom behandlas normer, värderingar, moral och etik i basläromedel för religionsundervisningen. Minst material finns för de små barnen. Det finns också en hel del pedagogisk litteratur för lärare inom detta område. När det gäller material om de rättsprinciper som det svenska samhället vilar på återfinns detta framförallt i basläromedlen om samhällskunskap. Därutöver finns några få specialinriktade böcker för vissa gymnasiekurser. De avsnitt som behandlar lag och rätt varierar mycket i omfattning och utformning. Det finns inget material som tar sin utgångspunkt i ett brottsförebyggande perspektiv. För att bistå skolan i utvecklingen av den brottsförebyggande rollen bör material utvecklas som underlättar integreringen av de brottsförebyggande aspekterna i undervisningen inom olika ämnen. Förskolan och skolan har unika möjligheter att på ett naturligt sätt skapa goda kontakter med föräldrar till alla barn och ungdomar. Funktionen som naturlig mötesplats för föräldrar bör utvecklas. Också anknytningen mellan skola och närsamhälle i övrigt behöver utvecklas. Många av de brott som ungdomar begår inträffar på skolan eller på andra platser men under skoltid. Skolan har goda möjligheter att bidra på den situationella preventionens område t.ex. genom att utöva en god tillsyn över elevernas aktiviteter under raster och håltimmar.