sou · GNB392d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Att sedan kunskapen om kandidaterna som personer och politiker tycks ha varit mycket tunn hos de personröstare som kände till något om namnen understryker bara ytterligare att personvalet utkämpades i en dimma av okunskap. Men inte okunskap om hur man kryssade och andra praktiska ting. Mycket få svarspersoner klagade på att personvalet var krångligt eller svårförståligt. Väljarna kände till grunderna i det nya personvalsyste- met. En kunskapsfråga valundersökning visade t ex att 88 procent visste att man inte behövde kryssa för en kandidat, dvs att personvalet var frivilligt. En Sifo-undersökning utförd för Riksskatte- verket i samband med valet visade att av de väljare som inte personröstade hänvisade till att de inte visste hur det gick till (1999). Dimman 1998 gällde alltså inte själva personvalet utan kandidaterna. De var i de flesta fall helt okända. Okända kandidater ger inget personval Man kan knappast personrösta med gott samvete om man inte vet vem man röstar på. De flesta svenskar kände inte till någonting om kandidaterna 1998, därför röstade de bara på parti och inte på någon person. Ett högst hedervärt beteende kan man tycka. Man kan undra mer över de många personröstare som satte ett kryss utan att ens känna till namnet på den de röstade på. De utgjorde cirka hälften av alla personröstare i riksdagsvalet. Ett sätt att förklara - eller om man så vill bortförklara - att så få väljare kunde namnge några kandidater är att hänvisa till kognitiv psykologi och amerikanska forskningsresultat kring väljares förmåga att minnas konkret information som kandidatnamn och andra politiska fakta de översköljs med under en valrörelse. Forskningen visar att väljarnas minne tenderar att var kort. Konkret information förflyktigas snabbt. Men det behöver inte innebära att informationen inte gjort sin verkan; att effekter av framförallt affektiv natur kan kvarstå även om den konkreta kunskapen försvunnit in i glömskan. Forskning i har demonstrerat att sådana informationsprocesser kan förekomma (Lodge m fl 1995, m fl 1994). Den aktuella teorin kallas på amerikanska The on-line model of information processing. Om den stämmer kan väljarnas bristfälliga kandidatkännedom ha varit bättre och mer affektivt verkningsfull när det verkligen begav sig under själva valrörelsen än vi kan mäta efter valet. Men den kognitiva psykologin får förlåta; det är svårt att förklara bort att mer än halva väljarkåren inte kunde namnge en enda kandidat och att hälften av den mindre grupp väljare som deltog i personvalet inte kom ihåg vem de röstat på. Det nya personvalssystemet möttes 1998 av klart mer positiva än negativa sentiment bland väljarna. Personvalet hade stöd av en klar opinionsövervikt i alla sociala och politiska grupper. De positiva förväntningarna inför premiären grusades dock för stora delar av väljarkåren i och med att kandidaterna förblev okända för dem. Nära hälften av de väljare som inte personröstade utpekade bristande kännedom om kandidaterna som det viktigaste skälet till att de avstod från att personkryssa. Bristande information om valalternativen hindrade många väljare från att personrösta. Premiären för det nya personvalssytemet i blev inte lyckad. Personval med okända kandidater är ingen höjdare. PM för valrådet. : Justitiedeparte- mentet. Comparative Study of 1999. Vad är personval och vem röstar på person? I , J. (red) Person och parti. Studier i anslutning till betänkande Ökat personval. Att också rösta på person. I , M. & , S. första Europaparlamentsval. , , , , , Per och Thedéen, 1999. SVT:s Vallokalsundersökning i samband med Europaparlamentsval. Nuvarande valsystem: Minskande kandidatkännedom och få personröstare. I , J. (red) Person och parti. Studier i anslutning till Personvalskommittens betänkande Ökat personval. Party Identification Compared across the . (eds) Elections at Home and Abroad. Essays in of . , , (red) 1999. Handbook of Electoral Design. : The Internatio- nal . I Utvärderat personval. Betänkande av Nomineringsrätts- och valkretskommittén. Lodge, , , ., and , Brau 1995. The Responsive Voter: Campaign Information and the Dynamics of Candidate Evaluation. , 89: 309-26. Den personlige stemmeafgivning. I Elklit, J. og Buch , R. (red) Kommunalvalg. , Wendy M., Aldrich, ., and Borgida, 1994. Individual and Contextual Variations in Political Candidate Appraisal. , 88: 193-99. SOU 1993:21 Ökat personval. Betänkande av Nomineringsrätts- och valkretskommittén , (red) 1993. Person och parti. Studier i anslutning till betänkande Ökat personval.