sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — Målgruppen är nyföretagare och små och medelstora företag som vill och kan växa. medverkar dessutom i nätverk med en rad olika aktörer som har småföretagare som målgrupp inom områden som export, teknikut- veckling och riskkapital. Verksamheten bedrivs i 22 regionala dotterbolag, vilka ägs av moderbolaget till . Övriga delägare är i huvudsak landstingen. Moderbolaget i koncernen ägs av staten. I en PM om ALMI:s verksamhet, upprättat inom Näringsdeparte- mentet , anges att: bör i sin informations- och rådgivningsverksamhet särskilt upp- märksamma de speciella problem och möjligheter som finns bland invand- rare när det gäller att starta och driva företag. bör bl.a. informera sådana företagare om möjligheten att söka nyföretagarlån och företagarlån till kvinnor. ALMI:s medverkan till företagens finansiering behandlas i av- snitt 8.1.3.3. Den svenska handelskammarorganisationen arbetar liksom handels- kamrarna i övriga nordiska länder, , m.fl. länder som s.k. privaträttsliga handelskamrar. Det finns 12 auktoriserade handelskamrar som med sina distrikt täcker hela landet. Handelskamrarna i har inte några offentliga bidrag. Med- lemsnyttan blir därför styrande för handelskamrarnas verksamhet. Förutom medlemsavgifter och intäkter från handelsdokumenten bedriver 118 Svårigheter att starta och driva företag handelskamrarna seminarie- och kursverksamheter. Flera handelskamrar genomför också offentligt finansierade projekt. Finansiär kan vara kommuner, länsstyrelser eller andra offentliga organ. Handelskamrarnas uppgift är att verka för näringslivets utveckling i regionen. Detta gör handelskamrarna genom att påverka regering och riksdag, kommuner och landsting. Handelskamrarna samverkar också med kommuner, länsstyrelser m.fl. för att förbättra utbildningsväsendet, kommunikationerna och andra frågor som är viktiga för företagen i regionen. Handelskamrarna är också kontaktpunkter för företag och organisa- tioner i andra länder. Genom handelskamrarna förmedlas kontakter mellan företag i olika länder. Handelskamrarna utfärdar olika typer av dokument som krävs i den internationella handeln. På handelskamrarna kan medlemsföretagen också få hjälp och råd. I detta ingår internationell handel som en viktig del. Alla handelskamrar har kurser i egen regi eller tillsammans med t.ex. , banker, utländska handels- organisationer etc. Det kan antingen gälla handelsprocedurfrågor, ex- portkontroll, internationella betalningar eller export/import från någon bestämd marknad. Det finns ett 20-tal svenska handelskamrar i utlandet. Dessa är också liksom handelskamrarna i föreningar som intresserade företag kan bli medlemmar i. Tillsammans med och ambassaderna arbetar handelskamrarna för att öka handeln mellan och andra länder. Handelskamrarna har ett gemensamt förbund i . ägs gemensamt av staten och näringslivet. Verksamhet drivs över hela världen dels genom egna handelskontor på strategiska platser, dels genom personal placerad på ambassader i länder där handelskontor saknas. uppgift är att medverka till lönsamma export- affärer och till internationalisering. Bland kunderna finns såväl små familjeföretag som stora börsföretag. arbetar med två kärnverksamheter - Exportservice och Exportutveckling. Från Exportservice tillhandahålls i flera fall kost- nadsfri information och rådgivning i alla slag av exportfrågor. Det kan t.ex. avse frågor om möjligheter till samverkan med utländska partners, affärsförfrågningar, affärstips och projektbevakning. Företagen får också hjälp med att hitta rätt bland regler och villkor för export. Inom ramen för Exportutveckling tillhandahåller konsulter som analyserar företagets förutsättningar för export. Svårigheter att starta och driva företag 119 medverkar sedan i exportförberedelserna på hemmaplan, medan kon- sulterna på utlandskontoren utgör ett stöd under hela utlandsetable- ringen. Målet för länsstyrelsernas verksamhet är att statsmakternas mål skall få genomslag som hänsyn tas till varierande regionala förhål- landen och förutsättningar och till den enskildes trygghet. Inom området regionalekonomi och näringslivsutveckling är målet att med utgångspunkt i en långsiktig strategi och en regionalt samordnad politik, skapa förutsättningar för en hållbar ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och inomregional balans. Detta skall bl.a. ske genom en förbättrad samordning av olika åtgärder för regional utveckling och ekonomisk tillväxt. Länsstyrelserna har medel för att stödja näringslivets utveckling, främst små och medelstora företag, genom olika bidrag och lån. Som exempel på insatser kan nämnas: ·lån till kvinnliga företagare Vissa stödformer kan ha begränsningar när det gäller branschtill- hörighet, omsättning och geografisk belägenhet. De flesta kommuner har en näringslivssekreterare med uppgift att främja företagandet inom kommunen. Kommunerna får enligt kommunallagen inte ge ett direkt finansiellt stöd till enskilda företag. Olika åtgärder för att allmänt stödja näringslivet i kommunen är dock tillåtna. Utbildning och kompetensutveckling är områden där kommunerna spelar en allt större roll. Vissa kommuner har informations- och rådgivnings- verksamhet till företag. 120 Svårigheter att starta och driva företag Nyföretagscentra finns på ett 80-tal orter i landet. I finns centra i ett dussin kommuner. Initiativtagare till dessa centra är Stiftelsen . De drivande principerna för Nyföretagscentras verksamhet är att det lokala näringslivet skall vara huvudkraften och att samarbete måste ske mellan organisationer samt lokala och centrala myndigheter. Nätverket för rådgivning betraktas som den viktigaste resursen. Rådgivningen är kostnadsfri och den enskilde företagaren kan få tillfälle till rådgivning. Nyföretagscentra bistår med bl.a. följande tjänster. Genomgång och test av affärsidé, diskussion om marknaden, rådgivning om vad en marknadsplan bör innehålla jämte en ekonomisk analys av den planerade verksamheten. Genomgång av lagar, försäk- ringar och formella krav för företagandet kan också göras. Av dem som fått rådgivning inför ett övervägande om företagsstart har avstått från att starta - affärsidén kanske inte var så lyckad eller så har andra problem har dykt upp - och väntade eller förändrade sina planer. Nära en fjärdedel startade sitt företags- projekt direkt. Lokala Nyföretagscentra finansieras till omkring två tredjedelar av lokala sponsorer från den privata sektorn och till cirka en tredjedel av den offentliga sektorn. 7.1.5Ekonomiska förutsättningar för invandrare att starta företag Det centrala i företagandet är individens personliga drivkraft och affärsidé. Finansiell ställning, marknadsutveckling och konkurrens- situation är också några viktiga faktorer i företagandets villkor. Här redovisas den ekonomiska bas - främst starta-eget bidrag som staten lämnar till de personer som satsar på att starta ett eget företag. Där- utöver finns också bl.a. statliga finansiella insatser. Dessa behandlas främst i kapitel 8. För den som är arbetslös finns det möjlighet att söka och att få starta- eget bidrag genom arbetsförmedlingen. Bidraget utgör ersättning motsvarande arbetslöshetsersättningen . För arbets- lösa kvinnor och för invandrare från finns möj- lighet att få starta-eget bidrag under sammanlagt 12 månader. För den flykting/invandrare som haft anställning så länge att han/hon blivit medlem i A-kassan, får företagaren således en ersättning som motsvarar ersättningen från A-kassa, dvs. 240- per dag. Svårigheter att starta och driva företag 121 För en person som inte är medlem i A-kassan utgör ersättningen per dag. Med nuvarande höga arbetslöshet, särskilt bland invandrare, torde starta-eget bidraget till invandrare ofta utgöra det lägsta bidraget. uppgick det lägsta starta-eget bidraget till per dag. Därefter sänktes det lägsta bidraget den l från (motsvarande KAS-ersättning) till nuvarande . startades omkring 5 200 nya företag av personer med utländsk bakgrund (se bilaga 2). av de invandrare som detta år startat företag erhöll starta-eget bidrag. En prövning av lämpligheten att starta och driva eget företag görs av arbetsför- medlingen, som därvid använder sig av olika konsulter, t.ex. konsulter från . En person som lyfter socialbidrag får i princip inte driva rörelse. Det finns dock exempel på kommuner som accepterar att ett företag startas och att socialbidrag betalas ut till dess att verksamheten går med vinst. Socialbidragen kan ibland vara högre än det lägsta starta-eget bidraget. Socialbidragen baseras nämligen på familjesituationen, medan starta-eget bidraget endast utgår till den per- son som startar ett företag. Flyktingar har möjlighet att få s.k. introduktionsbidrag . Bidragets storlek och utformning behandlas i kapitel 6. 7.1.6Några exempel på lokala initiativ för att stimulera företagande Strukturomvandling, ökande klyftor mellan arbetsmarknadens krav och invandrares kompetens samt negativa attityder på arbetsmarknaden och språksvårigheter har lett till att allt fler invandrare ser egen rörelse som ett sätt att slippa bidragsberoende och rundgång mellan arbetslöshet, åtgärd och förnyad arbetslöshet. Invandrarnas möjligheter att starta och driva egna företag som framtida försörjning har börjat få uppmärksam- het hos myndigheter och organisationer . Många kommuner och fria aktörer som har lagt märke till det växande intresset för företagande bland invandrare har börjat att på allvar ägna uppmärksamhet åt småföretagandet som ett försörjnings- alternativ för bl.a. personer med svag ställning på arbetsmarknaden. På flera håll i landet finns olika lokala initiativ för att förbättra före- tagsklimatet för småföretagare. I vissa bostadsområden har initiativen 122 Svårigheter att starta och driva företag kommit som nödtvång för att motverka segregation och tilltagande arbetslöshet hos de boende. En verksamhet som har börjat få spridning är s.k. företagarhus i bostadsområden. Verksamheten finansieras med bl.a. kommunala medel och projektbidrag från EU och drivs i samverkan mellan stads- delsförvaltningar, bostadsföretag, m.fl. Lokaler upplåts kostnadsfritt eller med kraftigt reducerad hyra för att underlätta företagandet. Samlokalisering av olika företag ger också en synergieffekt genom att företagarna får möjligheter att utbyta idéer och erfarenheter med varandra samt att skapa nätverk. Vidare medför blandningen av svenskar och invandrare ett naturligt forum för integration, språkinlärning och erfarenhetsutbyte. Nedan redovisas några lokala initiativ. Exemplen har hämtats från , och . Tre stadsdelar i det s.k. miljonpro- grammets områden med hög arbetslöshet och stämplade som problem- områden samt , en liten kommun som har tagit emot många flyktingar. I bilaga 4 finns mera utförliga beskrivningar av Företagshuset i och Gårdstens-projektetet. Företagshuset genomfördes under åren 1996- 1997 i Rin- keby. Målgruppen var invandrare som ville starta eget företag. I fick de nyblivna företagarna stöd genom t.ex. utbildning, affärsplanering, marknadsföring, finansiering, lokaler samt service från växel och reception. Två företagskonsulter gav stöd och utbildning till företagare i Företagshuset samt rådgivning till andra företagare från . Företagarna tecknade ett tvåårigt avtal med Företagshuset. Det innovativa med projektet har varit att företagskonsulterna konkret har hjälpt till och funnits till hands medan företagsidéerna ut- vecklats, tagit form och sedan förverkligats. Detta, varvat med utbild- ning, har skapat grunden till företagarnas långsiktiga överlevnad. Genom att företagarna har delat lokal, har de kunnat stötta varandra och skapa nätverk. De entreprenörer som har funnits har kunnat använda Företags- huset som en hävstång för att etablera sitt företag och överleva efter projekttidens slut. Långsiktighet, kontinuitet och professionalism styrde projektet. Målgruppen för Företagshuset var arbetslösa invandrare som ville starta eget företag. Företagshusets arbetssätt har visat sig vara så framgångsrikt att det kommer att leva vidare i . Det är nu en del av den lokala, Svårigheter att starta och driva företag 123 kommunala arbetsmarknadspolitiken och finansieras av kommunen. En utökning av företagarna i Företagshuset sker kontinuerligt. När arbetsförmedlingen lade ned sitt kontor i i hade () ett tomt hus som behövde fyllas. Fastig- hetsbolaget startade i samråd med Stiftelsen Nyföretagar- centrum, småföretagarhuset . har hyresgästerna ökat från ett par stycken till tolv och Företagshuset har högtidligen invigts. En av de nya hyresgästerna blir som hjälpt de flesta andra att komma igång. Företagarna kan hyra ett rum för . Då ingår också tillgång till lunch och konferensrum, liksom även övernattningslägenhet. För de företagare som arbetar mot utlandet, är det naturligtvis en stor fördel att kunna erbjuda sina kunder övernattningsmöjligheter. För den nyblivne företagaren handlar det givetvis om att kunna ha så låga kostnader som möjligt i initialskedet. Ytterligare en fördel som Före- tagshuset ger är att enmansföretagaren slipper att bli isolerad. Företaga- ren får möjlighet att utbyta idéer och erfarenheter med andra företagare. Det är också en fördel att det finns både svenskar och invandrare från olika länder i huset. Sammanblandningen skapar ett naturligt forum för integration, språkinlärning och erfarenhetsutbyte. Den svenske företaga- ren kan få tillgång till en marknad eller till personer som kan vara av intresse för honom. Dagens hyresgäster representerar en betydande branschblandning. Företagen arbetar bl.a. inom datakommunikation, redovisning, livsmedelsimport, motorredskap och industri. För MKB betyder ett ekonomiskt och socialt starkare mindre risk för hyresförluster och slitage som uppstår när lägenheter alltför ofta byter hyresgäster. MKB har tillsammans med fastighetsvärdar och med andra åtgärder satsat på en rejäl uppsnyggning av hela sin del av , som tidigare klassats som problemområde nummer ett i . 124 Svårigheter att starta och driva företag 7.1.6.4Lokal arbetsmarknad och företagande i Stadsdelen i är en del av det s.k. miljonprogrammet. Två tredjedelar av bostäderna ägs av det nybildade kommunala bostadsbolaget . Med helhetssyn som grund medverkar Gårdstenbostäder till att gårdstenborna kan stärka sin egna välfärd och få ett reellt inflytande över sin bostad och närmiljö. Till uppgifterna hör också att utveckla egenföretagandet, skapa en lokal arbetsmarknad och att hitta former för meningsfull sysselsättning för gårdstenborna. Gårdstenbostäder har utarbetat en modell för lokal arbetsmarknad och egenföretagande. En av delarna i modellen kallas för och syftar till att stödja och utveckla kreativa klimat som redan finns i . Vid Gårdstenbyrån skall gårdstenbor få hjälp med att starta och utveckla företag, hitta lediga arbeten och forma individuellt anpassade utbildningar. En annan tanke är att Gårdstenbyrån skall förmedla arbetsuppgifter som Gårdstenbostäder och de befintliga och framväxande lokala företagen behöver få utförda. är resultatet av ett projekt benämnt Textil 2000. Projektet startade och har som uppgift att skapa arbete till i första hand arbetslösa flyktingkvinnor, men även till långtids- arbetslösa svenskar. Projektet löper och har erhållit EU- medel från gemenskapsinitiativet Employment-Horizon, vilka medel tillsammans med insatser från kommuns flyktingverksamhet och arbetsförmedlingen i finansierar projektet. Textilfabriks sju anställda och dess chef bedriver också in- byggd utbildning för 10- 15 elever. Förhoppningen är att textilfabriken skall kunna anställa de elever som klarar sina prov. De sju anställda är också tidigare elever. Projektet består alltså av företaget ek. och det egentliga projektet 2000. Företaget drivs helt affärsmässigt och med marknadsmässiga priser. Till Textilfabrik och Textil 2000 kommer också att kopplas ett annat projekt 2000 som sysslar med arbeten i skinn och läder. Här sysselsätts 10 personer. Detta projekt har erhållit EU-medel från strukturfonden Mål 3. Även här är och arbetsförmedlingen i medfinansiärer. Syftet med Läder 2000 är samma som för Textil 2000 och konceptet blir också likartat. Textilfabrik kommer alltså att härigenom kunna erbjuda produkter i både textil och skinn/läder. Svårigheter att starta och driva företag 125 7.2Utredningens överväganden och förslag Av de sammanlagt närmare 29 000 företag som startades i landet, startades av personer med utländsk bakgrund1. Den helt dominerande delen av dessa företag torde ha varit s.k. levebröds- företag - företag som arbetar på en lokal marknad och vars huvudmål är att ge företagaren och dennes familj arbete och försörjning. På grund av den höga arbetslöshet som råder bland stora grupper av invandrare är dessa företags verksamhet till fördel för landet. Utvecklingen visar att bland de nystartade företagen även finns företag med möjlighet att växa och utvecklas. Som framkommit vid intervjuer med företagare som lyckats väl är drivande personliga egen- skaper centrala. Därutöver är givetvis konkurrenssituation, marknadsut- veckling m.m. viktiga förhållanden. Om dessa företag bidrar till att inhemska produkter klarar sig i konkurrens med importerade produkter eller om företagens produkter kan exporteras, bidrar verksamheterna till landets utveckling. Nya företag medför också en ökad konkurrens och verkar därigenom till nytta för landets konsumenter. Dessutom underlättar invandrarföretagandet integration samt leder till mångfald i samhället. Det är därför enligt utredningen viktigt att personer med utländsk bakgrund ges samma möjligheter som majoritetsbefolkningen har att starta och driva företag. har de förstnämnda per- sonerna i flera hänseenden ett sämre utgångsläge än majoritetsbefolk- ningen. En samhällsordning och en ekonomisk politik som ger goda före- tagsidéer möjlighet att utvecklas är av en stor betydelse för landets utveckling. är allt företagande förenat med risker, av bl.a. ekonomisk karaktär. För att minska dessa risker är det enligt utredningen en fördel om de blivande företagarna före start på olika sätt kan testa sina idéer, såsom t.ex. sker vid prövningen hos arbetsförmedlingen vid ansökan om starta-eget bidrag eller hos konsulter vid och . De medel som satsas på utbildning och starta eget företag utgör medel från arbetsmarknadspolitiken. Länsstyrelserna kan också använda medel för regionalpolitiska insatser för att få till stånd ett ökat företagande. Bidrag från Mål 3 har också kunnat sökas. Sådana medel, tillsammans med insatser från kommuner- na, används bl.a. för satsningar av företagshus. Även kommunala näringslivssekreterare utgör en resurs för att åstadkomma ett ökat 1 Källa: 12 . 126 Svårigheter att starta och driva företag företagande bland invandrare. Uppgifter saknas om hur stora de sammanlagda insatserna från staten, kommunerna och EU har varit. Småföretagsdelegationen har lämnat en mängd förslag för att underlätta företagandet. Utredningen har inte undersökt samtliga förslag som Småföretagsdelegationen lämnat men vill tillstyrka inriktningen av delegationens förslag. (se bilaga 7) deltog och i en omfattande inventering bland företagare i med utländsk bakgrund. På frågan om vilka svårigheter dessa möter vid start och utveckling av företag säger bl.a. följande: De flesta företagare avböjde yttre stöd. Det var ändå många som uttryckte ett behov av att lära sig mer om bokföring, skattelagstiftning, marknads- föring, affärsspråk samt om avtal och regler avseende import/export, bygg- nadstillstånd och vad gällde frågor om köp och hyra av mark och lokaler. Påfallande ofta byggde dessa behov på negativa erfarenheter av kontakter med branschorganisationer, myndigheter, revisorer och hyresvärdar. Det gick inte att bedöma i vilken utsträckning svårigheterna berodde på institutionell diskriminering. Inventeringen visade, oavsett denna proble- matik, att många önskade och hade fördelar av att höja sina kunskaper inom nämnda områden. Bland de andra svårigheterna invandrare som företagare framfört är att affärsidén inte varit bärande, att startkapitalet varit för lågt och att driften av affärsrörelsen blivit mer betungande än väntat. En mera systematisk genomgång av intresset av att starta eget före- kommer endast inom ett fåtal delar av landet. För att ta till vara det intresse för företagande som kan finnas även hos nyanlända flyktingar, bör enligt utredningen rutiner skapas som på ett systematiskt sätt fångar upp detta intresse på ett tidigt stadium, dvs. så snart uppehållstillstånd erhållits i de fall sådant tillstånd fordras. Dessa frågor har behandlats i kapitel 6. Integrationsfrågor är till sin natur tvärsektoriella. Det finns knappast något samhällsområde som inte har koppling till och betydelse för integrationsfrågor. Länsstyrelserna har stor erfarenhet och kunskap i att göra tvärsektoriella bedömningar, dvs. avvägningar mellan olika sek- torsintressen. har också genom sina uppgifter inom det sociala området, miljöområdet m.fl. områden god kunskap om hur tillsyn och uppföljning skall bedrivas, en erfarenhet som med gott resultat kan överföras till att ge integrationsfrågorna en större tyngd. Rollen som statens regionala företrädare ger också länsstyrelserna goda möjligheter SOU 1999:49 Svårigheter att starta och driva företag 127 att bevaka att integrationsfrågorna tidigt beaktas på samhälls- planeringens olika arenor. Regeringen har i regleringsbrev för avseende läns- styrelserna som det första generella verksamhetsmålet angivit att Länsstyrelserna skall utveckla det sektorsövergripande arbetet. I samma regleringsbrev säger regeringen att Länsstyrelserna i , och efter samråd med skall bedriva ett aktivt integrationsbefrämjande arbete på regional nivå. Åtgärderna skall syfta till att främja lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund samt förebygga och motverka främlingsfientlighet, rasism och diskriminering. De övriga länsstyrelserna ges inte något direkt uppdrag men skall till redovisa och bedöma de insatser som de gör inom integrationsområdet. En utökning av uppdraget till alla länsstyrelser skulle ge integrationsfrågorna en regional företrädare och den breda ansats som är nödvändig för att kunna få genomslag i samhället. Utredningen har i kapitel 6 förordat att länsstyrelserna ges samord- ningsansvaret för det regionala integrationsarbetet Samtliga länsstyrelser är aktiva när det gäller att arbeta för att öka nyföretagandet som en del i tillväxtpolitiken. Arbetet sker bl.a. genom att länsstyrelserna använder projektmedel (anslaget 19 A1 Regionalpolitiska åtgärder) för att stödja olika organisationer som arbetar med nyföretagande, exempelvis Nyföretagarcentra och andra former av företagarcentra. Frågor om nyföretagande torde också vara en central del i de flesta läns arbete med regionala tillväxtavtal. Utredningen bedömer att det finns en stor potential att öka antalet invandrare som blir egenföretagare om bara de rätta förutsättningarna ges. Det behövs dock vissa speciella insatser riktade till invandrare så- som information, målinriktad utbildning m.m. Här angivna frågor är angelägna och bör prioriteras av länsstyrel- serna. Det finns ett behov av att samråda och samverka med det lokala näringslivet och dess organisationer såsom SAF, Handelskammare, Företagarna etc. Här finns redan etablerade nätverk med som en central aktör som mycket väl kan vara utgångspunkten för sam- råd och samverkan. Kontakter med näringslivssekreterare i kommunerna - och eventuella behov av samordning mellan de olika kommunernas aktiviteter - bör också observeras. Av speciell vikt är att uppmärksamma de arbetsmetoder som tilläm- pas av t.ex. och som visat sig vara mycket framgångsrikt i bl.a. kontaktskapande mellan kreditinstitut och invandrarföretagande. 128 Svårigheter att starta och driva företag Utredningen föreslår att länsstyrelserna tilldelas för att främja invandrares nyföretagande.