sou · GNB3134d1 · 2000-01-01 00:00:00 — SOU och Ds som ingår nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. För remissutsändningar av SOU och Ds som ingår nummerserie svarar Fakta Info Direkt på uppdrag av . Beställningsadress: Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6430, 113 82 Tel: , Fax: E-post: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: 103 33 Fax: Telefon: I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Detta dokument innehåller följande: Del 1: Slutsatser från hearing Del 2: Referat från hearing och strategisk visionering A: Visionen om en ny IT-infrastruktur i B: Användningen av ett rikstäckande bredbandsnät i ett behovs- och nyttoperspektiv C: Utförandet av ett rikstäckande bredbandsnät D: Tidiga exempel som stöder visionen E: Strategisk diskussion för genomförande av visionen Programmet för hearing och strategisk visionering I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r arrangerade en hearing med temat Kommunikation till alla – alltid. Det övergripande syftet med hearingen var att sprida, diskutera, förtydliga och stärka den vision för en ny IT-infrastruktur som formulerats av observatorium för IT-infrastrukturfrågor. En infrastruktur karakteriseras av sin allmänna tillgänglighet. En förutsättning för en väl fungerande IT-infrastruktur är att den är tillgänglig utan begränsningar med avseende på kostnad, kunskap eller geografi. All infrastruktur kräver samhällelig reglering av något slag. Helt oreglerat är riskerna stora för misshushållning med resurserna. Effekten kan bli att en önskvärd samhällsutveckling bromsas upp. Presentationerna vid hearingen var inriktade på att visa värdet med bredbandsnät med fokus på vad man verkligen skulle kunna göra om det funnes tillgängligt för alla presentera hur utförandet av ett rikstäckande bredbandsnät bör göras för att visionen ska kunna förverkligas visa goda exempel där man har kommit igång med utvecklingen av IT- infrastrukturen. Hearingen avslutades med en strategisk diskussion om hur visionen kan genomföras. Målet var att formulera slutsatser och en handlingsplan som kan överlämnas till regeringen. Till hearingen hade Observatoriet formulerat ett antal hypoteser för ett möjligt genomförande. Dessa har senare reviderats bl a med hänsyn till synpunkter som kom fram under den samlade diskussionen vid hearingen. I hearingen medverkade 17 inbjudna talare. Cirka 125 inbjudna åhörare var närvarande. Programmet finns som bilaga. Hearingen anordnades på uppdrag av konsulten som sammanställt denna rapport. har varit projektledare. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Vision om ny infrastruktur observatorium för IT-infrastrukturfrågor har ambitionen att konkret bidra till att förverkliga regeringens mål om tillgång till en väl utbyggd bredbandig1 digital infrastruktur till rimlig kostnad för landets samtliga hushåll, företag, organisationer och myndigheter. Observatoriets uppgift är att urskilja och beskriva angelägna områden och åtgärder, sprida information om dessa, visa på goda exempel och lämna förslag om hur målen kan uppfyllas. Observatoriet för IT-infrastruktur för diskussioner med olika aktörer, försöker skapa samsyn och formulerar rekommendationer och förslag till åtgärder kring betydelsefulla frågor som rör den grundläggande infrastrukturen för IT. Regeringen vill främja tillväxten och göra något som långsiktigt ger nya möjligheter och skapar jobb inom nya områden. Regeringen vill också slå vakt om demokrati och rättvisa genom målsättningen att alla ska kunna dra nytta av informationsteknikens möjligheter. Tillgång till data- och telekommunikation är exempelvis ett grundkrav vid lokalisering och etablering av företag. Först när möjligheter till goda data- och telekommunikationer finns på plats, blir andra faktorer avgörande, t ex tillgång till kompetent arbetskraft, bra lokaler, en aktiv kommun som hjälper till med utbildning och annat, en miljö med bra livskvalitet och närhet till högskola och forskning. Dagens höga kostnader för avancerad datakommunikation är en begränsande faktor inte minst i lands- och glesbygd. Observatoriet för IT-infrastrukturfrågor har formulerat en vision som är möjlig att genomföra och ändamålsenlig för att uppfylla regeringens mål om goda möjligheter till datakommuni- kation för alla i hela landet. Syftet med dagens övning är att sprida, diskutera, förklara och stärka Observatoriets vision. 1 Bredband – vad som avses med bredband varierar. I denna rapport innebär bredband /s och däröver. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Det ä r angelä get att agera skyndsamt.7. Regeringen bö r mycket snart avge en tydlig avsiktsfö rklaring5. Staten tar en ledande roll2. Allas tillgå ng till bredband2 skapar utrymme fö r tillvä xt. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Del 1: Slutsatser frå n hearing Slutsatserna efter hearing är att bö r bygga en helt ny IT-infrastruktur byggd för digital kommunikation. finmaskigt fiberoptiskt nät behöver anläggas över hela landet så att alla hushåll, företag och myndigheter kan få en direkt nätanslutning till låg kostnad. Det fiberoptiska nätet ska finnas tillgängligt för alla inom från alla byggnader. Genom att alla människor i hela landet kan få praktisk tillgång till datakommunikation med hög kapacitet, växer det på bred front fram nya förutsättningar för arbete, utbildning, vård, näringsliv och kultur. Genom att tidigt satsar på en ny avancerad IT-infrastruktur kan svensk industri växa och bli världsledande. Finmaskigt fibernä t ö ver klarar helt nya uppgifter. behöver en radikalt ny öppen IT-infrastruktur som ger alla tillgång till hög verklig kommunikationskapacitet. Det går att åstadkomma genom att staten, regionerna och kommunerna tillsammans tar ansvaret för att bygga en fiberoptisk IT-infrastruktur som sammantaget bildar ett finmaskigt nät över som till låg kostnad är tillgängligt för alla – oberoende av ort. På denna grundläggan- de infrastruktur kan en mångfald operatörer agera i full konkurrens för att leverera tjänster. Det på gå r en digital landhö jning ö ver genom att flera stadsnät, kommunnät och fastighetsnät3 etc med hög kapacitet växer fram. Dessa bredbandsöar behöver dock knytas samman på ett strukturerat, billigt och fungerande sätt. Det kräver en systematiskt uppbyggd fiberoptisk struktur som är rikstäckande. för ett kraftfullt genomförande. Hörnstenarna i ett genomföran- de av en ny IT-infrastruktur är att staten och regionerna planerar och samordnar utbyggnaden av ett rikstäckande fibernät staten ger kommuner och regioner lån med bra villkor fullständig konkurrens råder över hela landet när det gäller tjänster på nätet fastighetsägare och kommuner ansvarar för att ansluta alla hushåll och företag. Ett dilemma nä r staten tar en ledande roll för att genomföra en ny IT-infrastruktur är att andra, befintliga, aktörer därigenom möter nya situationer. En mycket pragmatisk syn blir nödvändig i utvecklingen för att hantera finansiering, ägarstrukturer, existerande infrastruk- tur, o s v. om att en ny IT- infrastruktur i hela landet ska finnas på plats . Det skulle positionera hela inom Internet-världen och Internet-relaterad utveckling av IT. har ett gyllene tillfälle att påbörja ett av de största – och kanske viktigaste – politiska och ekonomiska projekten i modern tid. Och det gäller att agera . 2Bredband – vad som avses med bredband varierar. I denna rapport innebär bredband /s och däröver. 3Fastighetsnät är kablar, kopplingsutrustning, etc installerade i en fastighet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Slutsats 1: Alla i kan få bredbandskommunikation inom fem å r bör bygga en helt ny IT-infrastruktur byggd för digital kommunikation. Ett finmaskigt fiberoptiskt nät behöver anläggas över hela landet så att alla hushåll, företag och myndigheter kan få en direkt nätanslutning till låg kostnad. Det fiberoptiska nätet ska finnas tillgängligt för alla inom från alla byggnader. Alla människor i kan ha en fast Internet-anslutning på minst /s i verklig kapacitet, ände-till-ände mellan kommunicerande parter, till en månadskostnad av några . Alla har en självklar rätt till fast nätanslutning, oavsett geografiskt läge. Det kan ske genom att systematiskt bygga upp en fysisk infrastruktur, d v s kanalisation och fiberoptiska ledningar i hela landet som – till skillnad från den befintliga infrastrukturen – har förutsättningar att klara långt gångna framtida behov och som alla aktörer kan få tillgång till på lika och konkurrensneutrala villkor. Det ska inte råda någon konkurrens om den fysiska infrastrukturen. En enskild aktör ska inte heller vara ägare till infrastruktur och vara innehållsleverantör. Den som vill ska kunna hyra svart fiber4 i nätet till en i förväg känd kostnad. Priset ska ha förmåga att balansera regionala skillnader. Alla tjänster, tillämpningar och allt innehåll är öppet för konkurrens. I den verkligheten har varje användare, oberoende av plats i landet, minst fem olika operatörer att välja mellan. Användaren har möjlighet att fritt välja mellan olika operatörer och tjänster och kan alltid få goda prestanda och tjänster med hög kvalitet och rimliga priser. 4Svart fiber är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Slutsats 2: Allas tillgå ng till bredband5 skapar utrymme fö r tillvä xt Genom att alla människor i hela landet kan få praktisk tillgång till digital kommuni- kation med hög kapacitet, växer det på bred front fram nya förutsättningar för nya arbetsformer, utbildning, vård, näringsliv, förvaltning och kultur. Genom att tidigt satsar på en ny avancerad IT-infrastruktur kan svensk industri växa och bli världsledande. En väl utbyggd IT-infrastruktur är en viktig förutsättning för att ska behålla sin internationella tätposition när det gäller Internet och IT. En sådan infrastruktur kan kompen- sera för geografiska läge i , långt bort från stora befolkningscentra, men också för den låga befolkningstätheten i stora delar av landet. IT-infrastrukturen spelar en viktig roll och ger förutsättningar för att förverkliga mål inom t ex vård, skola och omsorg, även i glest befolkade delar av landet. En utgångspunkt är att alla individer och alla typer av verksamhet i måste få tillgång till IT på rimliga villkor. Kommunikationsmöjligheterna ska bygga på öppen konkurrens om sådant som det är värt att konkurrera om. Det måste finnas plats för nya tekniksprång och tjänster som ingen kan föreställa sig. Jämför t ex med vad som skedde vid utvecklingen av World , där idén om att kunna dela på information på ett smidigt sätt inom en grupp forskare slog igenom i hela världen på bara ett fåtal år! IT-infrastrukturen skapar nya förutsättningar att kommunicera, ta emot, samla och bearbeta information. Platsen är inte längre avgörande för var vi genomför våra aktiviteter. Att kunna arbeta, utbilda oss, förströ oss och kommunicera med andra oberoende av tid och rum öppnar nya möjligheter för oss alla. Tillgången till ett nät för digital kommunikation med hög överföringskapacitet bygger broar på många olika vis – som överhuvudtaget inte varit möjligt. Tillgången till IT-infrastruktur med hög kapacitet påverkar förhållandena i arbetslivet. Det har stor betydelse för möjligheten att arbeta utanför de traditionella arbetsplatserna. Det ger nya möjligheter att erbjuda högkvalitativ utbildning på distans för livslångt lärande, fortbildning och vuxenutbildning, och att tillhandahålla interaktiva tjänster av olika slag. Det påverkar i hög grad möjligheterna till direktkontakt mellan väljare och valda. Telemedicinen kan utvecklas för att effektivisera vården och göra ledtiderna kortare. De funktionshindrades situation i samhället går att förbättra avsevärt. Det finns många vinster att göra för också som industrination om vi bygger en IT- infrastruktur som har hög kapacitet. kan därmed erbjuda en plattform för alla dem som är villiga att skapa företag, produkter och tjänster som kan föra till en tätposition när det gäller IT. En IT-infrastruktur enligt denna modell är unik. Inte någonstans i världen har någon kommit längre i planeringen av infrastruktur för IT. Många nya jobb går att skapa . Många nya verksamheter skulle kunna lockas till genom den fysiska infrastruktu- rens blotta existens. Fortsättning på nästa sida 5 Bredband – vad som avses med bredband varierar. I denna rapport innebär bredband /s och däröver. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r När man skapar tillgängliga och robusta tjänster och tillämpningar över en fysisk IT-infra- struktur som når alla i , finns det plats för och behov av helt nya produkter för digital kommunikation där svenska företag kan bli världsledande om de kan utnyttja det försprång som en ny IT-infrastruktur ger. Genom att vara ett av de första länderna att erbjuda möjlighet till kommunikation med hög kapacitet åt alla i hela landet skapas förutsättningar för att bli föregångsland inom modern tjänste- och utbildningsproduktion byggd på IT. Satsningar på IT-infrastruktur och digital kommunikation skapar förutsättningar för att sprida kunskapsintensiv produktion också i gles- och landsbygd. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Slutsats 3: Finmaskigt fibernä t ö ver klarar helt nya uppgifter behöver en radikalt ny publik öppen IT-infrastruktur som ger alla tillgång till hög verklig kommunikationskapacitet. Det går att åstadkomma genom att staten, regionerna och kommunerna tar ansvaret för att bygga en fiberoptisk struktur som sammantaget bildar ett finmaskigt nät över som till låg kostnad är tillgängligt för alla – oberoende av ort. På denna IT-infrastruktur kan en mångfald operatörer agera för att i full konkurrens leverera tjänster. Den nya IT-infrastrukturen måste vara optimerad för digital kommunikation och ge möjlighet att överföra vilka informationstjänster som helst, d v s vara helt oberoende av tillämpningarna. För att klara framtidens stora trafikflöden och krav på många reservvägar i det fiberoptiska nätet, måste nätet vara finmaskigt. IT-infrastrukturen ska tillhandahållas som svart fiber, d v s oförädlad fysisk ledning utan utrustning, till alla operatörer på lika villkor över hela landet. Nä tets topologi kan liknas vid ett hönsnät (som förbinder större orter) försett med ett myggnät (som når ut till varje fastighet). Nätets utformning är alltså radikalt annorlunda än vad som gäller för nuvarande infrastruktur. Tjänsteoperatörer som levererar IP-tjänst i hela eller delar av landet OP10 OP20 OP30 OP40 OP50 OP-n Hö nsnä t + myggnä t Den nya nationella fiberstrukturen byggs i form av ett rutnät genom att varje kommun förlägger fiber som ansluts via fibercentra till grannkommunerna. täcks helt av en finmaskig fiberstruktur som når varje byggnad. Med tillräckligt mycket fiber, finns inga kapacitetsbegränsningar i nätet och det är osårbart. Den fysiska infrastrukturen består av kommunernas fibernät som är öppna för alla. Tjänster på nätet tillhanda- hålls av en mångfald operatörer i full konkurrens. Fiberoptik ger i praktiken möjlighet till obegränsad kapacitet. Fiber är därför det enda alternativet för det omfattande rikstäckande nät som förbinder alla fastigheters eller regioners nät med varandra. Annat än fiber är inte realistiskt. För kopparkablar, koaxialkablar och radio sker ingen avgörande kapacitetsutveckling. Begränsningarna sätts av fysikens lagar. Inom fastigheter, bostadsområden och motsvarande (d v s för de sista ) kan dock vilka andra medier som helst användas, t ex kopparkabel eller radio. En fiber är dessutom helt oberoende av den utrustning som operatörer väljer att ansluta och ger maximal flexibilitet. En väl utbyggd fiberinfrastruktur är till och med en förutsättning för t ex framtidens avancerade mobilkommunikation. Radiofrekvenser bör reserveras för mobilkommunikation. Fortsättning på nästa sida IP6, Internet Protocol, I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r är den kommunikationsarkitektur som förenar tillämpningarna på nätet. Det gör den enklast tänkbara infrastrukturen möjlig. I IP-nät finns det en tydlig separation av – och isolering mellan – tillämpningar och infrastruktur, mellan tjänster och nät. Det leder till en dynamisk marknad för både tjänster och infrastruktur. IP är oberoende av vilken teknik som i övrigt används. Det ger ytterligare utrymme för en stark dynamisk utveckling. Det öppnar helt nya användningsområden som inte fungerar vare sig tekniskt eller ekonomiskt i dagens nät. Inget är, med ekonomiska förtecken, bättre än IP – varken eller på den nya infrastrukturen. 6 IP, Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra IP-baserade nät. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Slutsats 4: Antalet bredbandsö ar vä xer i den digitala landhö jningen Det pågår en digital landhöjning över genom att flera stadsnät, kom- munnät och fastighetsnät med hög kapacitet växer fram. Dessa bredbandsöar behöver knytas samman på ett strukturerat, billigt och fungerande sätt. Det kräver en systematiskt uppbyggd fiberstruktur som är rikstäckande. Ingen är betjänt av att ha mycket bra kommunikation inom den egna regionen eller fastig- heten, om det fortfarande finns stora begränsningar utanför. Den befintliga infrastrukturen är otillräcklig såväl tekniskt som ekonomiskt för att integrera bredbandsnäten med varandra – redan nu och framför allt . I längden innebär isolerade bredbandsöar endast ökande frustration hos användarna. Det går inte heller att attrahera kompetenta aktörer med mindre än att infrastrukturen är nationellt täckande. Utbyggnaden bör ske snabbt och systematiskt för att undvika risken att bara ha isolerade – och måttligt användbara – bredbandsöar utan koppling till varandra. Ett heltäckande fibernät över hela landet skapar en kritisk massa av användare. Det är en grundläggande förutsättning för att kunna skapa konkurrens mellan operatörer. Det är också en förutsättning för och skapar utrymme för många olika accessformer och informa- tionstjänster. Mobil kommunikation är en accessteknik som går att använda för att nå Internet och tjänster på Internet. Men det är inte en teknik för den grundläggande rikstäckande infrastrukturen. En fiberoptisk infrastruktur är t ex en komponent som krävs för att kunna binda samman basstationerna i mobila nät. Infrastrukturen utgör också den kopplingspunkt som måste finnas från fastighetsnät till omvärlden. Det finns alltså ingen motsättning mellan en fast, nationellt täckande, fiberoptisk infrastruk- tur och mobila tillämpningar av typen GSM7, UMTS8, WAP9, radio-LAN10 etc. En fiberin- frastruktur behövs även för en fortsatt utveckling av den mobila kommunikationen, eftersom kommunikationen mellan basstationer i mobila nät i praktiken också sker via fasta kabelnät. Tillgången till ett heltäckande fiberoptiskt nät skulle förbättra möjligheter att fortsätta inneha en ledande position i den internationella utvecklingen av utrustningar och tjänster inom det mobila området. 7GSM, for Mobile transmission. 8UMTS, , tredje generationens system för mobil kommunikation. 9WAP, Applications Protocol. 10Radio-LAN, radiobaserat lokalt nätverk. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Slutsats 5: Staten tar en ledande roll fö r ett kraftfullt genomfö rande Hörnstenarna i ett genomförande av en ny IT-infrastruktur är att staten/regionerna planerar/samordnar utbyggnaden av ett rikstäckande fibernät staten ger kommuner och regioner lån med bra villkor fullständig konkurrens råder över hela landet när det gäller tjänster på nätet fastighetsägare och kommuner ansvarar för att ansluta alla hushåll och företag. Staten har ett stort ansvar och en viktig roll i förverkligandet av en ny IT-infrastruktur. Staten kan skapa möjlighet till konkurrens på lika villkor för alla tjänsteleverantörer ovanför den fysiska infrastrukturen. Staten bör skapa finansiering för utbyggnad av fiberförbindelser mellan samtliga kommuners huvudorter. Staten bör också skapa förmånliga villkor för finansiering av fiberförbindelser inom kommuner, till alla fastigheter i hela landet. Statens engagemang ska resultera i möjlighet till förhyrning av svart fiber11 över hela landet till lika och rimliga villkor. Genomförandet ska grundas på en kostnadseffektiv upphandling av de åtgärder och komponenter som ingår i IT-infrastrukturen. Befintlig IT-infrastruktur och rådande marknadsvillkor ska beaktas och erbjudas att ingå på samma villkor som den tillkommande strukturen. En satsning på utbyggnaden av en ny IT-infrastruktur ger signaler till marknaden som kan minska den nuvarande osäkerheten hos marknadens aktörer, och ge dem möjlighet att börja planera för en etablering och utveckling av tjänster; både transport- och innehållstjänster. Genom sin närvaro skapar staten möjlighet till konkurrens på lika villkor och på alla nivåer ovanför den fysiska nivån. Staten måste ta ansvar för att säkerställa tillgången till fiberkapacitet till och i varje kommun på lika villkor för alla operatörer. Det statliga ansvaret innefattar även att anslutningsavgifterna kan hållas låga i hela landet. Operatörerna ska erbjuda tjänster för trafik i nätet i konkurrens, för att ge lägre kostnader och tjänster med högre kvalitet för alla användare. Staten bör ta ansvar för att sprida insikt hos ansvariga i kommuner, hos fastighetsägare och andra aktörer så att de till fullo förstår värdet av att skapa en finmaskig IT-infrastruktur med möjlighet till valfrihet mellan operatörer. Staten bör tillhandahålla råd och rekommendationer exempelvis om vilka lösningar och modeller som bäst gynnar den enskilde individen och dennes valfrihet. Detta kan t ex vara kriterier för dimensionering och normer för hur fibernät ska byggas för att passa in i den nationella fiberinfrastrukturen. Statens engagemang ger grunden för att ge alla lika tillgång till nätet i hela landet. Staten bör genast formulera en nationell handlingsplan, som går att utveckla till regionala planer. Ansvar för att utveckla de regionala planerna till en detaljplanering av de nät som ska etableras lokalt bör läggas på kommunerna. Staten har också en viktig roll i att ordna tillsynsfunktioner för kontroll av nätet och för kontroll av kvaliteten på grundtjänstnivå12. Sådan tillsynsfunktion bör finnas på nationell, regional och lokal nivå. 11Svart fiber är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. 12Grundtjänst är den IP-tjänst som en operatör måste leverera med en viss kvalitet. (Jämför elnätets ).