sou · GNB388d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Även av andra skäl bedömdes iakttagelsen vara av intresse. Ett sådant skäl var att uppgiften om att mannen med walkie-talkie eventuellt pratade schweizertyska förekommer i en annan rapporterad walkie- talkie-iakttagelse, som gjorts i den 26 eller (, se nedan). Ett annat skäl var att RRV-experterna, för det fall fråga är om ett händelseförlopp i kvadrant 2 (dvs. planerat brott med flera inblandade), ansåg det rimligt att det just i hörnet / stått en person som haft koppling till en flyktbil. De slutsatser som RRV-experterna drog av sin analys var att uppgifterna i kan vara riktiga och att de därför inte direkt bör avfärdas även om det finns vissa indikationer på att det skulle kunna röra sig om desinformation. Några sådana indikationer är den tvärsäkra tidsuppgiften, de detaljerade uppgifterna om den 248 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. iakttagne mannens utseende och att brevskrivaren lämnar ytterligare information i senare brev. Enligt RRV-experterna skulle brevskrivaren också kunna vara en person som har kunskap om en möjlig konspira- tion och som vill ge polisen ett värdefullt tips, men inte vågar fram- träda. RRV-experterna kritiserade mot denna bakgrund de argument som i GMP hade anförts till stöd för att helt avfärda denna observation. RRV-experterna framhöll i detta sammanhang också att det är en klar brist att vad som gått ut i massmedia resp förekommit i massmedia inte finns samlat för analys hos Palmeut- redningen. Det har stor betydelse för tolkningen av vittnesmålens trovärdighet. Kommissionen har hos PU begärt att få ta del av alla förekommande uppslag rörande walkie-talkie-iakttagelser. Med hjälp av det data- baserade registret eftersöktes samtliga uppslag vari orden walkie- talkie eller kommunikationsradio förekommer. Det visade sig finnas 179 sådana uppslag. efter mordet inkom ett drygt 50-tal tips, där det talas om walkie-talkie eller kommunikationsradio. Under resterande del av 1986 inkom ytterligare ett drygt 30-tal sådana tips. 1987 mottog PU knappt 30 tips rörande walkie-talkie eller kommunikationsradio och 1988 ca 15. Därefter har några enstaka tips av det slaget kommit in . Några tips innehåller endast teorier om mordet och mer allmänna upplysningar till polisen, som är av föga intresse i detta sammanhang. Många tips rör dock walkie-talkie-iakttagelser, som gjorts . Flertalet rapporterade iakttagelser har ägt rum på morddagen eller därikring. Från morddagen och inrapporterades ett 40-tal observationer, de flesta i närområde. Åtskilliga av dessa iakttagelser gjordes dock som gör att de måste bedömas som mindre intressanta. Från inrapporterades ett dussintal walkie-talkie-observa- tioner före mordet. I det följande redovisas de uppslag som vi bedömt kunna vara av något intresse. Därutöver redovisas ett antal uppslag rörande walkie- talkie-iakttagelser i kapitel 4 (se Fotograf som hört meddelande över polisradion, i , Dekorimamannen och Iakttagelse av man med walkie-talkie). Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 249 Iakttagelse mordkvällen av man med walkie-talkie i hörnet Tunnel- gatan-Olofsgatan. lämnade upp- gifter om en walkie-talkie-iakttagelse till PU. berättade att hon på mordkvällen befann sig i sin bostad på tillsammans med sin son. När hon omkring tittade ut genom fönstret såg hon en man som stod vid en port i hörnet . Mannen talade i en svart walkie-talkie. Hon hade i samband med iakttagelsen kommenterat denna för sonen. , då hennes make kom hem, var mannen med walkie- talkien borta. Han bekräftade moderns uppgifter. Han hade själv iakttagit mannen på andra sidan gatan. Mannen hade i handen haft en walkie-talkie, delvis dold innanför sin jacka. En del av apparaten hade stuckit upp och antennen hade varit fullt synlig. Sonen hade trott att mannen var väktare. Tipset följdes upp av PU genom kontroll med personalchefen i den organisation som höll till i huset, utanför vilket mannen stod, och genom kontroll med ett vaktbolag. Några åtgärder som föranlett civil personal med walkie-talkie utanför aktuellt hus hade inte förekommit vid tiden för iakttagelsen. förhördes och hennes son på nytt utan att ytterligare uppgifter framkom. Iakttagelse före mordet av man med walkie-talkie i . lämnade ett tips till PU. Hon hade omkring tänkt be- söka en butik i . Butiken öppnade först och i väntan på att den skulle öppna hade hon promenerat runt i omgivningarna. Hon hade då observerat en storväxt man med en walkie-talkie på . Hon hade trott att mannen var butiks- vakt och beskrev honom som mellaneuropé – tysk, österrikare eller liknande – med blont halmgult hår. Mannen hade gjort ett uniformt intryck. fick för polis peka ut platsen där hon sett mannen. Hon pekade ut en plats utanför , belägen helt nära porten till fastigheten där hade sin bostad. Vid ett uppföljningsförhör uppgav att hon var helt säker på att det hon sett mannen bära på var en walkie-talkie. Hon hade sett antennen och en del av apparaten. Iakttagelse före mordet av män med walkie-talkie i . 250 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. att han befunnit sig på i tillsammans med sin broder. Omkring hade han lagt märke till en man som talade i walkie-talkie. Mannen hade sett farlig ut och pratat tyska, troligtvis som man gör i . Han hade varit och haft cendréfärgat hår. På fråga varför hört av sig så sent med sin iakttagelse uppgav han att han glömt bort den men att han påmints om den då han hört, läst eller sett att en annan person lämnat liknande uppgifter. hölls ett nytt förhör med . Han ändrade då i någon mån sina uppgifter och berättade att han inte var säker på om det var den 26 eller som han och brodern besökt samt att iakttagelsen gjorts omkring . Mannen han iakttagit befann sig in på sett norrifrån, på gatans östra sida. Mannen hade haft ansiktet vänt mot bostad. Ca längre söderut i en angränsande gränd väster om stod ytterligare en man, som höll något mot örat, troligen en walkie-talkie. Vid tiden för iakttagelsen visste inte att bodde på . Han bekräftade att han promenerat på i som uppgett. Han hade emellertid inte iakttagit någon man med walkie-talkie. Iakttagelse på mordkvällen av man med walkie-talkie i . efter mordet, , kontaktade och berättade om en iakttagelse han gjort under mordkvällen. Han hade i sällskap med två män och två kvinnor varit i kvällen då mördades. Sällskapet hade haft för avsikt att besöka en där belägen nöjeslokal, men eftersom man tyckt att inträdesavgiften var för hög hade sällskapet i stället promenerat runt i stadsdelen. Under promenaden, då sällskapet inte varit samlat utan männen troligen gått lite före kvinnorna, hade uppmärksammat en man som höll en walkie-talkie i handen. Mannen hade stått i ett gathörn. hade antagit att mannen var polis. Iakttagelsen hade ägt rum vid kl.19.00- 19.30. På fråga varför inte hört av sig till polisen tidigare svarade han att han först fått klart för sig att bodde i . Vid ett uppföljande förhör preciserade var iakttagelsen av mannen ägt rum. Mannen hade stått i korsningen , några steg in i gränden. beskrev mannen som en svensk, ljushårig kortklippt man, och . hade under promenaden kommenterat sin iakttagelse och sagt något om att civila poliser finns överallt. Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 251 Vid förhör med övriga personer i sällskapet bekräftade de båda männen att de hade ett minne av att vid tillfället talat om en man med walkie-talkie. Ingen av dem hade dock sett mannen. En av kvinnorna i sällskapet uppgav att hon vid tillfället iakttagit en man med en walkie-talkie delvis gömd under rocken. Mannen hade stått på , inte i någon gränd. Iakttagelse mordkvällen av man med walkie-talkie vid . efter mordet, , kontaktade . Hon berättade att hon mordkvällen ca åkte bil söderut på . I höjd med (korsningen ) såg hon en man med walkie-talkie. Mannen hade varit , hade haft mörkt burrigt hår och varit slät- rakad. hölls ett uppföljningsförhör med . Hon berättade att hon varit på väg hem i en bil tillsammans med en vän, . Under färden lade hon märke till en man med walkie-talkie som uppehöll sig utmed kyrkogårdsmuren utanför . Mannen pratade i apparaten och hon hade sett ett spröt sticka upp . Hennes vän hade inte sett mannen. Hon hade först talat med en vän som var polis om sin iakttagelse. Han hade rekommenderat henne att höra av sig till PU. förhördes på nytt. Hon nämnde då att hon inte hade trott att hennes iakttagelse hade med mordet att göra och att hon därför först inte hade hört av sig till polisen. , , förhördes . Han berättade att nämnt sin iakttagelse redan under bilfärden men han hade på grund av bilkörningen inte haft möjlighet att titta på mannen. Iakttagelse mordkvällen av man med walkie-talkie vid . efter mordet, , kontaktade två kvinnor, och , PU. Båda berättade om en iakttagelse de gjort under en bilfärd mordkvällen . De hade åkt Malm- skillnadsgatan i riktning mot när de vid sett en man med walkie-talkie. beskrev mannen som tjock och svarthårig, med en ljus jacka. uppgav att mannen som talade i walkie-talkie inte hade verkat ha något att dölja. Han hade enligt varit vänd mot , haft mörkblont hår och burit en ljus jacka. Att kvinnorna inte hört av sig till PU med sina uppgifter tidigare förklarade med att hon tidigt berättat om iakttagelsen för en kamrats fader som var polis. Denne hade sagt att iakttagelsen var ointressant. 252 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. Iakttagelse på mordkvällen av man med walkie-talkie på . efter mordet, , kontaktade . Hon berättade att hon befunnit sig på mord- kvällen ca . Hon hade där lagt märke till en man som befunnit sig ifrån henne. Mannen hade hållit ett föremål som absolut uppfattade som en walkie-talkie framför ansiktet. beskrev mannen som svensk, ca . Som förklaring till att hon hörde av sig till PU så sent uppgav att hon varit feg och inte velat bli inblandad. 3.4.2Publicering av de s.k. fantombilderna Framställning och beslut om publicering kontaktade ledningsgruppen för mordspaningarna BKA i för lån av en s.k. signalementsmaskin. Följande kväll anlände tyska poliser från BKA med signalementsmaskinen till . Spaningsledningen valde ut 22 personer, som lämnat signalements- uppgifter på män som möjligen kunde sättas i samband med mordet på . Iakttagelserna hade gjorts på olika ställen i 1985 – . Som exempel på de observationer som valdes ut kan nämnas två män som betett sig underligt på (se kapitel 5, Avsnitt T – Kartläggning av offrets personliga förhållan- den ), en man som mordkvällen kommit in sent på biografen , en kurdisk man som iakttogs på etc. Samtliga 22 personer fick med hjälp av signalements- maskinen framställa varsin fantombild. En av de tyska polismännen gjorde i samband med bildkonstruktionerna en trovärdighetsvärde- ring av de personer som lämnade uppgifter. Med ledning av denna trovärdighetsvärdering och av vad iakttagelsen rört valde lednings- gruppen ut två bilder som den beslöt publicera i massmedia. Den första bilden offentliggjordes kl. 8.00. Den på- stods föreställa en man som möjligen kunde vara identisk med gär- ningsmannen. Bilden kom allmänt att kallas fantombilden och det är nästan uteslutande denna bild som åsyftas när fantombilden omnämns. Iakttagelsen som bilden bygger på hade gjorts av en kvinna, (även kallad tecknerskan), mellan kl. Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 253 23.30 och 23.40. hade lämnat restaurang , där hon befann sig, och via personalutgången tagit sig ut på Smala Gränd. När hon öppnat porten mot Smala Gränd hade hon nästan stött ihop med en man, som gick ihopkrupen, med händerna i byxfickorna. När mannen fick syn på henne hade han sett förskräckt ut och vänt sig om. Därefter hade han skyndat på sina steg och vid hade han tagit av åt höger mot . hade lämnat ett utförligt signalement på mannen och hade också gjort en egen teckning av honom. Efter det att denna fantombild publicerades har flera uppfölj- ningsförhör ägt rum med . Vid ett förhör förevisades hon en bild som föreställde . Tips hade inkommit om att var lik fantombilden och polisen hade förhört honom. hade under mordkvällen uppehållit sig i kvarteren runt Smala Gränd. Han hade berättat att han mellan kl. 00.00- 01.00 besökt restaurang . Han hade kommit dit i bil till- sammans med ett par kamrater. Bilen hade parkerats på snett emot restaurangen. Sällskapet hade sneddat över gatan, passerat mynning och gått in på restaurangen. var emellertid säker på att inte var den person hon mött på Smala Gränd. tog PU på nytt kontakt med och hon förevisades då dels fotografier, dels en videofilm föreställande en person som PU då intresserade sig för (se GG i kapitel 7, GMP-objekt m.m.). uppgav efter att hon fått se videofilmen att mannen var oerhört lik den man hon mött på Smala Gränd och att det är absolut ingen tvekan om att mannen liknar den man hon sett på Smala Gränd. Hon kunde inte utesluta identitet mellan männen men vågade inte uttala sig härom då mannen på filmen enligt henne såg mer trött och sliten ut än den man hon mött på Smala Gränd. Den andra bilden publicerades första gången . Den uppgavs föreställa en man som kom att kallas Skuggan. Den iakttagelse som bilden grundas på hade gjorts av en man, , på dagen före mordet. hade enligt vad han påstod omkring varit på väg över i riktning mot varuhuset när han mött på nära håll. Efter , bakom, hade det gått en man med bestämda steg. Denne hade inte sett sig omkring, som vanliga flanörer brukar göra, utan hade verkat följa efter . 254 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. gett ett utförligt signalement på mannen han mött. Eftersom han var konstnär hade han även gjort en skiss av mannen. Efter det att bilden av Skuggan offentliggjordes förhörde PU . Han medverkade också vid en konfronta- tion . Vid det senaste förhöret, som ägde rum , ändrade sin berättelse. Han påstod nu bl.a. att sammanträffandet med på skett tidigare , medan det fortfarande var ljust ute. Beträffande den efterföljande mannen upp- gav han att han mött denne och att han då inte på något sätt kopplat ihop mannen med . Från PU:s sida har uppgivits att uppgifter är falska och att anledningen till att han kontaktade polisen var att han ville neutralisera den bild som givits i medierna om att gärningsmannen kunde vara utländsk. Han hade därför lämnat ett signalement som stämde på en man med nordiskt utseende. Den bedömningen har också redovisats i GMP (se under nästa rubrik). Vi har inte kunnat klarlägga grunden för denna bedömning; den kan inte utläsas ur det registrerade utredningsmaterialet. GMP:s bedömning av fantombilderna I GMP används fantombilderna och deras bakgrund som ett exempel på svårigheten att analysera PU-materialet. I utredningens inledande skede gavs offentlighet åt två av de fantombilder som framställdes. Den ena sades föreställa mördaren medan den andra angavs föreställa en person som skulle ha förföljt i , dagen före mordet. Bilden på Mördaren och Skuggan, som de kommit att kallas, föranledde ett stort antal människor att lämna olika tips och berätta om iakttagelser de gjort. Mördaren angavs ha befunnit sig i flyktområdet vid en orimligt sen tidpunkt och bilden har senare med viss sannolikhet kunnat knytas till en person, som inte har med mordet att göra. Med Skuggan är förhållandena än mer bisarra. Han har aldrig existerat, utan är tillkommen genom en invandrares försorg för att balansera bilden på Mördaren , som hade utländska drag, medan Skuggan gavs mer nordisk karaktär. 23 GMP s. 23 f. Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 255 Publiceringen av de två fantombilderna ledde till att en mycket stor mängd tips strömmade in till PU. I anledning härav lades ett särskilt avsnitt i utredningsmaterialet med rubriken i samband med fantombilder upp. Under detta avsnitt registrerades de tips som huvud- sakligen byggde på påstådd likhet mellan någon person och männen på bilderna. Avsnittet består av omkring 1550 uppslag, varav så gott som samtliga inkom i anslutning till publiceringen. Eftersom många uppslag innehåller flera tips om samma person är antalet tips regi- strerade i avsnittet betydligt större än antalet uppslag. Härtill kommer att en stor mängd tips rörande likhet med fantombilderna sorterats in under andra avsnitt. Detta gäller tips som bara delvis rör fantom- bilderna, dvs. sådana som innehåller även annan information av in- tresse, t.ex. att mannen ifråga har viss typ av vapen, att han är av viss nationalitet etc. Det gäller också tips som varit omöjliga att utrednings- mässigt följa upp, t.ex. då uppgiftslämnaren iakttagit en person som han tyckt vara lik någon av fantombilderna men som han i övrigt inte kunnat lämna några uppgifter om såsom namn, bostad etc. Det är således inte möjligt att säga hur många tips i utred- ningen som föranletts av beslutet att publicera de två fantom- bilderna. Det kan emellertid konstateras att det åtminstone rör sig om flera tusen tips. från den dåvarande ledningsgruppen har inför den tidigare uppgett att den första fan- tombilden föranledde 7-8000 tips och att detta slog sönder brottsut- redningen. Enligt skall en bild av detta slag inte publiceras förrän det material som redan finns är bearbetat. utlyste länspolismästaren en belöning på för tips som kunde leda till att gärningsmannen greps. Den utfästa belöningen höjdes genom ett beslut av regeringen . Beslutet innebar att regeringen medgav att Riks- polisstyrelsen fick ta i anspråk sammanlagt högst avseende belöning till den eller dem som kunde lämna sådana upp- lysningar till polisen att mordet på kunde upp. Innan fattade beslut om att betala ut en belöning skulle styrelsen anmäla sin avsikt om detta till regeringen. 24 i utfrågning inför den tidigare (även PK-minnesanteckningar nr 20). 256 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. Annons om den höjda belöningen publicerades bl.a. i tidningen . Kommissionen har försökt efterforska vilka ytterligare åtgärder som vidtogs i den vägen och hur saken följdes upp. Detta har vi emellertid inte lyckats att närmare klarlägga. 3.4.4Genomgång av rymlingar, permissionsrapporter, självmord m.m. Relativt tidigt under utredningen tog PU kontakt med Kriminal- vårdsstyrelsen i syfte att inhämta uppgifter om personer som hade rymt eller på annat sätt avvikit respektive hade permission från fängsligt förvar. överlämnade i anledning av begäran dels uppgifter om personer som avvikit, dels styrelsens s.k. permis- sionsrapporter. Med dessa uppgifter som underlag upprättades två förteckningar. En förteckning upptog män, födda , vilka avvikit från kriminalvårdsanstalt . Förteckningen bestod av 24 män. Den andra förteckningen upptog 72 män, födda , vilka var intagna på kriminalvårdsanstalt men haft permission för mordet på . Förteckningarna gicks härefter igenom och beträffande vissa personer vidtogs ytterligare utredningsåtgärder, främst register- slagningar. Genomgången av personer som haft permission från vistelse i kriminalvårdsanstalt kompletterades . Då upprättades inom PU en förteckning över 70 män/kvinnor, som inte var födda men som haft permission från kriminalvårdsanstalt för mordet. PU har vidare från respektive polisdistrikt inhämtat anmälningar/ utredningar över samtliga självmord som begicks i – . PU erhöll i denna del ett mycket omfattande material. Materialet har kontrollerats och ett 60-tal personer som signalementsmässigt bedömdes kunna överensstämma med gärningsmannen – dvs. rätt kön, ålder m.m. – sorterades fram. Dessa har sedan gåtts igenom på nytt och i flera fall har tidigare under- sökningar kompletterats med förhör med anhöriga och andra utred- ningsåtgärder. Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 257 Tidigt under utredningen hämtades sex pärmar med hotbrev rörande in från , vilken var den enhet som normalt svarade för utredning av hot riktade mot . Pärmarna genomgicks och de hot som kunde utredas ytterligare plocka- des ut. Den övervägande delen av breven i pärmarna var dock från anonyma brevskrivare som inte kunde spåras. erhölls från säkerhetspolisen ytterligare några hotbrev. gjordes en kontroll av kriminella personer i ett visst område i . Området omfattade , och del av . Två databaserade register, SPAR (statliga person- och adressregistret) och PBR (person- och be- lastningsregistret) samkördes. Samkörningen resulterade i en lista på 500 personer. Av dessa plockades män dömda för mord, dråp, miss- handel, olaga vapeninnehav, brott mot vapenlagen m.m. ut. Dessa upp- gick till 348 st. I samband med att GMP togs fram kontrollerades om någon av de 348 män som vaskats fram 1986 stämde in på gärningsmannaprofilen. (Se kapitel 7, Genomgång av GMP-kontrollistan. ) Dörrknackningsoperationer genomfördes i viss mån efter mordet. De finns beskrivna och delvis bedömda i s. 141 f och s. 150. konstaterade att de inte varit full- ständiga och de inte hade gjorts på ett enhetligt sätt. har uppdragit åt polisöverintendenten , som medverkat som expert i kommissionen, att granska PU-materialet i denna del. Granskningen redovisas nedan under Sammanfattande anmärkningar . 3.5.1Kartläggningen av personliga förhållanden I likhet med en hel del annat som borde ha skett i utredningens inledan- de skede försummades sådant som gällde personliga för- hållanden den efter mordet. Det har uppmärksammats och bedömts av de tidigare kommissionerna. 258 Vissa generella utredningsåtgärder m.m. uttalade angående kartläggningen av den avlidnes person och kontakter att en systematisk utredning om person borde ha satts igång utan dröjsmål. Vi har svårt att se någon förklaring till att det inte skedde och exemplifierade med att någon egentlig undersökning av bostaden eller arbetsplatsen för att säkra eventuella spår inte gjordes annat än i begränsad mån. 25 Även bristen på undersökning av personliga förhållanden och kontakter under den påtalades. Vi instämmer i detta och vill tillägga att brister av detta slag inte kan botas av senare utred- ningsåtgärder; de lämnar alltså bestående kunskapsluckor och spekula- tionsutrymme. – Utredningsläget i denna del är oförändrat. Den generella utredning som har gjorts inom PU är, med något enstaka undantag, gjord inom den period granskade och bedömde. I GMP noteras det som en brist att makarna ekonomiska förhållanden inte klarlagts, något som hade varit naturligt vid en liknande utredning där offret inte varit en i motsvarande grad offentlig person. I GMP sägs därvid vidare att inget i den övriga informationen tyder på att det finns något i de ekonomiska omständigheterna som skulle kunna förklara brottet. Enligt vårt synsätt kan man knappast uttala någon egentlig mening om detta när det fullständigt saknas ett utredningsunderlag.26 Vi delar uppfattningen att det i materialet inte finns några tecken på detta och att det inte heller på annan grund finns anledning att fundera i dessa banor. Men om man inte ens brytt sig om enkla kontrollåtgärder avseende deklarationer, bankkonton, frågor till anhöriga etc. är ett konstaterande om att det saknas indikationer i det övriga utredningsmaterialet inte så mycket värt. Vi anser alltså att detta är en brist och att dokumenterad utredning i dessa delar borde ha förekommit. I den mån resultatet hade bedömts särskilt känsligt från integritetssynpunkt hade det kunnat behandlas på samma sätt som annan utredningsdokumentation som har denna karaktär. I detta sammanhang bör även de problem som förekommit kring förhören med nämnas. Förhörsprotokollen behandlar knappast alls privata förhållanden. 25SOU 1987:72 s. 150 f. 26På annat ställe i GMP sägs att tillgänglig information visar att hade ordnad ekonomi men det finns inga tecken på att den skulle ha varit exceptio- nellt god av ett eller annat skäl (s. 40, även citerat i redovisningen ovan). 27Vissa delar av det s.k. T-avsnittet, se ovan, är avskilda från utrednings- materialet i övrigt och förvaras på särskild plats. 28I vissa andra förhör har en uppdelning skett så att frågor kring privatliv redovisats i ett särskilt protokoll, som hanteras på det sätt som Vissa generella utredningsåtgärder m.m. 259 , som på kommissionens uppdrag granskat förhören med , har efter sin granskning konstaterat följande.