sou · GNB383 · 2000-01-01 00:00:00 — 44Utvecklingen visar otvivelaktigt på behovet av en stramare disciplin än den som praktiserades (SOU 1985:269). Det vore nämligen oegentligt att upp- fatta internationaliseringen som ensidigt påtvingad utifrån. Internationalise- ringen utgör mindre en konsekvens av omfattande förändringar av det interna- systemet, utan mer ett resultat av den moderna välfärdsstatens fram- växt. Det är inte en ny typ av internationell politik som upplöser nationalstaten, utan en ny typ av nationalstat som upplöser traditionell internationell politik (SOU 1990:44, s. 382). 46En tidstypiskt polemiskt påstående var att den socialde- mokratiska regeringens politik, främst den ekonomiska politiken, stred mot partimedlemmarnas allmänna mening, emedan den s.k. kanslihushögern med som främsta banerbärare dominerade regeringen. Men ser man till de resultat som Book (1997) (intervjuer med ledande socialdemokrater i ) respektive (1996) (studie av socialdemokratiska parti- kongresser) kommer fram till, så saknas det entydigt empiriskt stöd för en så- dan slutsats. Till Books slutsatser hör följande konstaterande: Vad beträffar den interna beslutsprocessen tycks det inte finnas fog för att det skedde någon form av överrumpling som gjorde processen onormal. Föredragningar hölls för berörda parter och information fanns tillgänglig. Materialet tyder på att frågan sköttes, och beslutet fattades enligt den normala proceduren. Beslutet tycks ha varit förankrat, även om ett visst motstånd fanns. Hypotesen om en kanslihus- kupp, kan alltså inte beläggas av en genomgång av offentligt material, och/eller av intervjuerna (Book 1997:42). Utifrån slutsats framgår å ena sidan att partiledningen visserligen inte ägnade någon möda åt att diskutera avregleringen med kongressledamöterna. Å andra sidan visar att det inte förekom någon artikulerad kritik eller opposition i fråga om avregleringen som sådan eller partiledningens agerande kring densamma. kon- kluderar följande: Inte under någon av de undersökta kongresserna [1984, 1987, 1990] förekommer någon motion rörande liberaliseringar av valutaregle- EKONOMISK POLITIK SOM DEMOKRATISKT PROBLEM ringen i synnerhet eller marknadsregleringar i allmänhet. Inte heller parti- ledningen behandlar ämnet i sina föredragningar och inte heller när den eko- nomiska politiken tas upp till debatt yttras ett ord om avregleringsprocessen (1996:30). 47Valutaregleringen vilken avskaffades 1989 hade varit en av den socialdemo- kratiska planhushållningens eller snarare blandekonomins mest laddade bastio- ner. I varje fall symboliskt hade den inneburit att placerarna inte utan avsevärd olägenhet kunde smita undan det svenska projektet (1998:444 f.). 49Beträffande socialdemokraternas utvecklande av en ideologisk koppling mellan nationell suveränitet och demokrati, se Aylott (1999) och (1992). Se också (1994) rörande hur svenska socialdemokrater utvecklar en välfärdsna- tionalism. Om man vänder sig till ett helt annat sakområde än den ekonomiska politiken, nämligen den kommunala självstyrelsen, så finner man exempel som illustrerar hur socialdemokraterna grundar sin demokratisyn på substansvärden Om den kommunala självstyrelsens innehåll begränsas av snäva finansiella ramar eller på grund av andra organisatoriskt-administrativa tillkortakommanden inte svarar mot medborgarnas efterfrågan, menade socialdemokraterna debatt att den kommunala demokratin var urholkad. I stället såg socialdemo- kraterna demokrati intimt sammanbunden med serviceförmåga. proposition, som mot den samlade borgerliga minoritetens vilja stadgar om att mindra kommuner skall lägga samman till nya större kommuner, skriver departe- mentschefen sålunda: Redan nu vill jag betona att den kommunala demokratin ytterst beror på innehållet i den kommunala självstyrelsen. Blir de uppgifter som omfattas av den kommunala självstyrelsen inte tillräckligt meningsfulla, förlorar också den kommunala demokratin sin mening (Prop. 1969:103, s. 34. Se också (1998) för en utförlig analys av de politiska partiernas idéer om kom- munal självstyrelse. Se särskilt sidorna 370–376 där den socialdemokratiska substantiella demokratisynen, såsom den uttrycks i idédebatten om den kom- munala självstyrelsen, betecknas som servicedemokratins kommunideologi). 50Jfr : It must be permitted to make mistakes in a democracy, i.e. to take wrong decisions and implement wrong policies in view of desired aims. The decisions that lead to the financial problems, may very well be the result of decisions that are highly democratic in terms of procedural criteria. Even the effects of the financial deficit, in terms of dependence on the inter- national capital market, does not lead to a lower degree of democracy in [] the crucial point is not power in terms of maximising utility or welfare by means of public policy, but power in terms of popular control over political decisions and measures in (internal efficiency) regardless of economic restrictions on possible outcomes. The lack of economic resources to use state power to implement desired goals, does not lower the degree of demo- cracy in a procedural sense (1998a:17). 51 Ett illustrativt exempel på statsmaktens tvekan inför att göra omvälvande ekonomisk-politiska beslut till föremål för allmän debatt, utgörs av det sena 1800-talets s.k. tullstrid (mellan de politiska krafter som förespråkade frihandel och de som förespråkade protektionism). (1989) beskriver saken på Om tullfrågan fördes ut till väljarna, fruktade man sålunda, att väljarna oundvikligen skulle kräva åsiktsdeklarationer från kandidaternas sida. Det imperativa mandatet skulle träda i funktion. Riksdagsmännens självstän- dighet skulle undergrävas [] Vår tolkning är att riksdagsmännens tystnad i riksdag och valrörelser var strategisk. Allra minst en så kompli- cerad fråga som tullarna, som förorsakade ledande natio- nalekonomer och statsmän huvudbry, var lämpad för beslut genom de tillfälliga majoritetsopinioner som man lätt kunde framkalla på allmänna folkmöten. Den oro bland folkets breda lager, som tullfrågan spred, var till skada för landet. Den bästa lösningen även av denna fråga skulle uppnås, om svenska folkets förtroendevalda riksdagsmän fick fatta sitt beslut opåverkade av väljarnas mandat och resolutioner (1989:58 f). 52Jfr : Demokratiska beslut kan ha konsekvenser som är svåra, dvs. kostsamma att ändra på – t.ex. införande av kärnkraft. Om man kräver att de- mokratiska beslut inte får minska det praktiska handlingsutrymmet , gör man långsiktiga beslut och åtgärder odemokratiska (1999:17). Fundera över följande tankeexperiment: låt oss anta att den svenska statsmakten beslutar att åter reglera den svenska valutan och att skall träda ur den europeiska integrationen. Skulle de som anser att av- reglering respektive svenskt medlemskap i är problematiskt demokratiskt sett förändra sin syn på innebörden av avregleringen/EU-medlemskapet? Kort sagt, skulle de acceptera demokratidefinition (att demokrati är att kunna fatta sakpolitiska avgöranden snarare än innebörden i dessa)? [] it should now be evident that it seems to me misguided to search for the [common] good exclusively in the outcomes of collective de- cisions and ignore the good that pertains to the arrangemants by which they are reached (1989:306). 55Följande citat är hämtat från en debattartikel av publicerad 1994. Citatet illustrerar frånvaron av en koppling mellan de socialdemokratiska regeringarnas beslut att avreglera valuta- och kreditmarknaderna och marknadskrafternas styrka. Demokratin hotas ständigt. Det existerar starka krafter som vill begränsa politikens verkningskrets, krafter som vill att marknadens diktatur ska få breda ut sig. Detta kan vi socialdemokrater aldrig acceptera. Marknaden är förvisso en omistlig nödvändighet i en demokrati. Den är bra på att skapa tillväxt, men klarar inte av att fördela de gemensamma resurserna på ett rättvist sätt eller att hantera sådana viktiga ting som miljön och jämställdheten (941030). 56Formuleringen demokrati på svenskt vis härrör från SNS Demokratiråd. skall nämligen ha Demokrati på svenskt vis som sin rubrik. 57För en träffande beskrivning av hur den svenska demokratitraditionen får sin grund i substansvärden, närmare bestämt att förse medborgarna med välfärd, vill jag återge följande rader från den s.k. : När den offentliga sektorn byggdes ut diskuterades demokratifrågorna lite eller inte alls. Utbudet av offentliga tjänster ansågs vara en utveckling av demokratin i sig. EKONOMISK POLITIK SOM DEMOKRATISKT PROBLEM Behoven var stora och akuta och måste av sociala skäl tillfredsställas så snabbt som möjligt. Ansträngningarna koncentrerades till själva utbyggnadsprocessen (SOU 1987:33, s. 42). Alesina, ; Carliner, (eds.) (1991) Politics and Eco- nomics in the Eighties. Aylott, (1999) The Swedish Social , i Notermans, Ton (ed.) Social Democratic Parties and EMU. , (1988) Program och ekonomisk politik 1920– 1988. SAP i regeringsställning, i Misgeld, ; , ; , (red.) (1988) Socialdemokratins samhälle. SAP och under . Banuri, ; Schor, (eds.) (1992) Financial Openness and National Autonomy: Opportunities and Constraints. Book, (1997) Kuppmakare och ideologiskt skifte. Om pro- cessen när socialdemokraterna upphävde valutaregleringen. Politiska institutioner och strategiskt agerande 15. Statsveten- skapliga institutionen. Calmfors, (1980) Valutaregleringen, kapitalrörelserna och stabiliseringspolitiken, i SOU 1980:51 Valutareglering och ekonomisk politik. Expertrapporter från valutakommittén. Canals, (1993) Competitive Strategies in . , (1989) Democracy and Its Critics. , (1995) Det civila samhället i samhällsteori och samhällsdebatt. En kritisk analys, i Trägårdh, (red.) Civilt samhälle kontra offentlig sektor. , (1996) Politik och stat. En rekonstruktion av begrep- pen politik och stat som grundläggande för vårt tänkande och hand- lande, tillika en rekonstruktion av politikvetenskapens betydelse inom samhällsvetenskaperna. Uppsats framlagd vid Karlstadkon- ferensen i politisk teori, 23– Easton, (1981) . An Inquiry into the State of Political Science. EKONOMISK POLITIK SOM DEMOKRATISKT PROBLEM , (1994) Självbelåten välfärdsnationalism styr nej- sidan, , , (1995) Den ekonomiska politiken och nationens välstånd. betänkande 1989/90:FiU37, Betalningar till och från utlandet , (1990) Den internationaliserade ekonomins auto- nomi, i , , , (red.) Makt och internationalisering. , (1994) Labours Thatherite Revisionism: Playing the Politics of Catch-Up, i Political Studies, vol. 42, nr 4, s. , (1992) Varför demokrati? Introduktion, i , , , (red.) (1992) Idéer om demokrati. , (1996) Om möjligheten att demokratiskt rätt- färdiga den ekonomiska och monetära unionen. Bilaga 15 till (SOU 1996:158). Helleiner, (1995) Explaining the Globalization of Financial Markets: Bringing States , i Review of International Political economy 2:1995 Helleiner, (1996) Post-Globalization – Is the Financial Libera- lization Trend likely to be Reversed?, i , ; Drache, (eds.) (1996) States Against Markets – The Limits of Glo- balization. Kapstein, (1994) Governing the Global Economy. Internatio- nal Finance and the State. Information , , 1995 , (1995) Valutaregleringen. En undersökning av debatten kring valutaregleringens vara eller inte vara. (Stencil, B-uppsats) , (1996) SAP avreglerar marknadsekonomin. Ett fall av policyskapande på den interna arenan. (Stencil, C-uppsats) (1985) Small States in World Markets: Indu- strial Policy in Europe. , (1960) Den nya ekonomien i : J.M. Keynes, E. Wigforss, B. och utvecklingen –39. , (1967) Planhushållningsdebatten. , (1989) Ideologi och strategi. Svensk politik under . , (1998a) The Moral Standing of Democracy. Upp- sala universitet. (opublicerat manus) , (1998b) EU-inträdet och demokratin i , i 1998:124 Demokrati på europeisk nivå , (1999) Så gott som demokrati, i Statsvetenskap- lig . , Per (1998) Det dukade bordet. Om partierna och de ekono- miska kriserna. Skrifter utgivna av statsvetenskapliga föreningen i , 128 , (1998) Politikerförakt eller mogen misstro? En över- sikt. (1993) – Exchange Control Policy Oxelheim, (1996) Financial Markets in Transition. Globaliza- tion, Investment and Economic Growth. Proposition 1969:103 Proposition 1976/77:131 Proposition 1985/86:150 Proposition 1989/90:135 Proposition 1989/90:150 Przeworski, (1985) Capitalism and Social Democracy. , Bo (red) (1995) . Demokrati som dialog. Scharpf, (1991) Crisis and choice in European social demo- cracy. Ithaca, N.Y: EKONOMISK POLITIK SOM DEMOKRATISKT PROBLEM , (1984) Från tillväxt till trygghet. debatt om strukturpolitikens mål och medel. (1992) A Return to Revisionism? , in , .; Spear, (eds.) (1992) The Changing Labour Party. (1994) Understanding the Politics of Catch-Up: the Modernization of the Labour Party, i Political Studies, vol. 42, nr 4, s. 708-715 SOU 1980:51 Valutareglering och ekonomisk politik. Expertrapporter från valutakommittén. SOU 1985:52 Översyn av valutaregleringen. Slutbetänkande av valutakommittén. SOU 1987:33 Ju mer vi är tillsammans. Betänkande års folkrörelseutredning. Demokrati och makt i . , (1998) Debatten om den kommunala självstyrelsen 1962–1994. Strange, (1988) States and Markets. , Bo (1992) Folkhemmet mot . Ett historiskt perspek- tiv . Tsebelis, (1990) Nested games: rational choice in comparative politics. , (1998) The Myth of the Powerless State: Governing the Economy in a Global Era. Det politiska globaliseringsbehovet och demokratin utgjorde på flera sätt en scenförändring i svensk politik. Det tidiga 90-talets lågkonjunktur och strukturproblem var i detta avseende inte viktigast, utan snarare de ekonomisk-politiska väg- valen som innebar att låginflationspolitik prioriterades framför ar- betslöshetsbekämpning; att EU-medlemskap valdes i stället för samt att den statliga budgetsaneringen genomfördes snabbt och kraftfullt. Allt detta gjordes på gott och ont. Stora grup- per blev förlorare på grund av arbetslöshet, chockhöjda räntor i och med det ödesdigra försvaret av svenska kronan, förlorade insatser i bostadsrättskonkurser samt minskade offentliga bidrag. De som drabbades i flera avseenden blev naturligtvis stora förlorare. Många människor blev också vinnare efter hand, inte minst tack vare sjun- kande räntor som en följd av den framgångsrika budgetsaneringen. Talet om ekonomisk kris var inget nytt. Det hade vi hört flera gång- er tidigare, men vi hade inte erfarit en scenförändring med så påtag- liga och direkta konsekvenser i vardagslivet som vi nu blev varse. blev ett systemskifte i svensk politik. Överlag upplevdes nog förändringarna ske snabbt och drama- tiskt. Den dominerande bilden – den populära historieskrivningen – var att svensk demokrati utmanades av externa, ekonomiska driv- krafter i en framväxande global ekonomi. Hade vi några egentliga alternativ? Hade inte nationalstaten blivit en nödvändig men otill- räcklig beslutsarena för den svenska folkstyrelsen? Har svensk de- mokrati någon framtid i globaliseringens tidevarv? Frågor av detta slag blev allt vanligare . blev de knappt ställda. Bilden av svensk demokrati har förändrats radikalt DET POLITISKA GLOBALISERINGSBEHOVET OCH DEMOKRATIN kom svensk de- mokrati att uppfattas som ett relativt slutet, formellt och statiskt beslutssystem, trots att var ett av världens mest internatio- naliserade länder. En västerländsk dualism mellan politik och eko- nomi genomsyrade den förhärskande demo- kratisynen. Det politiska systemet uppfattades som något av en svensktillverkad maskin för produktion av demokratiska beslut. Det fanns också en stark tro på politiken som medel; en övertygelse att politiken kunde styra samhällsutvecklingen. hade t.ex. socialdemokraterna ambitionen att genomföra ekonomisk demokrati, bl.a. med hjälp av löntagarfonder. ansågs politikernas inflytande ha kringskurits ordentligt, inte minst av po- litikerna själva och delvis av samma politiker som hade ett betydligt större politiskt självförtroende. Denna scenförändring i modern svensk historia aktualiserar flera frågeställningar: Har svenska politiker blivit tagna på sängen av en snabb och omfattande globalisering? Har externa, ekonomiska för- ändringstendenser underminerat den svenska demokratins forna handlingskraft eller kan vi förstå detta på något annat sätt? Finns det politiska motiv och nationella förklaringsfaktorer bakom scen- förändringen, vid sidan av globala, ekonomiska drivkrafter? Denna uppsats har ambitionen att komplettera dagens dominerande his- torieskrivning om den globaliserade ekonomin genom att fokusera det politiska globaliseringsbehov som har funnits i . Jag kommer att argumentera för att den domi- nerande tolkningen av globaliseringen i är en tämligen en- sidig framställning och att 90-talets systemskifte mycket väl kan förstås och tolkas som en politisk legitimering av ett förändrat samhällskontrakt mellan medborgare och politiker i . De viktiga drivkrafterna är, enligt denna tolkning, nationella och poli- tiska till sin karaktär. När traditionella lösningar och relationer mellan politiker och medborgare ifrågasätts infinner sig frågan vad det leder till för omprövningar. Hur ska framtidens relation till medborgarna se ut? Vilka demokratistrategier torgförs av po- litiska partier i , i synnerhet i relation till det europeiska in- tegrationsprojektet? Vad vill svenska partier med EU? Innan frå- gorna om globalisering och demokratiska alternativ behandlas görs en bakgrundsteckning av den svenska demokratins karaktär . Ett genomgående tema i uppsatsen är att problema- tisera relationen mellan dels nationella och internationella förkla- ringsfaktorer, dels politiska och ekonomiska drivkrafter/motiv. I den bästa av världar gyllene epok varade –1975. utveckling var på flera sätt parallell med . Både och hade mycket gynnsamma förutsättningar vid krigsslutet, som gav oss ett försprång i förhållande till många andra länder. beskrivs i forskningslitteraturen som en stabilitetsepok med alltmer utvecklat samarbete mellan västvärldens stater under amerikanskt hegemoniskt ledarskap (Keohane ). Den i världspolitiken dominerande aktören kunde driva fram ett samarbete i huvudsak på sina villkor men inte utan egna uppoff- ringar. Nya spelregler för världshandeln etablerades som innebar att en liberal frihandelsordning etablerades. I anglosaxisk litteratur kal- las den liberal international economic order (LIEO). Detta under- lättade en expansion för stora amerikanska multinationella företag, men i hög grad också för svenska storföretag. Den liberala frihan- delsordningen försvarades i huvudsak av och den organisa- tionsstruktur som hegemonen hade byggt upp med sina allierade (Nato, , och ). För- svaret var dels säkerhets- och försvarspolitiskt inriktat i relation till och , dels mer politiskt-ekonomiskt i förhållande till de utmaningar som kom från tredje världen i form av krav på en ny ekonomisk världsordning (NIEO) (Krasner 1985). blev vi duktiga på att skilja nationellt från internationellt och politik från ekonomi. Dessa distinktioner ge- nomsyrade både tänkande och handling. Bilden av svensk demokrati blev ofta snävt nationell utan systematiska kopplingar till ekonomis- ka förutsättningar och omvärldsförhållanden. Mot bakgrund av en betydande internationalisering kan detta fram- stå paradoxalt, men tidsperiodens relativa stabilitet och förutsägbar- het utgjorde naturligtvis goda förutsättningar. Internationalisering- en gav länder som och vind i seglen. Internationalise- ringen kom att förknippas med exportframgångar, ökat utbud av varor, turism m.m. Vi berikades av internationaliseringen och be- hövde därför inte problematisera den. Vi kunde koncentrera oss på vårt nationella välfärdsbygge, fördelningspolitik m.m. Det växte fram en formalistisk och statisk syn på demokratin under de gyllene åren. Vi förlitade oss på att den svenska folkstyrel- sen producerade beslut med en god demokratisk förankring. Sys- temlegitimiteten var så stark att vi sällan ifrågasatte och problema- tiserade den faktiska demokratins funktionssätt. DET POLITISKA GLOBALISERINGSBEHOVET OCH DEMOKRATIN varon av folkvalda politiker sågs nära nog som uttryck för en funge- rande demokrati. Demokratin blev under många framgångsrika de- cennier en självklarhet för svensken; något som kunde tas för givet. Denna formalistiska och statiska demokratisyn – som delvis finns kvar – var barn av sin tid. Svenskarna fick det allt bättre, inte minst materiellt. Det fanns en stark tro på politiken som medel; en allmän övertygelse att politiken i hög grad kunde styra samhälls- utvecklingen. I takt med välfärdsstatens utbyggnad stärktes tilltron till demokratin som styrelseform. Demokratin upplevdes prestera konkreta resultat och därigenom visa sin överlägsenhet över alterna- tiva styrelseformer. Begreppet servicedemokrati myntades och åsyf- tade framför allt att en växande offentlig service bidrog till en stark politisk legitimitet (1956). Demokratin blev en över- ideologi som genomsyrade skilda uppfattningar om det goda sam- hället. – när efterkrigstidens stabila och relativt för- utsägbara förutsättningar redan hade börjat att rämna – framstod som den färdiga demokratin, med ett väl fungerande politiskt system och en utbyggd generell välfärdspolitik. Vi levde i den bästa av världar, enligt mångas förmenanden. Den färdiga demokratin hade uppnåtts genom centralistiska lösningar som syftade till effektivitet enligt storskalighetens principer (med ett stort antal servicenyttjare och en låg styckkostnad). Betydande kommunsam- manslagningar hade genomförts och antalet politiskt förtroende- valda hade därigenom minskat dramatiskt. minskade antalet kommuner från ca 2 500 till 279 stycken och anta- let förtroendeuppdrag minskade från ca 200 000 till 70 000 (1982 s. 42). Verksamheter hade sla- gits samman och större enheter hade byggts. Medborgarna hade fått tillgång till ett allt större serviceutbud, men många hade fått ett ökat avstånd till såväl offentlig service som politiskt förtro- endevalda. Vidare byggde den färdiga demokratin på vad vi kan kalla en par- tibaserad representativ demokrati. Medborgarinflytande tillgodosågs genom en dominerande kanal, nämligen regelbundet återkommande demokratiska val. Partisystemet tycktes garantera åsiktsrepresenta- tivitet under överinseende och kontinuerlig granskning av svenska demokratiforskare. Det demokratiska systemet hade blivit så effek- tivt att vanliga medborgare knappast behövde engagera sig, bortsett från att gå och rösta . De förtroendevalda kunde kon- centrera sig på att bygga ut och förvalta offentlig verksamhet. spelade alltmer rollen som beslutspolitiker med handlingskraft och effektivitet som ledstjärnor. Den färdiga demokratin byggde också på en politisk centralstyr- ning samt en långtgående professionalism och expertkunskap. Alltfler offentliganställda hade tillkommit inom många nya områden. arbetade ca 840 000 personer i kommuner och landsting, vilket motsvarade var fjärde yrkesverksam i (, 1982 s. 242). Nya yrkesgrupper och kompetenser hade bidragit till att höja kvaliteten i offentlig verksamhet. Trots denna expansion hade ingen egentligen ifrågasatt ambitionen att kunna skilja på politisk värde- fördelning och värdeneutralt beslutsgenomförande. Tanken på en dualism i offentlig verksamhet hade bestått. hade också förtroendevalda på ledande poster i kommuner och landsting börjat bli heltidssysselsatta med politiken. Mest central i föreställningen om den färdiga demokratin var den konstitutionellt grundade distinktionen mellan demokratins form och innehåll. Demokratin som form och beslutssystem uppfattades vara stabil , medan kontinuerlig förändring och dynamik till- skrevs politikens mer innehållsliga frågor (sakfrågor). Denna färdiga demokratiföreställning är en bild av svensk demo- krati som inte beaktar eller problematiserar ekonomiska förutsätt- ningar eller internationella förhållanden. Föreställningen återspeglar i hög grad den svenska regeringsformen.