sou · GNB314 · 2000-01-01 00:00:00 — För att uppnå den flexibilitet tekniken medger är det lämpligt att outnytt- jad överföringskapacitet kan utnyttjas av annan än tillståndshavaren för programverksamhet eller för överföring av annan slags information och sidotjänster. Ett av syftena med den föreslagna verksamheten har varit att ge pro- gramföretagen möjlighet att tekniskt utveckla sina sändningar. Genom att låta programföretagen själva disponera utrymmet, att fritt upplåta detta till annan tillståndshavare i samma multiplex eller använda utrym- met för annat än till programmen anknutna tjänster ges program- företagen denna möjlighet. Ett alternativ vore att upplåta viss del av den totala överförings- kapaciteten till aktörer som har ett intresse av att utveckla enbart sido- tjänster. För att tillstånd skall kunna ges enligt radio- och TV-lagen (eller lokalradiolagen) är emellertid en förutsättning att verksamheten omfattas av begreppet ljudradioprogram. Frågor om teknisk samverkan Som redovisats ovan har frågan om multiplexering inte berörts i propositionen om digitala ljudradiosändningar och regleras inte heller i förordningen om digitala ljudradiosändningar. När det gäller digitala TV-sändningar har däremot angivits att det bör vara de som erbjuder programtjänster i systemet som vanligtvis bestämmer över funktionen tillsammans. Några skäl att välja en annan reglering för funktionen när det gäller radiosändningar har inte framkommit. Frågan om tekniskt samarbete innefattar frågan om täckningsgrad eftersom samarbetet medför att alla sändningar i en multiplex får samma geografiska räckvidd. Täckningsgraden är intimt förknippad med sändningskostnaden. För att uppnå full täckning i krävs enligt uppgift åtta samverkande sändare. Med några enstaka väl placerade sändare kan en täckningsgrad om uppnås. Kostnaden för att nå de sista 15 pro- centen av invånarna blir således, proportionellt sett, avsevärt mycket högre. Det finns därför ett incitament för programföretagen att efter- sträva en låg täckningsgrad. Det bör emellertid framhållas att en låg täckningsgrad medför att radions räckvidd blir begränsad. En av radions starkaste konkurrensfaktorer - dess mobilitet - påverkas därför negativt av låg täckningsgrad. DAB förväntas ju dessutom i första hand slå igenom via mottagare i bilar. Sändningskostnaderna påverkas även av vilket utrymme som används för sändningarna. Kostnaden för att sända i L-bandet beräknas bli påtagligt större än kostnaden i exempelvis band III. För att täcka ett område krävs fler sändare i L-bandet än i band III. För det fall , som är planerat skall dela multiplex med privata programföretag innebär det att den täckningsgrad som kan komma att krävas av sändningar indirekt kommer att krävas även av de privata företagen. Frågor om täckningsgrad har inte berörts i det hittillsvarande arbetet med DAB. Radio- och TV-lagen torde dock ge regeringen möjlighet att ställa villkor i denna del24. 24 3 kap 2 § punkt 1. 6 Den nuvarande situationen Det finns () 84 utdelade tillstånd för analog utsändningsteknik, fördelade över 38 sändningsområden. Därutöver finns nio lediga sändningstillstånd, fem av dessa sändningstillstånd avser om- åden där kommersiella lokalradiosändningar redan pågår; , , , och . De övriga lediga tillstånden finns i och i med vardera ett ledigt tillstånd samt två i (/). Tillstånden har blivit vilande till utgången av genom den s.k. stopplagen. Utöver dessa tillstånd finns nio till tio sändningstillstånd förberedda för digitala utsändningar i , och . genomför kontinuerliga rikstäckande mätningar av radiolyssnandet på riks- och lokalnivå1. Fördelningen av radiolyssnandet för hela riket är följande. 1 Den senaste rapporteringen (Rapport I 1999) av radiolyssnandet i hela riket visar att av landets befolkning mellan 9- lyssnar på radio under ett genomsnittligt dygn . Undersökningsperioden för denna rapportering var 5/10- 25/10 och 2/11- 13/12 1998. Några större förändringar i lyssnarsiffrorna för och den privata lokalradion som helhet har inte skett . Huvuddelen av det material som sänds i lokalradion är centralt producerat och sänt över ett flertal stationer. Detta är en följd av att några få nätverk med många anslutna tillståndshavare har en mycket hög grad av central programverksamhet. Om man utgår från enbart programsamarbete finns tre större nätbildningar. I två av dessa nätverk (Radio och ) förses varje enskild tillståndshavare med samma programmaterial. Vid bestämda tillfällen varje timme kan de enskilda tillståndshavarna gå in med lokal reklam och annat lokalt material. Andelen sådan material uppgår till ca per dag. Också inom det tredje programsamarbetet (NRJ) förses flertalet tillstånds- havare med ett centralproducerat material under två tredjedelar av dygnet. Över vissa delar av NRJ-nätet kompletteras det central- producerade materialet med en mindre mängd regionalt programmaterial under vardagar. I dessa stora programsamarbeten ingår f.n. närmare 60 av de 84 till- ståndshavarna. Härutöver förekommer programsamarbeten mellan Radio på olika orter. Om även dessa stationer räknas med uppgår antalet tillståndshavare som deltar i någon form av program- samarbete till ca 65. Hos de övriga tillståndshavarna (ett 20-tal stationer) är praktiskt taget allt programmaterial egenproducerat. Programmaterialet har också hos flertalet av dessa stationer en klar lokal förankring. vuxenpop (finns även som Hot AC och Soft AC.hitradiomodern dansmusik oldiessoul, rap m.m. Programutbudet i lokalradion utgörs till helt övervägande del av musik. Andelen musik uppgår hos flertalet lokalradiostationer till 75- 80 %av sändningstiden. De olika stationerna/nätverken har olika inriktning, s.k. format på sitt musikutbud och vänder sig delvis till olika målgrupper. Enligt svensk radioreklams websida förekommer följande format inom lokalradion2: AC (adult contemporary) (european hit radio) Huvuddelen av tillståndshavarna har formatet AC eller Hot AC och riktar sig till målgruppen 20- . Detta gäller bl.a. två av de tre stora programnätverken vari ett 40-tal tillståndshavare deltar. Det tredje programsamarbetet har formatet och har ålderskategorin 15- 39 som primär målgrupp (ett 20-tal tillståndshavare). Även ett stort antal av de övriga tillståndshavarna använder formatet AC eller Hot AC. Tre av tillståndshavarna är helt eller delvis inriktade på oldies - populärmusik . Förutom musik består programutbudet av nyheter, väder, trafik- information, evenemangstips, tävlingar, intervjuer, reportage, direkt- sändningar från olika evenemang, m.m. och TV har i en studie, som publiceras i , undersökt programinnehållet i den privata lokalradion, närradion och i , och . Undersökningen visar att nästan hela sändningstiden hos flertalet lokalradiostationer rymdes inom kategorin Populärkultur, där presenta- tion och spelning av lätt musik var en tungt vägande ingrediens. Sist- nämnda visade sig genom att rena musikinslag i allmänhet svarade för av sändningstiden, varvid all spelad musik tillhörde en enda genre, nämligen pop- och rockmusik. Den fjärdedel av sändningstiden som över huvud taget innehöll något tal delades ungefär lika mellan programinslag i traditionell mening och reklaminslag. I både P4 och närradion fanns flera olika programkategorier repre- senterade och andelen rena musikinslag var betydligt lägre än i lokal- radion. Musikens roll var likväl betydande, men här fanns vid sidan av pop- och rockmusiken också ett antal andra genrer företrädda, även om de mestadels innebar musik av lättare slag. Den stora skillnaden gente- mot lokalradion gällde dock talinslagen. Allmänt sett svarade talinslagen i P4 och närradion för 40- av hela sändningstiden, och det rörde sig nästan uteslutande om inslag av redaktionell karaktär. Enligt undersökningen ägnade inte ens de mest lokalinriktade kana- lerna, dvs. Närradion och P4, merparten av sin sändningstid åt lokala inslag (i undersökningen definierat som inslag med anknytning till sändningsorten eller det omgivande landskapet). Bland de undersökta kanalerna och orterna nådde närradion i högst med lokalt programinnehåll, som närradion i stannade vid . P4:s andelar varierade . Bland lokal- radiostationerna nådde City i Högst , medan värdena i övrigt oftast pendlade kring . De lägsta andelarna lokalt program- innehåll uppmättes för NRJ, i och i . Med undantag för i och som hade en del lokala inslag av redaktionell karaktär utgjordes det lokala program- innehållet i lokalradion huvudsakligen av reklam- och sponsrings- meddelanden. Radio- och har avslutat en omfattande utredning av ägarförhållandena inom lokalradion. Verket fann att ett omfattande nätverkssamarbete förekom mellan flertalet innehavare av lokalradio- tillstånd (76 av 84) och att det förekom fall där någon hade ett inflytande över flera tillståndshavare. Radio- och fann dock – med ett undantag – inte att någon genom direkt eller indirekt ägande ensam hade ett bestämmande inflytande över mer än en tillståndshavare. I ett fall bedömdes kombinationen av ägande och avtal ge ensamt bestämmande inflytande över mer än en tillståndshavare. Återkallelse av sändningstillstånd aktualiserades därför i två fall. Verket fann emellertid inte skäl att återkalla tillstånd eftersom detta bedömdes vara en alltför ingripande åtgärd3. 3 Radio- och beslut , Dnr 836/98, 899/95, 2254/96 Anslutna tillståndshavare: 14 st. 104,3 i () 106,9 i () 106,9 i () 104,7 i län AB () 106,1 i () Vinyl 107 AB () 107,3 i () () 107,8 i () 104,2 i län AB () 106,4 i () 105,5 i F/B AB (/) (/) 106,7 i () (), helägt av , producerar program och sköter riksannonsförsäljning (genom ) på uppdrag av de anslutna tillståndshavarna. Vissa av tillståndshavarbolagen ägs av samma kvartett (ingen har ensam majoritet): , AB , och . RPF är delägare - dock utan ensam majoritet - i sex av tillståndshavarbolagen. 13 av de 14 tillståndshavarna i Mix Megapol-nätet sänder en central producerad feed . Det egenprod- ucerade materialet utgörs hos dessa stationer av lokal reklam m.m. och lokalt sammansatt musik . En av tillståndshavarna i nätet sänder, förutom lokalt sammansatt nattmusik, egenproducerat material med lokal profil på vardagar mellan och 16.00. Anslutna tillståndshavare: 21 st. () () () (/) (Trestad) () () (/) () () () () Samtliga tillståndshavare har franchiseavtal med (), ägt till av det franska bolaget . Avtalen innebär att franchisetagaren får licens att använda varumärket , att franchisetagaren får tillgång till det know-how på radioområdet som RF besitter, att RF levererar program upp till och att franchisetagaren själv svarar för resterande programproduktion, att RF har rätt att ställa vissa krav på det av franchisetagaren producerade materialet vad gäller formatet samt att franchisetagaren kan säga upp avtalet med 12 månaders varsel. I alla tillståndshavarbolagen återkommer det av NRJ S.A. helägda () som minoritetsdelägare (c:a 40- ). Övriga aktier ägs av de franska respektive luxemburgbaserade invest- mentbolagen . () och Luxem- bourgeoise de Participations dans les Media (). Såvitt framkommit finns inget ägarsamband mellan dessa bolag och NRJ S.A. Vad gäller i har denne endast avtal med RF om utsändning av programtjänsten NRJ. Flertalet tillståndshavare i NRJ-nätet sänder en centralproducerad feed med avbrott för lokal reklam 4- . I två regioner (och ) sänds ett morgonblock med lokala programledare mellan och 12.00 på vardagar. sänder samtliga stationer lokalt sammansatt musik. Anslutna tillståndshavare: 28 st. (13 st) KB () RadioIndustri Xerkses i () Radio () /KB () Mediaintressenter /KB () Radio 106,1 KB () Radio KB () Radiointressenter KB () 106,5 i KB () Radio KB () Radio Ö-vik KB ) () Tillståndshavarna har leveransavtal med Svensk Radioutveckling KB (SRU), ägt av TidningsAB Stampen, LT Liberala m.fl., om leverans av program i den utsträckning de önskar. I tre av till- ståndshavarbolagen återkommer följande delägare, dock utan ensam majoritet; Ett (i sin tur ägt av TidningsAB Stampen) samt NET-Videoproduktion & TV i (i sin tur ägt av ). I övrigt ägs bolagen vanligen av en lokal dagstidning tillsammans med köpmannaföreningen på orten. finns ett avtal mellan SRU och om samarbete mellan RIX- och MTG-näten. Samarbetet innebär att ansvarar för programproduktion för samtliga stationer anslutna till RIX- och MTG-näten samt att (ett företag inom ) säljer annonstid för båda näten. (15 st) Z Radio 101,9 HB () Radio Storpannan 104,8 i () 104,5 i Hällby och () Forum & Marknad 107,7 i () Reklammedia 107,3 i () Reklamradio 106,0 HB () Reklamradio 104,3 HB () Radio 2001 107,6 i () 105,0 HB (Trestadsområdet) 104,0 HB (/Åre) HB () Gigahertz 106,7 i () Reklammedia 104,4 i och () , helägt av det börsnoterade , har franchiseavtal med de femton tillståndshavarna. Avtalet innebär att tillhandahåller försäljning av rikstäckande reklamtid (genom ), marknadsföring, tekniskt stöd, rätten till varumärket samt leverans av program (producerad av ) . Avtalen löper i taget med sex månaders uppsägningstid. 13 av de 15 bolagen är handelsbolag i vilka samma tre aktiebolag är bolagsmän; , och . I de två övriga aktiebolagen äger av aktierna. Programmen är centralt producerade för både RIX-nätet och MTG- nätet. Under sänds en central programfeed, vilken kan avbrytas av de enskilda tillståndshavarna vid bestämda tillfällen varje timme för lokal reklam, lokala tävlingar m.m. Andelen lokalt producerat programmaterial som sänds på detta sätt uppgår enligt uppgift till i genomsnitt . sänder stationerna lokalt sammansatt musik. 6.3.4SRAB/(Fria Media) Anslutna tillståndshavare: 13 st. Fria Radiobolaget i () Svensk Radiopartner () Fria Media i () Fria Media i () Radiokanal i () , ägt till lika delar av (Fria Media) och AB (se vidare under Mix Mega- pol) sköter riksannonsförsäljning på uppdrag av de anslutna tillstånd- shavarna. har avtal med om pro- gramproduktion. I många av tillståndshavarbolagen återkommer Fria Media, helägt av Stiftelsen , som delägare. Radio i , och sänder lokala program i två block (kl. 06.00- 10.00 och 14.00- 18.00) och samma program under resten av dygnet. Samma upplägg tillämpas av Radio i och . Radio i och sänder samma program (06.00- 22.00) och lokalt producerade program . Hos övriga tillståndshavare är praktiskt taget allt programmaterial egenproducerat och har en klar lokala förankring. 6.3.5Övriga (ej nätverksbundna) Antal tillståndshavare: 8 st. () () () () () () () Bland dessa finns i vissa fall ägarkopplingar. Inom kretsen av fristående tillståndshavare är så gott som allt mate- rial egenproducerat. Hos vissa av dessa tillståndshavare har program- materialet en klar lokal förankring. Reklammarknaden för radio har utvecklats starkt från det att de kommersiella sändningarna inleddes. uppgick de totala investeringarna till sammanlagt , , , och 1997 416 miljoner kronor4. beräknas annonsintäkterna uppgå till ca , vilket motsvarar en andel om av investe- ringarna i traditionella medier. var radion var det snabbast växande mediet, undantaget internetannonseringen5. IRM prognosticerar att reklamintäkterna 2004 kommer att uppgå till ca i dagens penningvärde (se bilaga 4). Den sammanlagda avgiften för lokalradion för har av Radio- och fastställts till , vilket motsvarar av den totala omsättningen i branschen. Avgifterna fördelar sig på de olika nätverken enligt följande. (13 125 900/23 710 100) 5IRM:s rapport , . 6.4.3Resultaten för de olika nätverken som ägs av driver Mix . Omsättningen för företaget uppgick till , var omsättningen . Under motsvarande perioder visade företaget en förlust om , respektive efter finansiella poster6. För perioden januari visade program- företaget en förlust om före bokslutsdispositioner och skatt. uppgick förlusten till 38,7 miljoner kronor7. Omsättningen för beräknas uppgå till . drivs av som är ett helägt dotterbolag till . är vidare moderbolag i en koncern som består av ett dotterbolag samt flera intressebolag. Bolaget har brutet räkenskapsår. nådde koncernen en omsättning om som förlusten uppgick till (före dispositioner och skatt). Motsvarande siffror för var i omsättning respektive i förlust8. /97 erhöll bolaget ett aktieägartillskott om , uppgick aktieägartillskottet till . Omsättningen för beräknas uppgå till ca . 6Radioprogramföretaget årsredovisning för räkenskapsåret 1997-01- 7RFP för tiden - . 8RBS Broadcastin AB:s årsredovisning för räkenskapsåret 1996- 10- 01 - 1997- 09- 30. Omsättningen för uppgick till som resultatet efter avskrivningar visade en förlust om . Motsvarande siffror var , respektive en förlust om . I MTG:s rörelse- resultat ingår P4 Radio med 20 miljoner kronor9. Koncernbidraget för bolaget uppgick till . Av delårtsrapport för framgår att nettoomsättningen för radio under de första kvartalen 1998 har ökat från och till , respektive . äger bl.a. av aktierna i dotterbolaget och av aktierna i . uppgick koncernens intäkter till . Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till en förlust om 930 000 kr10. För perioden därefter vilken omfattade var intäkterna för koncernen under det att resultatet efter finansiella intäkter och kostnader visade ett positivt resultat om . Under uppgick intäkterna till (fakturerat utfall) jämfört med under . 9Årsredovisning för för räkenskapsåret 1997- 01- 01 - 1997- 12- 31. . 10Årsredovisning och koncernredovisning för , räkenskapsåret 1996- 07- 01 - 1997- 12- 31. De accumulerade förlusterna för lokalradion vid utgången av har uppskattas till ca . har de sammanlagda reklamintäkterna uppgått till ca som koncessionsavgifterna uppgått till drygt 500 mil- joner kronor. Den positiva marknadsutvecklingen för lokalradion förväntas fortsätta, se bilaga 4. En sådan utveckling främjar programföretagens förutsättningar att uppnå förbättrade rörelseresultat. 7 Överväganden och förslag Vad handlar den här utredningen om? Vilka är de stora förändringarna? Reklamradion har funnits och har etablerat sig hos lyssnarna som ett naturligt inslag i etern. Mätningar säger att det rör sig om 2 miljoner lyssnare som lyssnat på en kommersiell lokalradiostation. har det funnits en bitvis hård kritik mot det likriktade innehållet och inte minst hur frekvenserna auktionerades ut. Det viktigaste resultatet av utredningens arbete är att den kom- mersiella lokalradion nu får möjlighet att göra bedömningar på . De tillstånd som tidigare fördelats kommer att kunna förlängas till utgången av 2008. Med det beskedet kan ägarna till de olika radio- stationerna i lugn och ro utveckla radion och åstadkomma lönsamhet i branschen. Den trygghet som en avlägsen tidshorisont erbjuder kan användas till att experimentera och utveckla den kommersiella radion och att inleda det kommande teknikskiftet till digitalradio. Ett annat viktigt resultat är att förslaget innehåller en uppgörelse med det tidigare auktionsförfarandet. Utauktioneringen av frekvenser slog ut många av de lokala intressenter som fanns 1993 och gjorde att de stora nätverken kom att dominera. Det resultatet stämmer inte med de intentioner som finns i lagen. Auktionerna drev också upp priset på tillstånden och har gjort att lönsamhet ännu inte uppnåtts i branschen. Förslaget innebär att de lediga tillstånden kommer att fördelas efter helt andra grunder. Varje sökande skall bedömas för sig. Förfarandet öppnar därmed möjligheter för fler aktörer att sända radio. Kritiken mot den kommersiella lokalradion handlar ofta om att det är en för stark likriktning av utbudet och att man vågar för lite. Kritiken har framförts av bl.a. annonsörerna. Som svar på kritiken kan hävdas att med tiden kommer bredden och den lokala anknytningen att öka samt mångfalden i etern att stärkas. För att påskynda den utvecklingen skärper utredningen kravet på att sända med egen profil. Varje station ska sända eget material som skiljer sig från andra stationer minst mellan 6.00 och 21.00. Utredningen har haft som uppdrag att söka vägar för att underlätta de kommersiella programföretagens medverkan vid introduktionen av den digitala radion, DAB. Försökssändningar pågår inom och teknikskiftet kommer självklart omfatta även den kom- mersiella radion. DAB innebär en stor kvalitetshöjning för lyssnaren. Dels i form av att ljudkvaliteten förbättras, dels i form av att tilläggs- tjänster kan komma lyssnaren till godo genom den nya tekniken. Teknikskiftet innebär att olika medier smälter ihop och radion blir mer än radio. För att underlätta introduktionen av DAB är långa tillståndsperioder och låga kostnader en förutsättning. Teknikskiftet i sig avgörs inte enbart av hur radion som sådan utvecklas och prövar den nya teknikens möjligheter utan lika viktigt är att mottagarna görs betydligt billigare än de är . Samarbetet mellan de som sänder radio i DAB och de som utvecklar mottagare blir avgörande för framgången i teknikskiftet. En tidpunkt för när skiftet är genomfört är omöjligt att säga. Utredningens förslag innebär att svenska radiolyssnare på goda grunder kan se fram emot en fortsatt utveckling av radion. Sänd- ningarnas profil stärks som fler aktörer kan göra sig gällande - mångfalden i etern ökar. Utredningen föreslår en ny reglering för den kommersiella lokalradion. I kapitlet behandlas först utredningens förslag om förlängning av de nuvarande tillstånden. Utredningen lämnar därefter förslag till regler för behörighet och urval vid fördelning av tillstånd. Urvalet skall bl.a. grundas på ägarförhållanden och mängd eget material. Enligt förslaget kommer tillståndsmyndigheten att kunna knyta villkor till sändningstillståndet, på samma sätt som radio- och TV-lagen nu ger regeringen möjlighet att göra. Tillståndstiden föreslås bli , med rätt till förlängning i ytterligare två perioder . När det gäller programmens innehåll föreslår utredningen att varje programföretag , skall sända material som är unikt för den egna verksamheten om minst . Regeln ersätter den nuvarande regleringen om att en tredjedel av sändningstiden skall bestå av egenproducerat material. Utredningen föreslår att den nuvarande begränsningen - att ingen tillståndshavare får ha mer än ett tillstånd - ändras. De framtida sändningsområdena skall utformas för att stödja mång- fald och reella yttrandemöjligheter. Utbyggnaden av det digitala nätet föreslås fortsätta och skall, i likhet med det analoga nätet, ske med hänsyn till efterfrågan. Utredningen föreslår ett nytt avgiftssystem som bygger på intäkter av reklam såsom annonser och sponsring, men även s.k. åsiktsreklam. Dagens sanktioner föreslås ändrade på så sätt att den dubbla möjlig- heten att kräva särskild avgift och förelägga vid äventyr av vite tas bort. Grunderna för återkallelse utökas. Tillståndsgivande myndighet och tillsynsmyndigheten föreslås få delvis ändrade uppgifter. Övergångsbestämmelserna omfattar bl.a. avgifterna för de nuvarande sändningstillstånden. AM-bandet föreslås inte omfattas av den nya lagstiftningen. Den nya tekniken ger förutsättningar för nya tillämpningar, förut- sättningar som lagstiftaren i möjligaste mån bör ta tillvara och inte förhindra. Det går emellertid inte att helt och hållet förutse vilken väg utvecklingen kommer att ta. Genom att tillsätta (Utredningen om samordning av lagstiftning för radio, TV och tele- verksamhet, dir 1997:95) har regeringen sökt förutse det behov av bl.a. lagstiftning utvecklingen kommer att medföra. Utredningen föreslår fortsatt utbyggnad av det digitala nätet. Utbyggnaden bör ske med beaktande av efterfrågan. Tillståndshavarna skall ges möjlighet att själva välja sin infrastruktur. Det är angeläget att förutsättningarna redan från början är sådana att kraven på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodoses. All kapacitet bör därför fördelas mellan tillståndshavarna, under förut- sättning att antalet sökande är tillräckligt. För att effektivt ta tillvara den digitala teknikens fördelar skall tillståndshavare ha möjlighet att upplåta outnyttjat utrymme till annan tillståndshavare i samma multiplex.