sou · GNB383 · 2000-01-01 00:00:00 — Hagedoom, J. och J. Schakenraad (1992) Leading companies and networks of strategic alliances in information technologies, Research Policy, 21 (1986) The hypermodern : a heterarchy?, Helper, . och . (1994) Supplier/Customer Participation and Worker Participation: Is There a Linkage?, i: , P. och . (1996) Globalization in Question: Economy and ther Possibilities of Governance. Hollingsworth, R. och R. , red. (1997) Contemporary Capi- talism: The Embeddedness of Institutions. Hu, Y.-S. (1992) Global or are National Corpo- rations with international Operations, , Vo1. 34, No. Hymer, S. (1976) Intenational Operation of . A Study of . Lazonick, W. (1993) Industry Clusters versus Global Webs: Organizational Capabilities in the American Economy Industrial and Corporate Change, Vol. 2, No. Gourevitch, P. (1996) The Macropolitics of Microinstitutional Differences in the Analysis of Comparative Capitalism, i: S. och R. , red. National diversity and global capitalism, Ithaca, N.Y. (1996) Integrated international production: a study of foreign transnational corporations in . of Human and Economic Geography, (1997) Nationality and in Historical Perspective. Discussion Papers in , Series B, No. (1998) Slutten på nasjonal tilhörighet?, i: H. Glimstedt och E. , red. Globalisering – drivkrefter og konsekvenser. Kaplinsky, R. (1994) Easternization: The Spread of Japanese Manu- facturing Techniques to LDC's : Kogut, B. (1988) : Theoretical and Empirical Perspectives, ,Vol. 9, No 4 H. och J. Zeitlin (1999) The Making of a : Local Pathways to , Paper prepared for Constructing the Global, Re- Constructing the Local: Reflexive Actors and Economic Actions in International Context and Nordic Perspective, , –30, 1999 , A., Ö. Sölvell och I. (1996) Spatial clustering, local accumulation of knowledge and firm competitiveness. Research Paper 96/7, , McKelvey, M. (1994) Evolutionary innovation: early industrial uses of genetic . : Tema T, (1986) Multinationals and the Growth of the Economy. Mowery, D.C., J. Oxley och B. Silverman (1996) Strategic Allian- ces and Interfirm Knowledge Transfer. Strategic Industrial Sourcing: The Japanese Advantage. , R. och G. (1992) The rise and fall of American technological leadership: the post-war era in historical perspec- tive. (1993) Technical Innovation and , i: R. , red. Ohmae, K. (1987) Borders. Homewood, Ill. Down och F. Sejersted, red. (1997) Oljevirksomheten som tek- nologiutvicklingsprosjekt. : ad Notam/Gyldendal och Engen, O.A. (1997) Konservativ nyskapning i offshore oljeproduction i: O.E. , och F. Sejersted, red. Oljevirksomheten som teknologiutvicklingsprosjekt. : ad Notam/Gyldendal Ostry, S. och R. (1995) Techno-Nationalism and Techno- Globalism: conflict and cooperation. : The Brookings Institutions Patel, P. (1995) for , Vol. Pavitt, K. (1987) International Patterns of Technological Accu- mulation, i: N. och J-E , red. Pearce, R.D. (1989) The Internationalisation of Research and Development by . Pearce, R.D. (1994) The determinants of the geographical diversi- fication of R&D by MNEs, in J.A. Cantwell, red. Activities, Vol. 17, UNLTNC : Routledge Porter, M.E. (1990) The Competetive Advantage of Nations. Reich, R.B. (1990) Who Is Us? , January–February Reich, R.B. (1992) The Work of Nations. Ryggvik, H. (1997) Norsk oljepolitikk mellom det internasjonale of det nasjonale i: , O. E. och F. Sejersted, red. Oljevirksomheten som teknologiutvicklingsprosjekt. : ad Notam/Gyldendal Scherer, F. (1992) . Sabel, C. (1994) Learning by Monitoring: nomic Development, i: och , red. Handbook of Economic Sociology. Sabel, C. (1995) Design, Deliberation and Democracy: On the New Pragmatism of Firms and Public Institutions. Paper presented at Liberal Institutions, Economic Constitutional Rights and the role of Organizations, European Univeristy Institue, , –16, 1995. Sabel, C.F. (1996) Local Development in : Partnership, Innovation and Social . Sabel, C. och J Zeitlin (1997) Stories, Strategies, Structures, Re- thinking Historical Alternatives to , i: Sabel & Zeitlin red. Worlds of Possibility: Flexibility and in Western Industrialization, , : Smitka, M.J. (1991) Competitive Ties: Subcontracting in the . Spar, D.L. (1997) Layers Abroad: The Internationalization of Legal Practice. 37, No. Sogner, K. (1997) God på bunnen: Simrad-virksomheten 1947–1997 Sorge, A. (1995) Strategic fit and the societal effect: interpreting cross-national comparisons of technology, organization and human resources. Organizational Studies, Vol. 12, No. Sorge, A. (1997) Societal Effects in Cross-national Organizational Studies, i: R. och P. , Limits to Convergence, : Routledge (1990) Reinterpreting Corporatism and Explaining Unemployment. Coordinated and Uncoordinated Market Eco- nomies, i: R. och C. DellAringa, red. Labor Relations and Economic Performance. (1991) The Institutional Infrastructure of Industrial Competitvness. A Comparative Analysis. I: R. och R. , red. The Economics of the New Europe. (1997) Policy, Innovation and National Institutional frameworks Industy and Innovation, Vol. 4, No. Smelser, R. och R. , red. (1994) The Handbook of Econo- mic Sociology, . Sauvant, K.P. (1993) The tradability of services, in: K. P. Sauvant och P. Mallampally, red. 12, UNLTNC. Storper, M. (1995) The Resurgence of Regional Economies, Ten Years Later: The Region as a Nexus of Untraded Interdepen- dencies European and Region , Vol. 2, No. Storper, M. (1997) The Regional World. Territorial Development in a Global Economy, : Streeck, W. (1997) i: S. och R. , red. National diversity and global capitalism, Ithaca, N.Y : Teece, D.J. (1977) Technology transfer by multinational firms: the resource costs of sharing technological know-how, , 87 Teece, D.J. (1991) Reconceptualising the corporation and compe- tition, i G. R. Faulhaber och G. Tamburini, red. European Eco- nomic: Integration – the Role of Technology (, ., Kluwer, 1991) Teece, D.J (1994) Profiting from technological innovation: impli- cations for integration, collaboration, licensing and public poli- cy, i: J.A. Cantwell, red. vatory Activities, Vol. 17, UNLTNC. (1998) Where Do Multinatinal Corporations Conduct Their Business Activity and What Are The Conse- quenses for ? Tolentino, P.E. (1993) Technological Innovation and Third World Multinationals. Tolentino, P.E. (1993) The industrial development of Third World outward investment, in J.A. Cantwell, ed. Transnational Cor- porations and Innovatory Activities, Vol. 17, UNLTNC. Tolliday, S. et al. (1998) Between Imitation and Innovation: The Transfer and Hybridization of Productive Models in the Inter- national i: , R. et al., red. Between Imitation and Innovation. Tolliday, S. (1998b) The Diffusion and Transformation of For- dism: and Compared, i: , R. et al., red. Between Imitation and Innovation: The Transfer and Hybri- dization of productive models in the . (1991) They are not us: why American ownership still matters. (1966) Trade in the Product Cycle, , 80, 1966 (1990) Regional Economic Integration and in the 1990s. North , and Developing Countries. UNCTC (1991) 1991. The Triad in . (1971) Sovereignty at Bay: The Multinational Spread of U.S. (1966) International investment and international trade in the product cycle, , Vol. (1974) Big Business and the State. Changing Relations in Western Europe , . (1997) Free markets, more rules: regulatory reform in advanced industrial countries. Ithaca, NY: (1997) Creation of a Regional for Flexible Prod- uction: The Case of the in , Industry and innovation, Vol. 4, No. Womack, P. et al. (1991) The that changed the world. Zeitlin, J. och G. Herrigel, red. (1999a) Americanization and Its Limits: in Postwar Europe and . Univerity Press, under utgivning Zeitlin, J. (1999b) Americanizing British : Strategic Debate, Selective Adaptation and Hybrid Innovation in Postwar reconstruction, i: J. Zeitlin, J och G. Herrigel, red. Americani- zation and Its Limits: in Postwar Europe and . Zysman, J. (1997) National Roots of a Global Economy, i: , L-J och Y. H. , red. Headging Bets on Growth in a Globali- zing Industrial Order: Lessons for the Asian NIEs. , och . , Jr Institutionerna är samhällets långsiktiga spelregler för mänsklig samlevnad. De präglar våra handlingar både i det politiska och det ekonomiska livet och ger struktur och skapar ordning i en osäker tillvaro. Dagens institutioner har skapats genom en lång historisk process som ofta sträcker sig århundraden tillbaka i tiden. De är därför nära sammanvävda med samhällens kultur och sedvänjor och tas inte sällan för givna i samhällsvetenskaplig forskning, inte minst inom efterkrigstidens nationalekonomi. Vad ekonomer ofta studerar är i stället spelets aktörer (konsumenter, företag, politiker) och de beslut och resultat som deras handlingar ger upphov till (priser, växelkurser, skatter). Den omgivande institutionella ramen med marknader, privat ägande, lag och ordning, och rationellt agerande individer har ansetts självklar och bestämd av exogena faktorer. har emellertid studiet av institutionernas betydelse för ekonomisk utveckling, återigen kommit i förgrunden. Inom den skola som går under beteckningen New Institutional Economics (NIE) har viktiga nya insikter gjorts om institutionernas inflytande på den ekonomiska utvecklingen och har bidragit till teorin om fö- retags och marknaders uppkomst. En portalfigur inom denna gren är Nobelpristagaren . Även inom den moderna till- växtforskningen har samhällets institutioner kommit i fokus och har visat sig kunna förklara en stor del av de avsevärda skillnader i in- komst- och utvecklingsnivå mellan världens länder som är uppen- bara för varje iakttagare. Med denna forskning som utgångspunkt analyserar denna upp- sats några fundamentala institutioners betydelse för den svenska ekonomiska utvecklingen. Främst bland dessa återfinns demokratin och med denna nära relaterade institutioner såsom privat äganderätt, ekonomisk jämlikhet, korporatism, och välfärdsstaten. Även kunskapsbildning, lönebildning, samt korruption behandlas. är att klarlägga dessa institutioners allmänna ekonomiska betydelse samt att försöka utröna hur de har påverkat, och möjligen kommer att påverka, svensk ekonomi. Vårt val av studieobjekt innebär inte att vi negligerar betydelsen av andra demokrati- och politikrelate- rade institutioner såsom valutasystem, finansiella system, central- bankens ställning, den statliga budgetprocessen, eller samspelet mellan riksdag och regering. Dessa har emellertid ingående studerats på annat håll, exempelvis av (1993). Då institutioner svårligen låter sig mätas enligt konventionella ekono- metriska metoder kommer vår analys till största delen att basera sig på kvalitativ metod. De slutsatser som uppsatsen drar är bland annat att det varken går att påvisa något positivt eller negativt empiriskt samband mellan demokrati och tillväxt, men att det däre- mot finns ett tydligt samband mellan graden av demokrati och eko- nomisk utvecklingsnivå. Det finns också ett nära samband mellan tillväxt och demokratirelaterade institutioner som ekonomisk jäm- likhet och privat äganderätt. För del betonas betydelsen av den långa perioden av politisk och social stabilitet till . För denna utveckling har sannolikt rege- ringsform och den svenska neutraliteten spelat viktiga roller. Avsnittet Institutionell ekonomi utvecklar en närmare defini- tion av institutionsbegreppet och försöker besvara vad institutioner har för funktion i det ekonomiska livet, hur de uppkommer och för- ändras, samt presenterar Norths (1990) syn på hur utvecklingen har påverkat ekonomierna i de engelsk- och spansktalande länderna. Avsnittet Institutionernas betydelse för ekonomisk utveckling be- handlar bland annat den empiriska tillväxtforskningens resultat om vissa institutioners betydelse för ekonomisk utveckling. Utifrån denna referensram analyseras så de svenska institutionerna. Resul- taten diskuteras i sista avsnittet. Vad är en institution? Begreppet institution har givits olika innebörd inom olika veten- skapliga grenar. Inom NIE definieras en institution som en av män- niskor skapad beteenderegel eller restriktion för mänsklig samlev- nad. Ett samhälles institutioner kan därför liknas vid dess spelregler. Institutionerna begränsar, definierar och strukturerar människors valmöjligheter och hjälper individen att skapa förväntningar om hur , . , JR andra individer kommer att agera i en värld av osäkerhet och ofull- ständig information. Institutioner är således en form av social kun- skap.1 NIE gör en klar distinktion mellan begreppen institution och or- ganisation. Lagar, normer, kontrakt, etik, religioner, och ideologier är exempel på institutioner i NIE:s bemärkelse medan domstolar, kyrkoförsamlingar, och politiska partier är exempel på organisa- tioner. Institutionerna är med andra ord reglerna medan organisa- tionerna är sammanslutningar av individer som, tillsammans med individerna på egen hand, utgör aktörerna i samhället.2 De båda företeelserna är emellertid nära sammankopplade. Medlemmarna i ett politiskt parti baserar (vanligtvis) sina politiska handlingar på sin och partiets politiska ideologi. Den som organisa- tion utgår i sin verksamhet från den religiösa institutionen luthersk kristendom. Organisationer kan ofta sägas vara förkroppsligandet av underliggande institutioner. Institutionerna kan indelas i två kategorier; formella och infor- mella. Lagar, förordningar, och kontrakt är formella institutioner som anses ha en hög grad av legitimitet. Formella institutioner är tydligt formulerade, allmänt kända och medvetet skapade av myn- digheter, företag, föreningar, eller individer i ett bestämt syfte. Om sådana regler inte efterlevs finns det oftast en preciserad sanktion; böter, uteslutning, upphävande av kontrakt, hot om våld, fängelse. Staten är den överlägset viktigaste aktören för skapandet, införan- det, och efterlevnaden av formella institutioner. Endast ett lands lagstiftande församling kan stifta lagar för statens medborgare och endast staten får döma medborgare till fängelse om reglerna inte efterlevs. Bland de informella institutionerna märks sociala normer, etik, seder, nationalism, tabun, och tysta överenskommelser. De infor- mella institutionerna skiljer sig från de formella genom att de i regel inte finns nedskrivna och inte är resultat av någon formell besluts- procedur. Snarare är de en integrerad del av ett samhälles levnads- kultur. Därigenom åtnjuter de heller inte samma legitimitet som de formella institutionerna. Kränkningar av de informella institutioner- na resulterar inte i någon formell bestraffning eftersom det vare sig finns någon formell regel att luta sig mot eller någon naturlig tredje part som kan utföra bestraffningen. Däremot förekommer andra typer av bestraffningar. Individer som bryter mot en social norm kan så att säga bestraffas av sig själva genom känslor av skuld och självförakt. Kränkningar av sociala normer kan också leda till att individens omgivning spontant reagerar med bestraffningar såsom tystnad, utfrysning, kanske t.o.m. våld (Elster, 1989). Om en norm är tillräckligt stark kan det även finnas en social press att straffa dem som kränker . Axelrod (1986) har kallat en sådan företeelse för metanorm. Formella och informella institutioner har så gott som alltid ett nära samband. Den informella sociala att inte stjäla, som återfinns även i de mest primitiva samhällen, överensstämmer exem- pelvis med den formella lagen. Emellertid finns det även här viktiga undantag. Beklagliga institutioner såsom rasism eller etnisk segre- gation har inga formella motsvarigheter men är ändå vanligt före- kommande i och andra länder. Vad har institutioner för funktion? Varför finns institutioner? NIE analyserar frågan utifrån national- ekonomisk synvinkel; vad är det som bestämmer efterfrågan på en institution? Ett centralt begrepp i det här sammanhanget är trans- aktionskostnader.3 Antag att två människor möts för att utföra ett ekonomiskt byte. Vad krävs för att ett sådant byte skall kunna ge- nomföras lyckosamt och bli till bådas gagn? För det första lär det krävas en förhandling om priset. Vid en sådan förhandling krävs i regel också en noggrann undersökning av varornas beskaffenhet. När en överenskommelse väl har nåtts måste båda sidor övervaka att överenskommelsen hålls. Om någon av parterna bryter överens- kommelsen vill den förfördelade parten sannolikt få en rättelse till stånd med hjälp av någon neutral tredje part. Alla dessa nödvändiga handlingar innebär kostnader för parterna i termer av tid, kraft, tan- kemöda, pengar. Dessa indirekta kostnader (som alltså tillkommer utöver de direkta kostnaderna; tillverkningskostnaderna och det slutgiltiga priset) är exempel på transaktionskostnader. Institutionernas viktigaste funktion i NIE:s synvinkel är att sänka transaktionskostnaderna för ekonomiska byten. Vad som be- skrevs ovan är i själva verket en marknad, den kanske mest funda- mentala institutionen av alla. En marknad är i sig en samling institu- tioner. För att varor skall kunna bytas mot varandra krävs disponibel äganderätt. För att en förhandling skall kunna genomföras effektivt krävs mer eller mindre formella förhandlingsregler. För jämförelse och värdering av varor krävs allmänt accepterade mått-, vikt-, och penningssystem. Överenskommelserna måste stadfästas i kontrakt. För ingående och efterlevnad av kontrakt krävs sociala institutioner som tillit och hederlighet samt ett rättssystem som garanterar att , . , JR Utan liknande institutioner skulle transaktionskostnaderna för ekonomiska byten bli alltför stora för att marknader överhuvudtaget skulle uppstå. Vissa institutioner kan dock verka hämmande på den ekonomiska utvecklingen och snarare öka transaktionskostnaderna. Den kor- ruptionskultur som fortfarande frodas i många länder främjar inte dessa länders ekonomiska utveckling (se nedan). Den organiserade brottsligheten i och eller våldsamma, väpnade kon- flikterna mellan etniska grupper såsom de i det , bidrar heller inte till ekonomiskt framskridande. Många institutioner lever kvar även sedan de spelat ut sin roll. Okritisk nationalism må vara en rationell institution så till vida att den kan höja människors moral och uppoffringsvilja när en nation är hotad i sina grundvalar av krig eller katastrofer. Men när nationalism innebär en reflexmässig och oreflekterad övertygelse om att det egna landets varor, människor, språk, eller idéer alltid är överlägsna motsvarigheterna i andra länder, finns det anledning att tro att na- tionalism är ekonomiskt skadlig. Klassamhället, med sina rötter i den medeltida världsuppfattningen och i industrialismens produk- tionsförhållanden, kan utifrån en ekonoms synvinkel sägas ha inne- burit enorma transaktionskostnader i och med de sociala konflikter den givit upphov till, särskilt . Även om klasstanken som formell institution i huvudsak är avskaffad i Västerlandet innebär sannolikt dess kvarlevande som en informell institution i människors medvetande en källa till ekonomiska ineffektiviteter; begåvade arbetarklassbarn går inte vidare till högre utbildning och kvalificerade jobb, arbetare startar sällan egna företag, segregeringen i boendet leder till onda cirklar av arbetslöshet, bidragsberoende, ohälsa och brottslighet. Hur uppkommer institutioner? Om efterfrågan på institutioner är relativt analytiskt klar är utbudet av institutioner en mera komplicerad fråga. Hur uppkom exempelvis institutionen demokrati i ? Man kan naturligtvis peka på en rad politiska beslut och händelser, men att förklara hur ett allmänt demokratiskt medvetande växte fram i människors sinnen är inte så lätt. Försök till förklaringar kompliceras framför allt av en omstän- dighet; institutioner har ofta karaktären av en kollektiv nyttighet. En kollektiv nyttighet har två huvudegenskaper: (1) Om en person nyttjar den innebär detta inget (tekniskt) hinder för någon annan person att nyttja den i samma utsträckning. (2) Det går inte att hindra någon från att ta del av nyttigheten. Gatubelysning är ett ofta använt exempel på en sådan företeelse. Problemet med kollektiva nyttigheter är att om en individ frambringar en sådan nyttighet så kan denne inte hindra s.k. fripassagerare från att gratis använda den i samma utsträckning. Möjligheten att snylta på andras bekostnad gör att en fri marknad inte resulterar i det samhällsekonomiskt optimala utbudet av den kollektiva nyttigheten (, 1954). En institution såsom ett lands rättssystem är en typisk kollektiv nyttighet som alla kan dra nytta av men som är alltför allomfattande för att en enda individ skall kunna frambringa den på ett effektivt sätt. Den rationella lösningen på fripassagerarproblematiken vad gäller institutioner som rättssystem, penningsystem, och militärt försvar är bildandet av stater. Staten är den överlägset viktigaste skaparen av formella institutioner på de flesta håll i världen. Genom skattemedel tvingas alla medborgare att bidra till den kollektiva nyttigheten som dessutom kan frambringas i en större mängd. Många institutioner är och förblir emellertid icke-statliga och bortom statlig påverkan. Därmed återkommer problematiken som beskrevs ovan. Inom nationalekonomin används ofta spelteori för att analysera dylika scenarion. I en typisk spelteorisituation finns två spelare och två olika spelalternativ, t.ex. samarbeta och inte samar- beta. Även om det är kollektivt rationellt för båda att välja samar- bete gör rädslan för att den andre skall välja att inte samarbeta att det ofta är individuellt rationellt att inte samarbeta, vilket därför blir båda spelarnas strategival. Denna dystra slutsats går under namnet fångarnas dilemma. Vad institutioner kan bidra med i det här sam- manhanget är normer och regler för mänskligt beteende så att fång- arnas dilemma kan undvikas. En gemensam norm hos spelarna om att samarbete är en moraliskt god handling skulle självfallet under- lätta att den kollektivt bästa lösningen nåddes. Likaså skulle tillit och en känsla av samhörighet göra den optimala lösningen mera sannolik. Vilka omständigheter krävs det då för att sådana nödvändiga in- stitutioner ska skapas? Mancur Olsons (1965) teori om den kol- lektiva handlingens logik och om intressegrupperingars uppkomst, ger vissa svar på den frågan.4 (1) Samarbete mellan olika aktörer underlättas av att antalet aktörer är litet. Samordningen blir enklare och mindre kostsam. (2) Ju mer kulturellt homogen gruppen av ak- törer är, desto större sannolikhet för samarbete. (3) Ju ak- törerna har varit involverade i den speciella situationen och ju längre , . , JR de även fortsättningsvis kommer att vara involverade (ju större an- talet spel), desto större sannolikhet för samarbete. (4) Samarbete blir mer sannolikt om förlusterna av att inte samarbeta är relativt stora. (5) För att undvika fripassagerarproblematiken krävs även att det på individnivå kan skapas negativa incitament för valet att åka snålskjuts på andra; utfrysning, uteslutning, förakt, förstärkta av metanormer där de som inte bestraffar bestraffas i sin tur, osv. En helt annorlunda syn på uppkomsten av institutioner ges av den s.k. evolutionära skolan inom nationalekonomin som även på- verkats av den äldre institutionella skolan. Sugden (1989) menar att tanken att institutioner medvetet skapas av rationella individer i syf- te att nå optimala resultat, i själva verket är en illusion. Framväxten av institutioner är mycket mera komplex än så. Snarare bör man lik- na institutioners uppkomst vid en evolutionär utveckling där de in- stitutioner som visar sig livskraftigast och mest kapabla att reprodu- cera sig själva överlever medan övriga slås ut. De överlevande insti- tutionerna är inte nödvändigtvis de mest rationella. I Sugdens termi- nologi är institutionell utveckling därför snarare spontan än medve- tet rationell. Institutionerna i den ekonomiska historien