sou · GNB388d2 · 2000-01-01 00:00:00 — I samband med de genomgångar vi därvid haft med förundersökningsledningen och spaningsledningen har vi ställt frågan, om det fanns något enligt deras mening väsentligt uppslag, som inte var med i materialet. Med reservationen att det är svårt att besvara en sådan fråga beträffande ett så omfattande material blev svaret från bägge håll att det inte fanns något från utredningssynpunkt mer påtagligt intressant uppslag som saknades. Från förundersökningsledningens sida nämndes dock ett i vapenavsnittet registrerat uppslag, som bedömdes som intressant. Det gällde en man som begick självmord. Ett annat uppslag som inte kommit fram under vår granskning av det förundersökningsregistrerade materialet, men som vi stött på vid en genomgång hos Riksåklagaren av de tvångsmedelsbeslut som fattats i utredningen, rör en man som var föremål för telefonavlyssning. Mannen hade vid tiden för mordet sin arbetsplats i en lokal belägen mellan biografen och mordplatsen och påstods ha gjort en del märkliga uttalanden efter mordet. Båda dessa uppslag har vi tagit fram och gått igenom. De är färdigutredda och männen avförda från utredningen. Vi har inte funnit skäl att särskilt redovisa dem. Uppslagen exemplifierar emellertid det som redan sagts, nämligen att vår metod inte täcker hela materialet och att det finns sådant som inte återspeglas i vår redovisning. Det finns skäl att understryka att vår genomgång av de enskilda uppslagen avser det utrett och insorterat under de rubriker själv valt att sätta på respektive avsnitt. När vi således redovisar uppslagen under t.ex. rubrikerna eller Vapenhandel redovisar vi inget annat än de uppslag Palme- utredningen placerat i dessa avsnitt. Det är inte våra rubriker och inte heller en redovisning av vad vi efter en sökning i hela materialet funnit utrett beträffande Sydafrika-spåret eller Bofors-spåret. 1 Det material som remitterades omfattade fler uppslag i en utförligare redo- visning än det som finns med i betänkandet. Det omfattade enbart redo- visningen av vår genomgång avsjälvabrottsutredningen och således inte resul- tatet av annan informationsinhämtning från vår sida och heller inte våra sam- manfattande anmärkningar eller slutsatser. dock anledning att utgå från att allt som i sak rör respektive avsnitt finns samlat där. Avsnitten redovisas i princip i den ordning som följer av Palme- utredningens avsnittsindelning. Vi har inriktat redovisningen av vår genomgång på uppslag från den , större uppslag och sådant som på ett eller annat sätt ter sig typiskt eller illustrativt. En stor del av uppslagen är av begränsat omfång och utan intresse. De har därför inte tagits med. 5.1Avsnitt HA – CIA Uppslag där CIA eller personer med anknytning till CIA utpekas för att ligga bakom mordet på har i PU-materialet samlats under ett särskilt avsnitt benämnt CIA (HA), vilket är ett underavsnitt till Politiska motiv (H). Avsnittet om CIA består av ett fyrtiotal uppslag. Av dessa utgör de allra flesta tips från privatpersoner som av en eller annan anledning tror att CIA eller CIA tillsammans med annan sam- manslutning såsom israeliska underrättelsetjänsten, brittiska under- rättelsetjänsten, den svenska säkerhetspolisen, baseballigan m.fl. ligger bakom mordet. Utmärkande för dessa tips är att övervägande delen inte innehåller någon konkret information om gärningen, gärningsmannen, eventuella medhjälpare etc. utan mera är av den karaktären att de innehåller teorier och gissningar om varför CIA skulle kunna ligga bakom mordet. Motiven som anges är mycket skiftande. Som exempel kan nämnas att inte fört en tillräckligt USA- vänlig utrikespolitik, att han försökt framkasta en tredje världs- ekonomi vilket skulle göra tredje världen ekonomiskt oberoende, att han kritiserat , att han haft kontakter med och att han varit farlig för dåvarande presidenten . Ett tiotal tips rymmer mer konkret information och har lett till att PU företagit viss utredning. Några har medfört relativt omfattande utredningsåtgärder. Detta gäller framför allt tre uppslag – , det s.k. P 2-telegrammet och . Merparten uppslag, ett trettiotal, har knappast föranlett någon utredning alls, eftersom tipsen är av det slag som inte går att följa upp, dvs. det rör sig om rena spekulationer eller lösa hypoteser. Det första tipset vari en person som skulle vara knuten till CIA pekades ut för att ligga bakom mordet inkom till PU så tidigt som . En anonym uppgiftslämnare uppgav att en i boende kines kallad Chongch eller något i den stilen, och som tidigare skulle ha varit CIA-agent i , kunde vara gärningsmannen. Chongch rörde sig, enligt uppgiftslämnaren, med gott om pengar trots att han inte verkade arbeta. – PU gjorde försök att genom registerslagning identifiera den utpekade personen, men lyckades inte. Efter detta första tips inkom dagarna efter mordet ytterligare uppgifter som anknöt till CIA. kontaktades PU av Sundsvallspolisen som fått ett telefonsamtal från en man, . Denne hade sagt att han visste vem mördaren var men att han inte tänkte berätta det eftersom han ansåg att belöningen var för liten. Vid ett uppföljande telefonsamtal berättade att det varit två gärningsmän som begått mordet. Den ene skulle heta Sjevjenko och vara ryss med amerikanskt medborgarskap. Gärnings- männen skulle vara utsända av den sovjetiska underrättelsetjänsten . CIA skulle betala dem för mordet. Enligt skulle de färdas i en blå och de skulle vara kvar i någonstans på . förhördes av säkerhetspolisen. Av en promemoria över förhöret framgår att vid tillfället var intagen på (en psykiatrisk klinik). Vid förhöret ändrade han sina tidigare uppgifter om betalningens storlek. Han uppgav bl.a. att den s.k. fantombilden föreställde Sjevjenko och att denne använt sig av en revolver kallad Undercower 38 SPL. Vidare uppgav han att han träffat Sjevjenko varefter han själv skaffat information om denne. Denna information hade han lämnat till säkerhetspolisen och han hade därefter blivit misshandlad av torpeder. Efter en kontroll visade det sig att varken eller Sjevjenko var kända hos säkerhetspolisen. Uppslaget lades ad acta. 1987 respektive 1988 hörde åter av sig till PU. Han var då intagen på sjukhus respektive häkte. Han berättade att en vän till honom – även kallad , vilket han här fort- sättningsvis kallas – var i farten på det sättet att han vänt sig till journalister med en historia om Palme-mordet och CIA. hade be- rättat att han kände en amerikansk kille , , som varit Vietnam-veteran och legoknekt i . hade träffat då denne bodde på i , där arbetat. hade arbetat som budbärare för en organisation kallad ITT som hade med CIA att göra. hade tillfrågat om denne ville ha ett jobb – att mörda . hade trott att det var sagt på skoj och tackat nej. hade då berättat att han blivit kontaktad av någon för att likvidera . När hade sagt nej hade personen nämnt något om att kontakta någon annan, eventuellt en fallskärmsjägare från . Efter denna händelse hade kontaktat , säkerhetspolisen och K-G O, . Uppgiftslämnaren uppgav på fråga att han visste att efter sprungit hos såväl som K-G O. Själv hade han före mordet hört berätta om CIA och . Han kunde dock inte erinra sig några detaljer och menade vid telefonsamtalet att man borde hålla på mattan eftersom denne hade en tendens att göra allting viktigare än vad det var i verkligheten. hade enligt bl.a. satt upp en skylt på mordplatsen där det stod att CIA mördat . uppgav vidare att han, efter att ha talat med , berättat om saken för sin sambo. Hon hade då påmint sig att hon, då hon åkt tåg från till , träffat en amerikansk man . Denne hade bl.a. berättat att han var Vietnam-veteran och att han skulle ta in på . Han hade vidare berättat att han brukade träffa folk i och att de skulle mörda . , , kontaktade själv PU. Sam- tidigt inkom två promemorior från säkerhetspolisen. I promemoriorna redogjorde säkerhetspolisen för de uppgifter en källa lämnat. Upp- gifterna byggde på vad berättat för källan. förhördes första gången av KK1 (Stockholms- polisens våldsrotel). Därefter förhördes han , och , av . berättade i förhören bl.a. följande. Han föddes i . flyttade han till för den jugoslaviska underrättelsetjänstens räkning. flyttade han vidare till , där han arbetade som militär instruktör. Eftersom han hade order om att röra sig i kom han att arbeta som vakt i Rova, . Vid ett besök på en safariklubb i Rova kom i kontakt med (eller ) – en f.d. amerikansk officer i i och välkänd lego-officer, engagerad av regering. träffade därefter i . Han kom till och blev svensk medborgare 1984. 1979 erhöll han arbete som dörrvakt på , där han var tvungen att sluta sin anställning efter bråk med hotellets ledning. /80 träffade han på . Denne berättade att han arbetade som specialkurir för ITT – International Telephone and Telegraph Corpora- tion. antog att detta var en organisation under CIA, vilket senare skulle ha bekräftats. Därefter träffade han vid ytterligare ett par tillfällen , då han och möttes på en gata i och sedan gick till för att prata. kom in på vapen och hade frågat vilket vapen skulle använda för att likvidera en politiker. hade rekommenderat 44 Magnum eller 357 Magnum med hydrodynamisk explosivitet. Därefter hade erbjudit för att mörda . Orsaken till att skulle mördas var att Sinderion, en hemlig organisation i med medlemmar som Kissinger och , inte ville riskera att valdes till general- sekreterare i . hade också sagt att den franske presidenten och ledaren för kommunistiska parti skulle mördas . I början eller mitten av träffade han åter på en gata i . De gick till restaurang för att prata och erbjöd åter för att mörda . hade visat ett gult kuvert i C 4-format. Kuvertet hade haft brutna lacksigill och utanpå fanns dels en örn, dels top secret stämplat. Kuvertet innehöll en dossier om med bl.a. medicinska tester och en karta över med olika punkter såsom , och utmärkta. uppgav att ville få bort som fredsmäklare mellan och eftersom tjänade stora pengar på detta krig. Vid tillfället tillfråga- des också om han kände , en israelisk fallskärmsjägare som arbetade för den israeliska säkerhetstjänsten. Efter detta samman- träffande kontaktade bl.a. , säkerhetspolisen, K-G O, Stock- holmspolisens narkotikaavdelning, socialborgarrådet samt ett par journalister på tidningen . För samtliga berättade han om mordplanerna på . På mordkvällen hade varit tillsammans med två kvinnor, som han namngav, till . Han hade fått kännedom om mordet genom att en vän ringt honom . På särskild fråga om var bekant med svarade att han träffat genom dennes flickvän. hade pratat en del med och denne hade varit hemma hos . hade ibland utgett sig för att vara CIA-agent, vilket tagit som ett skämt. (Anledningen att detta togs upp av utredarna var att förekom i i och för sig mycket digra telefonbok, se avsnittet om denne.) eller något senare bestämdes att säkerhetspolisen skulle överta ansvaret för ärendet. höll säkerhetspolisen ytterligare sju förhör med . Vidare hölls totalt 26 förhör med 16 personer som på ett eller annat sätt hade anknytning till denne. De kvinnor som uppgivit att han varit tillsammans med på mordkvällen bekräftade detta. Ett relativt stort antal personer bekräftade att före mordet i allmänna ordalag uppgivit att skulle likvideras eller att någonting skulle hända . För några av dem hade också nämnt CIA i sammanhanget. Flera framhöll att , som han berättat om , nämnt att även andra politiska ledare skulle likvideras. En uppgiftslämnare berättade att tidigare lyckats förutse statskuppen i innan denna inträffat. Några berättade att varit besatt av CIA och att han därefter skyllt alla världshändelser på denna organisation. Samtliga förhörda beskrev med ord som mytoman, pajas, intensiv, välinformerad, idérik, fantasi- full, spontan och komplexfylld. skickade säkerhetspolisen en förfrågan till jugoslaviska myndigheter om . Av svaret framgår bl.a. att inte fullgjort sin militärtjänstgöring varför militär- domstolen efterlyst honom. Om han skulle återvända till skulle han, enligt myndigheterna, komma att ställas inför rätta. be- skrevs såsom en omogen, labil, lat, skrytsam och äventyrslysten person. gjordes också försök att med hjälp av FBI identifiera , vars efternamn hade givit en något svävande uppgift om, och kontrollera vilka som var anställda inom , men försöket misslyckades. beslöt byråchefen att ärendet skulle läggas ad acta (Föranleder f.n. ej vidare åtgärd). Till beslutet fogades en viss skriftlig redovisning av ärendet med en sammanfattning och bedömning där det konstaterades att utredningen inte kunnat ge svar på om var inblandad i mordet eller om han hört någonting och sedan fantiserat ihop historien runt omkring eller om allt var fantasier. hörde ett par personer av sig till PU och lämnade tips om . Båda personerna hade träffat på under en semesterresa till . Denne hade medfört en större dokumentportfölj inne- hållande tidningsurklipp och andra handlingar om liv och om mordet på denne. En av personerna berättade att utgett sig för att vara journalist vid i . Uppgiftslämnaren hade under semestervistelsen också träffat på ett ungt par. Dessa hade berättat att suttit bredvid dem på flygplanet ner till . hade pratat oavbrutet under hela flygresan, så att det unga paret inte fått till- fälle att förlova sig i luften som de planerat. förhördes uppgiftslämnaren sambo. Hon berättade att hon under en tågresa mellan och mött en amerikansk man som berättat för henne att han tillhörde en liten grupp av personer från , och . Gruppen planerade att mörda . Mannen, som var fanatiker, hade sagt att han tidigare varit legosoldat i och . lyckades PU med hjälp av FBI få fram person- uppgifter på en amerikansk medborgare, (annat namn än den – osäkra – uppgift som lämnat), som varit gäst på . I en promemoria daterad an- gående uppges att denne enligt egen uppgift vistats på tillsammans med två affärsbekanta. Syftet med resan till hade varit att starta ett försäljningsbolag i samarbete med ASEA. Namnet (det namn uppgett) kände inte till. hade varit officer vid amerikanska flottan under 1953-57. kom ett nytt tips i ärendet in till PU. Uppgiftslämnaren hade på en restaurang i träffat en man som sagt att var oskyldig till Palme-mordet. Mannen, som enligt egen uppgift varit helikopterförare i , hade berättat att han blivit tillfrågad om han ville utföra mordet och att han försökt varna säkerhetspolisen, men där blivit klassad som mytoman och säkerhetsrisk. Mannen hade över- lämnat ett visitkort med namnet (fullständiga namn). tog PU kontakt med vid säkerhetspolisen. berättade att tagit tele- fonkontakt med honom. hade i allmänna ordalag berättat om internationell underrättelseverksamhet, främst i , inom CIA och inom KGB. Informationen hade mest varit svammel och efter hand kom att uppfatta som en mytoman, som ville ikläda sig en roll som betydelsefull informatör. Inte hade nämnt att skulle vara hotad till livet. hänvisade till en promemoria han upprättat . hade säkerhets- polisen också talat med K-G O vid narkotika- avdelning. Av en promemoria daterad framgår att denne haft kontakter i tjänsten med som lämnat tips om olika brott alltsedan 1983. hade emellertid inte nämnt något om attentats- planer mot före mordet. Under vårvintern 1992 gick PU på nytt igenom hela ärendet. Protokoll över förhör hållna av säkerhetspolisen hämtades in och registrerades i PU liksom en del andra handlingar. Bland dessa handlingar fanns en av säkerhetspolisen upprättad promemoria. Promemorian är mycket utförlig och upp- tar femton sidor med utredningsåtgärder och bedömningar. Förutom för förhör som hållits redogörs bl.a. för den asylutredning som gjordes i samband med att kom till . I asylutredningen gjordes bedömningen att de uppgifter lämnat – om att han inte kunde återvända till på grund av att myndigheterna hade avslöjat att han varit inblandad i brott mot staten – saknade tilltro, men han fick av humanitära skäl ändå stanna i . Också den visumansökan som gjorde till 1986 berörs. erbjöd sig i ansökan att som frivillig försvara som pilot och uppgav sig ha 6 800 flyg- timmar i MIG-plan. Enligt en av säkerhetspolisen tillfrågad major vid Fst SÄK tar det att förvärva en sådan erfarenhet och säkerhetspolisen konstaterar därför i promemorian att , som kom till , under denna förutsättning måste ha börjat flyga MIG-plan . Av promemorian framgår också att varit föremål för husrannsakan. Under genomgången 1992 hölls ett antal nya förhör – åtminstone sex – med personer som förhörts tidigare under utredningen, bl.a. för- hördes själv. Denne lämnade en del nya uppgifter om att säker- hetspolisen och P 2-logen i skulle vara inblandade i mordet. Vid övriga förhör framkom inga nya uppgifter. Över genomgången finns en sammanfattning upprättad. Så sent som finns en förfrågan från PU till säker- hetspolisen registrerad angående den husrannsakan och de beslag som gjordes hos . I svarsskrift uppgavs att beslagsprotokollet i original förvaras av säkerhetspolisen. Av en bilagd kopia framgår att beslut om husrannsakan fattats av på grund av misstanke om olaga vapeninnehav. Vid hus- rannsakan beslagtogs, förutom ett harpungevär, även kalendrar, visit- kortsalbum och adressböcker innehållande 700 namn. hade hävt beslagen utom såvitt gällde harpungeväret, vilket innehav av dömts för. Kommissionen har sammanträffat med en av de utredningsmän som arbetade mycket med uppslaget angående , kriminalinspektören är enligt en intressant personlighet. hade redan tidigare fungerat som informatör åt både säkerhetspolisen och . I detta ärende lämnade han vad kallade trestegsinformation. Det innebär att informatören först lämnar en sann uppgift som är lätt att kontrollera. Därefter lämnas en sann uppgift som är svår att kontrollera. Slutligen lämnas en osann uppgift som är omöjlig att kontrollera. En del av de uppgifter lämnade i detta uppslag var således sanna, en del var tydligt falska och en del har inte gått att kontrollera. Vissa uppgifter var sammanblandade med en film i vilken hade medverkat som statist. Andra uppgifter gick ihop med vad som finns i andra uppslag angående konspirationer. Enligt var inte någon renodlad informationssvindlare, eftersom han ibland lämnat värdefulla uppgifter. Förfrågan till UD angående CIA sände PU:s biträdande spaningschef en skrivelse till UD, kanslirådet . I skrivelsen efter- frågade PU en skriftlig redogörelse med svar på ett antal frågor. Skrivelsen hade följande lydelse: Under den pågående förundersökningen och spaningarna efter gärningsman alt. gärningsmän vid mordet på statsminister , har s.k. spaningsuppslag inkommit beträffande olika utländska underrättelse- tjänster. För den kriminalistiska bedömningen av spaningsuppslagen krävs en mera ingående kännedom om underrättelseorganisationernas status i relation till regering och parlament, deras organisation och sätt att arbeta m.m. Detta gäller bl. a. CIA, en organisation som för den oinvigde framstår såsom en stat i staten och omspunnen av myter vad beträffar dess verksamheter. I spaningsunderlaget i mordfallet förekommer det under avsnittet H 425 en rad spaningsuppslag, i vilka CIA angives på ett eller annat sätt ha initierat mordet. Dessa ger mindre anledning till konkreta misstankar utan fastmera till hypotetiska antaganden om möjliga motiv. Det har ifrån den svenska säkerhetspolisens sida (RPS-Säk.) anförts, att det skulle kunna vara till fördel för utredningen i ärendet – belysandet av CIA:s verksamhet – om ministern vid svenska ambassaden i lämnade sin syn på organisationen. Åberopande dagens telefonsamtal hemställes om en skriftlig redogörelse såsom svar på följande frågeställningar: 1.Vilken status intager CIA i relation till regering och parlament? 2.Har CIA genom konstitution eller eljest tilldelats någon fristående status i exekutivt hänseende i säkerhetsfrågor eller vid utformandet av sin policy i politiska frågor? 3.Vilken är CIA:s främsta uppgift , och hur är dess verksamhet organiserad? 4.Hur såg på och svensk politik för mordet på statsminister ? (Frågan ställes mot bakgrund av de markeringar som gjorts från sida under dagar, hemkallande av ambassadören m.m.) 5.Vilken inriktning kan man presumera att CIA hade för sin verksamhet i ? 6.Fanns det någon anledning för och dess underrättelseorgan CIA – utifrån en objektiv bedömning – att i personen och politikern se en sådan fara för de egna intressena, att ett undanröjande av honom låg nära till hands? Är det i det utrikespolitiska perspektivet frekvent såsom företeelse att stormakternas underrättelseorganisationer undanröjt resp. låtit undanröja för dem politiskt obekväma personer i statsledande funktion? (Frågan ställes utifrån den ofta förekommande invändningen, att ifrågavarande stormakts goodwillförluster vid uppdagandet av dess underrättelseorganisations gärningsmannaskap är betydligt större än de eventuella fördelarna av att personen ifråga undanröjts.) 8.Följdfråga till frågorna 6. och 7.: Skulle enligt UD:s bedömning någon stormakt – exempelvis genom CIA – vid svaret Ja på fråga 6. vara beredd att undanröja en statsledande politiker, oaktat risken för en stor goodwill-förlust? 9.Har och dess tjänstemän vid svenska ambassaden i erhållit eller erfarit någon form av reaktion från icke officiellt amerikanskt håll efter mordet på , av vilken slutsatser skulle kunna dragas om t.ex. CIA-inblandning vid mordet? Vid kommissionens granskning av handlingar förvarade hos UD framgick att skrivelsen föranlett dåvarande kabinettssekreteraren att – dvs. efter det att den s.k. brutit ut – ta kontakt med dåvarande chefen för säker- hetspolisen . framhöll, enligt vad som an- tecknats hos UD, det tveksamma i beställningen varefter och överenskom att skrivelsen kunde lämnas utan avseende. Det finns heller ingen svarsskrivelse på denna förfrågan registrerad i PU- materialet. Det s.k. P 2-telegrammet I en i publicerad artikel uppgav att han i den danska månadstidningen läst om intressanta uppgifter rörande mordet på . Uppgifterna skulle tyda på att CIA haft med mordet att göra. En person, Licio G – beryktad ledare för ett fascistiskt brödraskap, italienska P 2-logen – skulle före mordet ha skickat ett telegram till – en avpolletterad profascist, som skulle vara en av president närmaste medarbetare. Telegrammet skulle i svensk översättning lyda Var god informera vår vän att det svenska trädet kommer att fällas. Enligt PRESS hade historien om telegrammet berättats i ett ameri- kanskt radioprogram, The , , av en person som i programmet presenterades som högt uppsatt CIA- agent. Den föregivne agenten skulle ha bekräftat att telegrammet om det svenska trädet syftat på mordet på . identifierade PU denne, Licio G, eller telegrammet var kända av säkerhetspolisen. Licio G visade sig emellertid förekomma i ett antal tidningsnotiser. Ur dags- pressen 1981 inhämtades uppgifter om att Licio G 1976 bildade P 2 eller Propaganda sedan han uteslutits ur största fri- murarorden. P 2 sades vara ett högerextremistiskt hemligt ordens- sällskap med höga ämbetsmän – bl.a. militärer, domare och företrädare för underrättelsetjänsten – som medlemmar. P 2 misstänktes bl.a. för att ligga bakom det bombattentat som 1980 krävde ett stort antal dödsoffer i . Av notiser framgick också att Licio G skulle ha gripits i , rymt 1983 och anmält sig frivilligt för den schweiziska polisen. skickade PU via en förfrågan till FBI, bl.a. angående innehållet i radioprogrammet . PU efterhörde vidare möjligheten att hålla förhör med CIA- agenten och , om det fanns någon sådan person. Under vårvintern lämnade journalisten uppgifter som rörde detta uppslag. Han försåg PU med utländska tidningsartiklar och uppgifter han själv fått fram. uppgifter innefattade bl.a. följande. Författarinnan och f.d. Vita huset-medarbetaren var en av dem som medverkat i radioprogrammet . Hon var den person som per telefon intervjuat den högt uppsatte CIA-agenten, som kallade sig Y. har skrivit , vilken handlar om den s.k. Iran-Contras- affären.