sou · GNB3132d3 · 2000-01-01 00:00:00 — 15I flera översikter har konstaterats att det finns en stor diskrepans mellan den teoretiska litteraturen om valdeltagandet och de mätinstrument som normalt står till buds i intervjuundersökningar (1994, 70; 1991, 38). Vår undersökning är delvis inspirerad av ett tidigare försök att förklara en annan politisk deltagandeform, nämligen partiaktivitet (Whiteley ). 16En svaghet med vår mätning är dock att motivfaktorerna undersökts efter den handling de skall förklara, dvs. I den andra delen 00west.fm 190 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA av detta kapitel kontrollerar vi emellertid för denna svaghet med avseende på just den typ av faktorer som i del 1 visar sig ha störst förklaringskraft. 17Detta resultat kvarstår i allt väsentligt även om man avstår från att kontrol- lera för deltagande folkomröstning. Effekten av en 40 procentenhe- ters ökning av valdeltagandet i Europaparlamentsvalet har undersökts genom en jämförelse mellan den predicerade nivån på valdeltagandet när de tre oberoende variablerna hålls vid sina medelvärden och en situation där medelvär- det för EUP-variabeln höjts med 0,4. Nivåskillnaden blir om analysen genomförs oviktad. Om observationerna viktas på ett sådant sätt att de intervjuades deltagande val överensstämmer med väljarkårens stiger skillnaden till . 18Effekten blir än blygsammare efter kontroll för sociala bakgrundsfaktorer. Det bör påpekas att det finns en potentiell koppling mellan deltagan- det i Europaparlamentsvalen och de nationella valen som inte fångas av vår modell. Det första Europaparlamentsvalet demonstrerade med all önskvärd tyd- lighet för alla väljare, oberoende av om de själva röstade eller inte, att en majori- tet av den inte fann det nödvändigt att i detta val fullgöra vad många väljare upp- fattat, och fortfarande uppfattar, som en medborgerlig plikt. Denna demonstra- tion kan i sin tur tänkas ha lett till en försvagad uppslutning bakom tanken att valdeltagandet utgör en medborgerlig skyldighet. Som vi senare skall visa har en försvagning av röstningsnormen de facto ägt rum. Att och dess upplös- ning har betydelse för valdeltagandet och dess nedgång i de nationella valen kan vi också belägga. Vi kan däremot inte pröva i vilken utsträckning väljarkårens nyvunna kunskap om att en majoritet kan tänka sig att stanna hemma bidragit till normförsvagningen. 19Om man inte kontrollerar för tidigare valdeltagande har bedömningen av den egna möjligheten att påverka en statistiskt signifikant effekt även på 95 procents säkerhetsnivå. Detta resultat avviker från vad som vore att vänta med utgångs- punkt från flera tidigare amerikanska studier. Väljarnas bedömning av hur jämn striden mellan kandidaterna är, vilket i sin tur objektivt sett bestämmer den enskilde väljarens möjlighet att avgöra valet, har i dessa undersökningar som regel visat sig sakna signifikant effekt (Ferejohn & 1975; Aldrich 1976; Aldrich 1993, 252; 1994, 63 ff.; jfr dock Rosenstone & 1993, 180 ff.). 20Detta gäller alla tre typerna av val och oavsett om man kontrollerar för tidi- gare valdeltagande eller inte. 21Detta utesluter emellertid inte att hänsynen till landet i sin tur kan vara det som förklarar individens bedömning av valutgångens betydelse för en själv. Indi- rekt skulle således valutgångens betydelse för invånare kunna tänkas påverka benägenheten att delta i valet. 22Detta resultat kvarstår även om man inte kontrollerar för tidigare valdelta- gande, samt om man studerar valdeltagande i landstingsval i stället för kommun- fullmäktigeval. Däremot gäller det inte valdeltagandet i riksdagsval, där bedöm- ningen av möjligheten att tillsammans med likasinnade påverka utfallet inte har någon statistiskt säkerställd effekt vid kontroll för valutgångens betydelse och 00west.fm 191 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM möjlighet att ensam påverka utfallet. 23De inbördes korrelationerna mellan intresse för politik och självuppskattad kunskap (r=0,73), mellan intresse och möjligheter att införskaffa information (r=0,49), samt mellan kunskap och informationsmöjlighet (r=0,64) är i samt- liga fall höga. 24Om man inte kontrollerar för tidigare valdeltagande, eller om man studerar landstings- eller riksdagsvalet i stället, kvarstår emellertid en signifikant effekt av detta kostnadsindex. När man även kontrollerar för de selektiva incitamenten (se nedan) försvinner dock åter effekten. 25Medelvärdena för dessa fyra mått är 6,9 (expressiva motiv), 4,9 (underhållningsvärde), 7,7 (röstningsnorm) och 4,2 (uppfattning om vännernas reaktion). 26Om man studerar landstingsvalet har dock underhållningsvärdet en svag men statistiskt säkerställd effekt på 90 procents säkerhetsnivå. 27En fråga ställdes även om i vilken utsträckning man tror att ens närmaste släktingar och vänner delar ens politiska åsikter, med svarsalternativen varie- rande mellan alla tycker precis tvärtemot (0) och alla tycker precis som jag (10). Detta mått uppför sig ungefär som frågan om sociala sanktioner. Ensamt har det en signifikant inverkan på valdeltagandet: ju homogenare umgänges- krets, desto större sannolikhet att rösta. Vid kontroll för röstningsnormen för- svinner emellertid denna effekt. Huruvida detta beror på att röstningsnormen är bakom- eller mellanliggande har vi emellertid ingen möjlighet att utröna. 28Det är inte fullt så självklart att detta även gäller värderingen av valutgångens betydelse. Det faktum att denna motivfaktor nu förlorar sin direkta effekt skulle också kunna bero på att den indirekt påverkar valdeltagandet via de expressiva motiven eller röstningsnormen. 29Även kön, yrke och boendeort (landsbygd/samhälle/stad/storstad) har prö- vats i analysen men effekterna har ej befunnits vara statistiskt signifikanta. 30Så långt möjligt har vi sökt eliminera denna felkälla även vad beträffar de atti- tydmått vi senare analyserar. Vid de båda intervjuundersökningarna instruerades intervjuarna noggrant att genomföra intervjuerna under sådana omständigheter att maken/makan befann sig utom hörhåll. I enkätundersökningen fanns inte möjligheter att vidta lika långtgående säkerhetsåtgärder, men i det missiv- brev som åtföljde formuläret ombads de personer som ingick i parurvalet att inte samtala om frågorna eller berätta om sina svar för sin make/maka innan for- muläret skickats in. 31Andelen som svarar att de inte skulle bry sig om det är i totalur- valet och i delurvalet gifta par. Motsvarande siffror är 24,9 respek- tive som skulle ogilla beteendet i tysthet, samt som också skulle säga sin mening. 32Effekten är statistiskt signifikant på 95 procents säkerhetsnivå. Logit- koefficienterna är 2,11 (konstanten) och 1,12 (effekten av makas sanktionsbe- nägenhet), standardfelen 0,19 och 0,46, procentdifferensen 7,0 och den standar- diserade effekten 0,30. Analysen har genomförts med individ ingående i parur- 00west.fm 192 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA valet som analysenhet, vilket innebär att antalet observationer är 436. Dessa observationer är givetvis inte utifrån statistiska utgångspunkter oberoende av varandra, varför det effektiva N-talet egentligen är lägre än detta. Det faktum att effekten ändå slår igenom så tydligt innebär dock att en eventuell korrigering för det statistiska beroendet (den s.k. autokorrelationen) knappast skulle påverka resultatet. 33Procentdifferensen sjunker till 5,8 om man kontrollerar för egen röstnings- norm, men stiger åter till 6,2 om man även kontrollerar för utbildning och ålder; i båda fallen är effekten fortfarande statistiskt signifikant på 95 procents säker- hetsnivå. Någon säkerställd effekt kvarstår däremot inte om man kontrollerar för antingen valdeltagande 1994 eller för make/makas röstningsnorm. I det förra fallet beror detta i allt väsentligt på att de inbördes sambanden mellan de obero- ende variablerna är såpass starka att det blir svårt att särskilja deras effekter obe- roende av varandra (s.k. multikollinjäritet). Ifråga om make/makas röst- ningsnorm är tolkningen mer ett teoretiskt problem. En möjlighet är att effek- ten av make/makas sanktionsbenägenhet är spuriös till följd av den bakom- liggande variabeln make/makas röstningsnorm. Men eftersom den senare fortfa- rande har en signifikant effekt på röstningsbenägenheten (även vid kontroll för den egna röstningsnormen) kvarstår likväl resultatet att det måste ske en inbör- des påverkan makarna emellan, om än med en annan mekanism än det öppna sanktionerandet. 34Det bör påpekas att den framställning vi här ger av förändringsanalysens principiella grunder är något förenklad. En av de möjligheter vi i vår presenta- tion bortser från är att sambandet på individnivå förändras , exempelvis genom att ett samband framträder där det tidigare saknats eller bortfaller där det tidigare funnits. Där så är fallet kan förändringen i sambandsstrukturen under vissa förutsättningar tänkas bidra till förståelsen av nivåförändringen i den bero- ende variabeln även om nivån hos den oberoende förblir . Att vi här inte närmare diskuterar denna möjlighet beror på att vi i det datamaterial vi arbetar med inte påträffat några fall där sambandsstrukturen förändrats så kraf- tigt att denna alternativa förklaringsteknik aktualiseras. För en mer generell dis- kussion av förändringsanalysens problematik, se till exempel , West- holm & 1989, 326–334. 35Den näst största minskning som kan noteras mellan två valfria punkter på tidsaxeln är den mellan 1936 och 1940 års val, då valdeltagandet sjönk , från 74,5 till 70,3. utbrott, vilket bland annat medförde samlingsregering och omfattande beredskapstjänst, torde till stor del förklara denna tillfälliga nedgång. Den största minskning som noterats under mer normala omständigheter avser perioden –1952, då valdeltagandet gick tillbaka efter att först ha ökat dramatiskt (10,8 pro- centenheter) i det första efterkrigsvalet. 36Det bör påpekas att de utvecklingstendenser som tabellen beskriver i några fall kan beläggas på bättre sätt med hjälp av den offentliga statistiken än med hjälp av medborgarundersökningarna. Vi har ändå valt att redovisa resultaten som de kommer till uttryck i vårt material, dels därför att den interna jämförbar- heten mellan de olika måtten därigenom förbättras, dels därför att det i första 00west.fm 193 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM hand är dessa resultat vi kan laborera med i den fortsatta analysen. Slutligen bör också nämnas att tabellen är baserad på samtliga svarande i respektive medbor- garundersökning. Den innefattar därmed en mindre grupp yngre medborgare som inte var röstberättigade i vissa av de val som fortsättningsvis studeras och då bortfaller ur analysen. 37Bland de faktorer som skulle kunna tänkas finnas med i den vänstra delen av tabell 9 men inte gör det kan nämnas den intervjuades boende- och inkomstför- hållanden. Att de förstnämnda saknas beror främst på att de visar sig vara av liten eller obefintlig betydelse, i synnerhet sedan hänsyn tagits till de sociala egenskaper vi i övrigt valt att beakta. Det bör dock påpekas att de aspekter av boendemiljön som medborgarundersökningarna på ett enkelt sätt och utan efterhandskompletteringar gör det möjligt att uppmärksamma (dvs. bostadens placering på stad–landdimensionen, bostadstyp, samt upplåtelseform) är långt ifrån uttömmande och att vi inte kan utesluta att en mer fullständig analys av boendemiljöns betydelse kan leda till delvis andra resultat. Att inkomstförhål- landen inte finns med beror i första hand på att de inkomstmått som i skrivande stund återfinns i de båda medborgarundersökningarna inte är fullt jämförbara . Även om vi gärna sett att inkomst funnits med i analysen kompenseras dess frånvaro till stor del av mer indirekta mått på den intervjuades ekonomiska situation, t.ex. förvärvssituation, yrke och utbildning. 38Åldersskillnaderna kan tolkas antingen som en livscykel- eller som en genera- tionseffekt. Valet mellan de båda tolkningarna diskuteras närmare i kapitlets slut. 39Andelen invandrare i hela befolkningen, inklusive de åldersgrupper som utelämnas i våra analyser, uppgick /(SCB 1988, tabell 30 och 35). /97 hade siffran stigit till 10,67 pro- cent (SCB 1998, tabell 33 och 62). 40Se SCB 1988, tabell 30 och SCB 1998, tabell 33. 41Som visas i tabell 10 tenderar gifta att ha högre valdeltagande än samtliga övriga civilståndskategorier, inklusive sammanboende, vid en bivariat analys. Efter kontroll för andra faktorer, exempelvis ålder, försvinner emellertid en stor del av skillnaden mellan gifta och sammanboende. 42Den intervjufråga som ligger till grund för det i tabellen redovisade måttet lyder: Hur har Din sammanlagda skol- och yrkesutbildning på heltid varat? 43Den i tabellen redovisade yrkesindelningen är baserad på valundersökningar- nas yrkesgruppskod (se t.ex. 1977, 71 f., 283 ff.; 1978, 199– 221). Noteras bör att storföretagare samt flertalet småföretagare med kvalifice- rad utbildning, t.ex. läkare och advokater med egen praktik, enligt denna indel- ning klassificeras som högre tjänstemän. 44I kategorin förvärvsarbetande ingår även personer som uppgav sig ha för- värvsarbete men som inte upprätthöll sin tjänst vid intervjutillfället, t.ex. på grund av studier eller föräldraledighet. I kategorin arbetslös ingår samtliga som vid intervjutillfället uppgav sig vara arbetslösa, oavsett om arbetslösheten var tillfällig eller mera långvarig. 00west.fm 194 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA 45Den inledande frågeformuleringen lyder: Brukar Du göra något av följande som fritidsaktivitet. Om svaret är ja ställs följdfrågan: eller ofta?. Detta ger en tregradig skala från nej via ja, till ja, ofta. De delfrågor som här utnyttjas är följande: besöka släktingar, ha släktingar på besök, besöka vänner och bekanta samt ha vänner och bekanta på besök. 46För en fullständigare redovisning av frågeformuleringar och svarsfördelning, se m.fl. 1998, 34 ff. medborgarundersökning tillfrågades även arbetslösa och studerande om sin situation. Eftersom dessa frågor inte ingick undersökning utnyttjas de inte här. 47Medborgarundersökningarnas frågebatteri om medlemskap och aktivitet i föreningar upprepades till väsentliga delar också i en av SCB:s ULF-undersök- ningar . Se SCB 1992, 62 ff. 48För en närmare redovisning av de enskilda föreningstyperna samt resultaten för dessa, se m.fl. 1998, 62 ff. Vid konstruktionen av det mått på föreningsaktivitet som redovisas i tabell 9 har den svarande klassificerats som aktiv i den aktuella föreningstypen om han eller hon uppger sig ha varit aktiv och/eller innehaft förtroendeuppdrag . Det stora flertalet av dem som uppger sig ha haft förtroendeuppdrag uppger sig också ha varit aktiva. Det bör påpekas att såväl måttet på föreningsmedlemskap som måttet på föreningsaktivitet noga taget inte avser antal föreningar utan antal förenings- typer. För att göra intervjun någorlunda hanterlig frågade vi bara om medlem- skap i exempelvis idrottsförening men däremot inte om hur många eller exakt vilka. Dubbla medlemskap i besläktade organisationer får därmed bara en mar- kering. Denna underskattning uppvägs dock delvis av att man också måste räkna med en viss dubbelräkning. Den organisation som inte riktigt passar in i de angivna kategorierna kan få två markeringar. Finska föreningens idrottsklubb kan hamna bland såväl invandrarföreningar som idrottsföreningar. En provun- dersökning 1987 visade emellertid att frekvensen av sådana dubbelmarkeringar var i stort sett negligerbar. 49Det mått på horisontellt förtroende som ingår i medborgarundersökningen 1997 är inte identiskt med det som ingår i World Value Survey (WVS). Medan WVS och många andra undersökningar litar till en enda intervjufråga med diko- toma svarsalternativ bygger medborgarundersökningens mått på tre intervju- frågor där svaren avges längs en skala från 0 till 10. Själva frågorna utgör en över- sättning av de tre indikatorer på horisontellt förtroende som introducerades i de amerikanska valundersökningarna 1964. Dessa utgör i sin tur en lätt modifierad variant av en frågeserie ursprungligen utvecklad av (1957). De svarsalternativ medborgarundersökningen tillhandahåller skiljer sig däremot från dem som kommer till användning i den amerikanska förlagan. Den svars- teknik som tillämpas i medborgarundersökningarna ger den svarande möjlighet att uttrycka mer nyanserade uppfattningar än de dikotoma alternativ som ursprungligen användes. Därigenom höjs måttets reliabilitet. I jämförelse med den enda intervjufråga som används i WVS och många andra undersökningar innebär också det utökade antalet frågor en förbättring av reliabiliteten. Det frå- gebatteri som används i medborgarundersökningen har följande lydelse, där de alternativ som respektive frågeformulering pekar ut markerar ändpunkterna på 00west.fm 195 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM den grafiska skala från 0 till 10 som visas upp för den svarande i samband med att frågan ställs: Jag tänkte nu ställa några frågor om hur Du ser på andra män- niskor. Tycker Du på det hela taget att man kan lita på de flesta människor eller tycker Du att man inte kan vara nog försiktig i umgänget med människor? Tycker Du att människor för det mesta försöker vara hjälpsamma eller tänker de i allmänhet mest på sig själva? Tror Du att de flesta människor skulle försöka utnyttja Dig om de fick chansen eller skulle de försöka bete sig renhårigt? 50Båda måtten är additiva index baserade på fem intervjufrågor vardera. De exakta frågeformuleringarna redovisas i m.fl. 1998, tabell 3.1. Medborgarundersökningarnas mått på political efficacy skiljer sig i vissa avse- enden från dem som använts i flertalet andra studier. Se 1986 för en närmare diskussion om de teoretiska och mättekniska överväganden som ligger till grund för medborgarundersökningarnas indikatorer. 51Trots att flera av de frågor som ingår i medborgarundersökningarnas mått på systemtilltro innehållsligt sett är nära besläktade med dem som ligger till grund för valundersökningarnas mätserie över misstro mot partier och politiker pekar de förra på en svag uppgång men de senare på en svag nedgång i förtroendet under en och (m.fl. 1998, tabell 3.1; 1995, figur 16.1). Något bestämt svar på frågan om varför det förhål- ler sig så kan vi inte ge. Däremot kan vi, i likhet med (1998, 22), framföra hypotesen att tendensen i valundersökningarnas mätserie delvis kan tänkas bero på en interaktionseffekt mellan tidsanda (mediaklimat) och frågornas tekniska utformning. Valundersökningarnas frågor, som tillkom i ett ganska tidigt skede av valforskningens historia, är inte neutralt formulerade utan består av påståen- den som ger uttryck för misstroende. Frågekonstruktionen inbjuder således den svarande att uttrycka misstro. Benägenheten att anta denna inbjudan kan even- tuellt ha förstärkts som ett resultat av ändrade förväntningar på hur man bör svara. När valundersökningarnas påståendefrågor ursprungligen formulerades torde de av många väljare ha uppfattats som tämligen provocerande. Så förhåller det sig knappast . Mot denna hypotes kan invändas att även den mer neu- tralt formulerade förtroendefråga som ingått i valundersökning- arna visar en fallande tendens (1995, tabell 16.1). Denna fråga är dock mer allmän till sitt innehåll och avser inte specifikt väljarnas möjlighet att få kontakt med och gehör hos de förtroen- devalda. 52Om alla medborgare gjorde en objektivt korrekt bedömning av sin förmåga i jämförelse med andras borde över- och underlägen ta ut varandra och medelvär- det hamna precis på skalans mittpunkt, det vill säga 0,5. Att såväl 1987 som noteringar ligger under denna punkt innebär att fler upplever sig vara i underläge än vad som objektivt kan vara fallet. Denna tendens till underskatt- ning har dock avtagit . 53En närmare redovisning av hela mätinstrumentet samt av resultaten återfinns i m.fl. 1998, Figur 3.1. Den inledande formule- ringen lyder: Det finns olika uppfattningar om hur man på ett effektivt sätt kan påverka beslut i samhället. Jag har här en lista på några olika sätt som brukar användas och jag skulle vilja fråga Dig hur effektiva Du tycker att de är. 00west.fm 196 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM ATT BESTÄMMA SIG FÖR ATT VARA MED OCH BESTÄMMA avgavs längs en skala från 0 (inte alls effektivt) till 10 (mycket effektivt). Det mått vi här använder baseras endast på den delfråga som innehåller den intervjuades bedömning av hur effektivt det är att rösta i valen. 54Se 1998 för en modern översikt över den svenska såväl som internationella forskningen inom området. 55För en redovisning av hela frågebatteriet, se , berg 1989, 276 ff. Den inledande formuleringen lyder: Hur stort förtroende har Du i allmänhet för .... Svaren avgavs längs en skala från 0 (inget förtroende) till 10 (mycket stort förtroende). Det mått vi här använder är ett additivt index baserat på de två delfrågor vars lydelse anges i texten. Med tanke på att vi använder deltagande i kommunfullmäktige- snarare än riksdagsval som bero- ende variabel kan det synas märkligt att utnyttja en intervjufråga som uttryckli- gen avser . Som vi tidigare påpekat innebär emellertid den gemen- samma valdagen att flertalet väljare fattar ett för de olika valen gemensamt beslut om att delta eller inte delta varför synen på nationella institutioner mycket väl kan tänkas påverka deltagandet i de kommunala valen. 56Den intervjufråga som används i medborgarundersökningarna är identisk med den som utnyttjas i valundersökningarna. Frågan lyder: Hur pass intresse- rad är Du i allmänhet av politik? Vilket av svaren på det här kortet stämmer bäst in på Dig själv? Är Du mycket intresserad, ganska intresserad, inte särskilt intresserad eller inte alls intresserad av politik? 57Det ovan sagda utesluter inte att ett eller flera av de tre mått vi här diskuterar utvecklats i negativ snarare än positiv riktning mellan 1994 och 1998 års val. De ännu opublicerade uppgifter års valundersökning som vi fått möjlighet att ta del av visar emellertid att vår beskrivning av den mera långsiktiga trenden håller streck även med hänsyn tagen till den senaste utvecklingen. 58Medborgarundersökningarnas frågeserie om partiidentifikation är identisk med den som används i valundersökningarna så när som på att frågan om vilket parti den svarande identifierar sig med eller föredrar inte ställs förrän samtliga de frågor som avser anhängarskapets styrka besvarats. Den inledande frågan lyder: Många känner sig som anhängare av ett bestämt parti. Men det finns ju också många som inte har någon sådan inställning till något parti. Brukar Du själv betrakta Dig som till exempel folkpartist, socialdemokrat, moderat, center- partist, vänsterpartist, miljöpartist eller kristdemokrat? Eller har Du inte någon sådan inställning till något parti? De som svarar ja på den inledande frågan får följdfrågan: En del är ju starkt övertygade anhängare av sitt parti. Andra är inte så starkt övertygade. Hör Du själv till de starkt övertygade anhängarna av Ditt parti? De som svarar nej på den inledande frågan får i stället följdfrågan: Är det något parti som Du ändå tycker Dig stå närmare än de andra partierna? Till- sammans bildar svaren en fyrgradig skala från obefintlig till stark identifikation. Noteras bör att den exemplifiering av partianhängarbeteckningar som ges i den inledande frågan varierar beroende på vilka partier som i första hand kan tänkas vara aktuella samt dessas namn. medborgarundersökning saknas av detta skäl miljöpartist och kristdemokrat bland exemplifieringarna samti- digt som beteckningen kommunist ersätter beteckningen vänsterpartist. 00west.fm 197 Thursday, January 20, 2000 10:16 AM 59Partimedlemskap fastställs med hjälp av en frågeformulering ursprungligen hämtad från levnadsnivåundersökningarna i syfte att möjliggöra jämförelser med denna mätserie. Frågan lyder: Är Du medlem i något politiskt parti eller politisk sammanslutning.