sou · GNB33 · 2000-01-01 00:00:00 — I bidrar yrkesfiskarena, liksom andra a-kassemed- lemmar, till finansieringen av statens kostnader för utbetald ersätt- ning genom den finansieringsavgift som kassan betalar till AMS. Finansieringsavgiften uppgår per medlem till av den genom- snittliga dagpenningen enligt inkomstbortfallsförsäkringen. De av Fiskares arbetslöshetskassa inbetalda finansieringsavgifter utgörs av medlemsavgifter. Finansieringsavgiften från kassan upp- går till ca . Yrkesfiskare be- talar dessutom arbetsmarknadsavgifter till arbetslöshetsförsäkringen enligt samma regler som övriga företagare. I fiskarenas egenavgif- ter ingår en arbetsmarknadsavgift på . Om ett anställningsför- hållande föreligger betalar arbetsgivaren en arbetsgivaravgift som bl.a. täcker arbetsmarknadsavgiften som uppgår till . Övrig finansiering sker som vanligt över den allmänna skatten. betalades till och med november månad ut i arbetslöshetsersättning till yrkesfiskare, vilket är nära mindre än för . Resterande del av medlemsavgiften används till arbetslöshets- kassans administration. Härutöver får kassan s.k. utjämningsbidrag för att täcka administrationskostnaderna. Medlemsavgiften för fiskare som är företagare uppgick till /år. Fiskares arbetslöshetskassa har för närva- rande den högsta medlemsavgiften av alla a-kassor. För anställda medlemmar är medlemsavgiften /år. hade kassan inte några medlemmar som arbetade under anställningsför- hållande. I finns flera arbetslöshetskassor för fiskare. Till kassorna är, förutom fiskare, även andra yrkesgrupper anslutna. Vidare är kassorna olika för företagare och anställda. Till skillnad från och betraktas flertalet fiskare som anställda. Även partsfiskare betraktas som anställda. Dessa fiskare anses som lösarbetare, dvs. arbetsgivarförhållandet mellan båtägare och partsfiskare gäller bara så länge som båten är ute på fiske. har på liknande sätt som i ett manslottsystem men de anställda är garanterade en minimilön som är per arbetsdag på havet. För samtliga yrkeskategorier finns dagpenning, efterlön och övergångsbidrag enligt arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslösa kan även bl.a. få utbildningsbidrag och starta-eget-bidrag. Till fiskare och fartygsägare finns särskilda upphörandebidrag. Ordningen med ett särskilt bidrag till fartygsägare för tillfälligt stillaliggande för enstaka oförutsedda händelser tillämpas i princip inte i . Anställda fiskare (inkl. partsfiskare) betraktas som arbetslösa de inte är ute på fiske och är då berättigade till dagpen- ning enligt arbetslöshetsförsäkringen. Detta gäller även under mel- lantiden mellan två fiskeresor med samma båt oavsett hur kort eller långt uppehållet är. Dagpenningen i dessa fall bygger på en minstelott. Om en fiskare inte tjänat över ca har denne rätt till en utfyllnadsdagpenning under arbetslösheten. Indirekt kan minste- således ge de danska partsfiskarena arbetslöshetsersättning då fisket påverkas av oförutsedda händelser såsom väderlekshinder, ishinder och haverier. De får även kompensation av andra orsaker till att fisket hindras eller går ekonomiskt dåligt eller då de inte har plats på någon båt. Egna företagare kan endast få arbetslöshetsersättning när verk- samheten upphört och fartyget sålts, utom i vissa undantagsfall. För att få arbetslöshetsersättning, även utan att företaget sålts, skall något både för företaget och för den konkreta verksamheten osed- vanligt och sällan förekommande ha inträffat. T.ex. ger inte dåligt väder rätt till ersättning. Däremot skulle en isvinter med lång kyla kunna vara en extraordinär händelse som skulle kunna ge rätt till dagpenning på grund av att havet frusit. Även vid extraordinära påbud från myndigheterna skulle dagpenning kunna betalas ut. Denna tillfälliga dagpenning kan beviljas även vid brand eller explo- sion och vid haveri om fartyget sjunkit. Dagpenning utgår och högsta dagpen- ningen är per dag. Övergångsbidrag kan sökas av den som är arbetslös och som fyllt och som varit arbetslös minst 12 av de senaste 15 måna- derna. Efterlön kan sökas av den som fyllt om man har varit medlem i a-kassa i minst 20 av . I utgör finansieringen en procentsats av de samlade ut- gifterna för dagpenning, efterlön och övergångsersättning under föregående år och gäller försäkrade allmänt. var fi- nansieringen uppdelad på medlemsbidrag (18,), statsbidrag (67,) och arbetsgivarbidrag (14,). lemsavgifterna för heltidsförsäkrade löntagare och för företagare . Det bör påpekas att med- lemsavgifterna generellt är höga i , dvs. inte bara för fiska- re. I behandlas arbetslöshetsförsäkringen av en för alla yrkesfis- kare gemensam arbetslöshetkassa, den s.k. Garantikassan. Vidare hanterar kassan garantiordningen med den s.k. garantilotten. Ga- rantikassan har verkat . Norska yrkesfiskare betraktas som egna företagare. Båtägarna har emellertid genom avtal ett visst utvecklat ansvar. Arbetslöshetsförsäkringen skall kompensera fiskaren för in- komstbortfall om fartyget blir obrukbart på grund av haveri och förlisning. Vidare utgår ersättning om fartyget tas ur drift på grund av sjukdom bland manskapet. Om fartyget inte kan påbörja fiske därför att manskapet inte är fulltaligt betalas arbetslöshetsersättning ut till de fiskare som sålunda går miste om inkomster. Extraordinärt ishinder utgör grund för arbetslöshetsersättning. Strejk eller lockout inom förstahandsmottagning eller beredningsindustri utgör grund för arbetslöshetsersättning om landning av fångst omöjliggörs ge- nom dessa omständigheter. Avbrott i fiske till följd av ett längre, oförutsett verkstadsuppehåll eller om ett fartyg genom myndighets- beslut tas ut ur fisket berättigar till arbetslöshetsersättning. Stopp i fisket på grund av regleringar och leveransproblem är inte ersätt- ningsberättigande. Dagpenningen uppgår till . Ersättningen be- talas ut . Arbetslöshet som omfattar är inte ersättningsberättigad. Arbetslöshetsersättning betalas ut . För att få ersättning krävs att fiskaren är knuten till ett fartyg som är infört i ett särskilt register för fiskefartyg. I vissa fall kan ersättning för arbetslöshet utgå även utan sådan anknytning till fartyg, nämligen då fiskaren t.ex. har blivit uppsagd, vid arbetslös- het efter militärtjänst och sjukdom eller efter försäljning eller skrot- ning av fartyget. Fram administrerade Garantikassan även semester- ersättning och återbetalning av försäkringspremier. Semesterersätt- ningen finansierades genom en av fiskarena betald avgift samt ett belopp avsatt över fiskeavtalet mellan den och Fiskarlag. har detta upphört eftersom bidraget till semesterkassan och återbetalningen av försäkringspremie strider mot . I likhet med danska yrkesfiskare är norska yrkesfiskare enligt den s.k. garantiordningen garanterade en viss minsta inkomst, s.k. garantilott, om fisket helt eller delvis slår fel genom dålig eller ute- bliven fångst eller annars olönsamt fiske. Garantilott utgår även vid stopp i fisket på grund av regleringar eller leveranssvårigheter; som framgått tidigare grundar dessa skäl inte rätt till arbetslöshetsersätt- ning men ingår i underlaget för beräkning av garantilott. Om kraven är uppfyllda betalas ersättning ut efter en egenga- ranti per garantiperiod (halvår); fartygsägaren svarar för manskapets egengaranti. Härefter utgår ersättning under reste- rande tid av perioden av allmänna medel. Totalt utgår ersättning per garantiperiod. Andra yrkeskategorier har inte något system med garantilott. System är direkt anpassat till yrkesfiskarenas speciella förhållan- den. Den sammanlagda nivån på garantilott och arbetslöshetsför- säkring överensstämmer dock med andra yrkeskategoriers ersätt- ning. I finansieras arbetslöshetsförsäkringen genom en pro- duktavgift. Avgiften, som är avdragsgill i självdeklarationen, tas ut på förstahandsomsättningen av fisk och fiskvaror och utgör för och är för fastställd till . Garantilotten enligt garantiordningen finansieras av allmänna medel över fiske- avtalen mellan och Fiskarlag. har anvisats för ersättningar enligt garanti- ordningen. Vid en översiktlig jämförelse mellan ländernas försäkringssystem på fiskeområdet finner man vissa skillnader i såväl förmåner som i fi- nansiering. I utgår ersättning för direkta orsaker för vilka ersättning i princip inte medges enligt det danska systemet. Genom den tidigare beskrivna minstelotten erhåller danska fiskare ar- betslöshetsersättning vid arbetslöshet när fiske inte bedrivs. De är sålunda garanterade viss minstalön och indirekt får de ersättning även för sådana orsaker som påverkar fisket och som ger en svensk fiskare rätt till ersättning. Till skillnad från förutsättningarna i Sve- rige kan den danske fiskaren få ersättning även då fisket hindras av andra orsaker eller går ekonomiskt dåligt. Även norska fiskare är genom den s.k. garantilotten berättigade till ersättning bl.a. då fisket går ekonomiskt dåligt. Finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen kan synas fördelak- tig för den svenske yrkesfiskaren jämfört med de två andra länder- na. Det bör då noteras att den svenske fiskaren inte omfattas av ga- rantier att få ersättning för andra orsaker än de direkta eller i pe- rioder då fisket går dåligt. Det bör också på nytt påpekas att den norska garantilotten finansieras med allmänna medel. Arbetslöshetsförsäkringen är en del av ländernas sociala skydds- nät. Den som är ansluten till försäkringssystemet och oberoende av vilken yrkesgrupp den försäkrade tillhör omfattas också av tanke- gångarna bakom systemets uppbyggnad. Möjligheterna för den en- skilde att påverka detta förhållande på annat sätt än att träda ut ur systemet är uteslutna. Att på ett rättvisande sätt bedöma ifrågava- rande försäkringssystems betydelse för en särskild yrkesgrupps konkurrensvillkor är inte möjligt eftersom det mer är fråga om upp- byggnaden av skilda länders sociala skyddssystem. Enligt utred- ningens uppfattning påverkas inte konkurrenssituationen mel-lan ländernas yrkesfiskare av arbetslöshetsförsäkringens utformning. 5 Skattevillkoren för yrkesfiskare Den med främsta konkurrentländer och jämförande analysen skall enligt utredningens direktiv även omfatta en jämförelse av skattevillkoren. Utredningen har därvid granskat det s.k. yrkesfiskaravdraget som i inte är av samma stor- leksordning som det danska och än mindre som det norska. Vidare har utredningen granskat reglerna för beskattning i samband med avyttring av anläggningstillgångar, för fiskets del främst fartyg. Utredningen har också studerat skillnaderna i möjligheterna att skattemässigt resultatreglera mellan olika beskattningsår. Utredningen har slutligen kartlagt de punktskatter som är av in- tresse i fiskerinäringen. Det gäller här framför allt bränsleskatterna. De i kapitlet framtagna exemplen anges i respektive lands valu- 5.2Särskilt avdrag för yrkesfiskare Svensk skattelagstiftning medger yrkesfiskare avdrag för ökade lev- nadskostnader vid fiskeresor som är förenade med övernattning med ett dagsbelopp på . De danska reglerna är knutna till tiden på havet men kräver inte övernattning. Avdraget uppgår till /dag och får göras med högst /år. Norsk skatte-lagstiftning baserar däremot avdraget på inkomsten av fiske. Avdrag medges av fiskeinkomsten, dock med maximalt . 5.2.1Gällande regler vid taxering för Avdrag för ökade levnadskostnader I medges enligt punkt 29 av anvisningarna till 23 § kom- munalskattelagen (1928:370), KL, avdrag för ökade levnadskostna- der för yrkesfiskare med ett schablonavdrag beräknat efter antalet fiskedagar som varit förenade med övernattning utom hemorten. Fiskare som bedriver yrkesmässigt fiske i anställningsförhållande omfattas inte av bestämmelserna om schablonavdraget. Fiskarena tillämpar emellertid så gott som undantagslöst det anvisade scha- blonavdraget. Det avdrag som tillkommer svenska yrkesfiskare avser således de ökade levnadskostnader som uppkommer vid fisket och avdraget ersätter således inte några andra avdrag än vad som kan betecknas som ökade levnadskostnader eller kost under fiskeresor. Om fri kost förekommer under fisket skall denna först beskattas innan avdrag får ske. Detta går normalt till så att bokförda kostnader för laget fördelas och återförs till beskattning tillsammans med manslotten. Krav på övernattning finns i de svenska reglerna, vilket medför att många fiskare, som går ut på fiske tidigt och kommer hem , saknar möjlighet till avdrag enligt scha- blonregeln. Någon timgräns gäller inte men kravet på övernattning medför i praktiken att fisketuren bör uppgå till åtminstone tio tim- mar för att kunna kvalificera till avdrag. Storleken av avdraget är knuten till prisbasbeloppet enligt 1 kap 6§ lagen om allmän försäkring. Det dagliga avdraget uppgår till hälften av av prisbasbeloppet för beskattningsåret. Vid taxering innebär detta /dag. Något maximibelopp finns inte angivet men i praktiken torde detta ligga vid , vilket mot- svarar . Avdraget för ökade levnadskostnader medges i förvärvskällan, vilket innebär att det minskar den nettointäkt av fisket som ligger till grund för inkomstskatter och sociala avgifter. Dansk skattelagstiftning medger de som är yrkesfiskare, enligt saldvandsfiskeriloven, såväl anställda som egenföretagare, ett särskild havsfiskeavdrag som träder i stället för vissa andra avdrag. Valrätt föreligger alltså mellan havfradrag och avdrag för verkli- ga kostnader. Valet görs dvs. man kan inte ha det sär- skilda avdraget för vissa tider och verklig kostnad för andra. Väljer fiskaren havfradrag medges inte avdrag för resekostna- der mellan bostad och arbetsplats. Inte heller medges avdrag för fackliga konitngenter eller till a-kassa. Vidare ersätter havfra- drag driftsutgifter för fisket som kan jämställas med lönmod- tagerudgifter. Sådana kostnader kan vara personligt betald skydds- utrustning, facklitteratur, telefonkostnader, arbetsrum i bostaden, föreningsavgifter, verkliga merkostnader för fördyrad kost och kostnader för dubbel bosättning. Det kan i sammanhanget framhål- las att dansk skattedomstol har bedömt kostfördyringen uppgå till endast . De med lönmodtagerudgifter jämställda kostnaderna är avdragsgilla i den mån de överstiger ett minimibe- lopp på för och för . I detta minimibelopp ska dock inte kostnader för resor och a-kasse- avgift räknas in. Detta innebär att avdragsgill resekostnad och a- kasseavgift skulle få dras av fullt ut om man inte väljer det särskil- da avdraget samt övriga kostnader i den mån kostnaderna överstiger eller . Väljs däremot havfradrag går man såle- des miste om dessa avdrag. I det danska systemet beskattas fri kost som åtnjuts vid fiske. Om det bland de gemensamma kostnaderna således ingår kostnader för mat skall dessa kostnader tas upp till beskattning innan havfradrag får göras. Danskt havfradrag är knutet till tiden på havet och medges för varje påbörjad havdag vid fångstturer som varar minst 12 tim- mar. En havsdag är . Vid fångstturer som varat får man alltså avdrag , mer än 48 tim- mar osv. Havfradrag uppgår till för varje Maximalt medges avdrag med vilket motsvarar . Det danska avdraget betecknas som ett s.k. ligningsmaessigt fradrag, vilket medför att det endast medges vid beräkning av kommun- och amtsskat samt bundskat (bottenskatt) till staten. Norsk skattelagstiftning medger under vissa förutsättningar ett sär- skilt avdrag för fiskare. Avdraget omfattar alla former av saltsjöfis- ke och fångstverksamhet på havet utan hänsyn till om verksamheten bedrivits av ensamfiskare eller tillsammans med andra. Det omfat- tar såväl bokföringsskyldiga fiskare som lottfiskare och anställda fiskare. Avdraget medges de fiskare som har haft full sysselsättning med fiske eller fångst på havet eller vid kusten i tillsammans av inkomståret. Vissa regler finns för hur de stipulerade dagarna skall beräknas. Som kvalificerande driftstid räknas även tid som fiskare ligger still på grund av kvotregleringar. En förutsättning för att detta generösa beräkningssätt av driftstiden skall gälla är att fis- ket är den enda utkomsten och att man kan visa att en viss regelbundenhet i fisket föreligger. Stillaliggande på grund av dåligt väder får också tas med när man gör bedömning om tidsfaktorn har uppnåtts. Även tid då man varit sjukledig från fisket får medräknas. Däremot får inte perioder med fångststopp eller då man mottagit trygd under arbeidsledig- het medräknas. Arbete i land medan fartyget är ute på fångst eller fiske kan ock- så få medräknas om det gäller kortare perioder samt att arbetet sker för båtlaget och av driftsmässiga orsaker. Det kan t.ex. gälla arbete med agning, rensning eller reparationer som utförs av en eljest aktiv fiskare. Om uppdraget som landman för båtlaget tar överhanden anses inte denna person uppfylla kraven för 130-dagarsgränsen. Slutligen får också tid för resor för på- och avmönstring liksom för hämtning och hemfrakt av manskap och redskap inräknas i sti- pulerad tid. Det norska avdraget kräver alltså att man, enligt vissa generösa regler, () varit sysselsatt inom fisket. Avdragets storlek har däremot inte baserats på antalet fiskedagar utan på nettoinkomsterna av arbete ombord under fiske på havet eller vid kusten. Avdraget uppgår till av underlaget, maximalt avdrag utgör . Följande intäkter skall medräknas i underlaget. Nettointäkt av ensamfiske, manslott, hyra eller lön som aktiv fiskare, garantilott (minstelott), semesterpengar, sjukpenning/sjuklön för fiskein- komsten, värdet av hushållsfisk (per vuxen) och skep- parlott om denne deltar aktivt i fisket. Däremot skall följande inte räknas in i underlaget, nämligen båtlott, redskapslott, intäkter ved sanking av tang och tare, dags- peng vid arbetslöshet, vederlag för arbete i land med agning av backer, rensning eller reparation, fraktintäkter och ersättningar för bogsering. Vidare skall beräkningsunderlaget reduceras med utgifter för kost som inte dragits som gemensam kostnad, småutgifter, kostna- der för lottfiskares redskap som skall täckas av samt för en- samfiskare kostnader för intäkternas förvärvande. Däremot skall underlaget inte reduceras med resekostnader, ränteutgifter och s.k. minsteavdrag vid löneinkomst. I den mån fri kost förekommer ombord kan konstateras att denna enligt norska skatteregler inte beskattas och heller inte reducerar det s.k. saerfradraget. Detta är en klar subvention av branschen då helt fri kost normalt för andra skattskyldiga i värderas till /dag. Kopplat till denna skattefrihet för fri kost ska ses regeln att en norsk fiskare utöver saerfradrag kan påräkna avdrag för kost med per dag som fiskaren sammanhängande tillbringar på havet, förutsatt att den verkliga kostnaden inte ingår i de gemen- samma kostnaderna som redan belastat . För småutgifter i samband med övernattning ombord kan en norsk fiskare påräkna avdrag med verklig kostnad som han själv erlagt eller om han inte är bokföringsskyldig efter schablon med /dygn. Kostnader för sjöhyre inklusive stövlar och handskar medges efter schablon med /år. Norska regler medger också avdrag för fackföreningsavgift med maximalt /år. Det norska avdraget är ett s.k. saerfradrag, vilket innebär att det endast får beaktas vid bestämmandet av underlaget för allminnelig inntekt som ligger till grund för kommun-, fylke- och fellesskatten om . 5.2.2Tillgodoförande och effekter av avdrag I bedöms nästan allt fiske som inkomst av näringsverksam- het vid tillämpning av skatte- och avgiftsregler. Reglerna för nä- ringsverksamhet är därför tillämpliga och normalt står också den enskilde fiskaren själv för sina sociala avgifter i form av egenavgif- ter och allmän pensionsavgift. Avdraget för ökade levnadskostnader minskar den nettointäkt av näringsverksamhet – i anställningsfallen nettointäkt av tjänst – som ligger till grund för debitering av statlig och inkomstskatt samt för de sociala avgifterna. Inkomstskatterna utgörs av kommunal-, landstings- och kyrko- skatt samt statlig skatt. Dessa skatter skiljer sig inte mellan olika branscher och ger därför inte fisket någon specialbehandling. In- komstskatterna baseras på förvärvsverksamheten i form av inkomst av tjänst och/eller inkomst av näringsverksamhet. Inkomst av kapi- tal påverkar inte den taxerade inkomsten utan detta inkomstslag grundar en egen beskattning med normal skattesats på . Vis- sa regleringar kan och skall ske mellan näringsverksamhet och ka- pital vad gäller s.k. räntefördelning. Inkomsten av näringsverksamhet beräknas efter bl.a. yrkesfis- karnas avdrag för ökade levnadskostnader. Det bör observeras att konstruktionen i är olik de i och där fis- karavdragen inte slår igenom vid beräkningen av alla delbeloppen i inkomstskatten. Den taxerade näringsinkomsten skall innan skatteuträkningen sker såväl vid som statlig taxering reduceras med s.k. grundavdrag. Genom grundavdragets konstruktion är skatten degressiv i skik- tet -taxerad inkomst för att därutöver genom grundavdragets avtrappning och skatteskalan bli progressiv. Inkomsten av fiske räknas i som erhversmessig virksom- hed endast för de fiskare som äger båten eller del i den. En partfis- kare som inte äger del i båt är alltså anställd eller som det benämns i skattesammanhang lönmodtagare. Detta har betydelse för bl.a. möjligheterna att resultatreglera mellan åren genom t.ex. tillämp- ning av virksomhedsskatteordningen. Det finns också regler för fastställande av skattemässigt resultat för personligt erhvervsdrivende som i mycket överensstämmer med de svenska reglerna om näringsverksamhet. Inkomst av fiske, antingen som anställd eller som näringsidkare, ingår i den personliga inkomsten. Den skattepliktiga inkomsten beräknas som +Personlig inkomst (exkl. arbetsmarknadsavgift) Ligningsmessige fradrag bl.a. saerfradrag for fiskere Det är viktigt att observera att den personliga inkomsten inte påver- kas av ligningsmaessige fradrag. Hit hör bl.a. avdrag för resor, arbetslöshetsförsäkring, facklig avgift, övriga löntagaravdrag (se tidigare avsnitt om havfradrag) men framför allt havfra-drag för fiskare. För statlig skatt finns tre olika nivåer, bundskat, mellem- skat och topskat. De appliceras på olika belopp. Bundskat beräknas på den skattepliktiga inkomsten efter s.k. personavdrag som inkomster uppgår till för skattskyldiga (för yngre). Havfradag har effekt på denna skatt. Mellemskat beräknas på personlig inkomst med tillägg eller avdrag för kapitalinkomst. Den beräknas endast på den del av in- komsten som överstiger och outnyttjad del av detta bot- tenavdrag kan överföras till make/maka. Havfradrag har inte nå- gon effekt vid beräkningen av denna skatt. För ogifta är underlaget den personliga inkomsten med tillägg av den del av positiv kapitalinkomst som överstiger och efter ett bottenavdrag på . Inte heller för den- na skatt har havfradrag någon effekt. Gifta betalar var för sig topskat på den del av personlig in- komst som överstiger ett bottenavdrag på . Eventuellt outnyttjad del av detta bottenavdrag kan inte överföras till ma- ke/maka. Har makar emellertid gemensamt en positiv kapitalin- komst tas progressionen hos den med högsta in- komsten tillvara för den del som överstiger . Skatt till kommun, amt och kyrka betalas proportionellt efter den utdebitering som fastställts. Det beräknas på den skattepliktiga in- komsten efter personavdrag på (för personer ), dvs. på samma belopp som bundskat. Havfradrag påverkar uträkning av denna skatt. Det är viktigt att konstatera att havfradrag endast påverkar in- komstskatten vid beräkning av statlig bundskat och vid beräkning av skatt till kommun, amt och kyrka. Det norska systemet för inkomstskatt är något annorlunda utformat. Skatt till kommun och fylke är enhetlig, , och avviker endast vad gäller Finnmark och Nordtroms. Skatten beräknas på allminnelig inntekt, vilket för en lottfiskare utgörs av mins- kad med avdragsgilla kostnader och saerfradrag. Innan skatten beräknas görs ett s.k. klassefradrag med respektive . På kvarvarande underlag utgör skatten till kommun och fylke och till s.k. fellesskatt , dvs.