sou · GNB3110 · 2000-01-01 00:00:00 — I arbetet deltar representanter för Försvarsmakten, FFA, FHS, FMV, FOA och FRA. Projektet granskar följande verksamhetsområden: Överväganden och slutsatser ... Parallellt diskuteras också möjligheter att lägga ut vissa administ- rativa stödfunktioner till externa underleverantörer (s.k. out- sourcing). Även effektivisering av administrativa stödsystem för t.ex. ekonomiuppföljning och reseadministration finns med på dagordningen. En första avrapportering till ÖB av utredningen familjens arbete har skett . Redan nu kan konstateras att omfattande besparingar kan och bör åstadkommas genom aktiv samordning och effektivisering av ett antal administrativa funk- tioner inom och mellan samtliga berörda försvarsmyndigheter. Inom t.ex. resehanteringen finns genom viss samordning och kost- nadseffektivare reseregler uppskattade besparingspotentialer i storleksordningen 50–utan att resenärerna drabbas. För inköpsverksamheten och fastighetsområdet torde sannolikt än större vinster finnas att hämta på en administrativ samordning mellan de aktuella myndigheterna, även om resultatet av arbetet inom dessa sakområden inte fullt ut kan överblickas. Samordning över myndighetsgränser och kostnadseffektivare rutiner parat med ett mer affärsmässigt agerande i främst upp- handlingsskedet bedöms vara nyckeln till avsevärt lägre kostnader – – för samtliga myndigheter inom Försvars- familjen. Om det fortsatta arbetet inom utredningen leder fram till beslut om en större samordning mellan myndigheter i bör detta ge avsevärt större vinster än enbart en samordning mellan enstaka myndigheter. Arbetet inom För- svarsfamiljen bör därför beaktas vid utformningen av en ny orga- nisation för totalförsvarsforskningen. 108 Överväganden och slutsatser ... 4.7Totalförsvarets försörjning med kompetens för forskning, utveckling och utbildning Målet bör vara att få ett kontinuerligt och bra kunskapsflöde från universitet och högskolor till totalförsvarets tillämpnings områden och att omvänt sprida kännedom om totalförsvarets verksamhet och behov. En utvidgning av det nuvarande systemet där försvarsforskningsorganisationerna, universiteten och högskolorna gemensamt utnyttjar varandras kompetenser för forskning och utbildning är önskvärd. För totalförsvarets myndigheter och försvarsindustri är den bas som universitet och högskolor utgör för kunskap och utveckling inom många olika ämnesområden synnerligen betydelsefull. Fram för allt är det av stor vikt att universiteten och högskolorna kan förse försvarssektorn med såväl grundutbildad som forskarutbildad personal. Det är också väsentligt att tillvarata den forskning och utveckling, som bedrivs vid universiteten och högskolorna inom intressanta områden och där forskningen har god internationell standard. Därutöver bör universiteten och högskolorna kunna bidra med olika former av insatser inom forskning och utbildning samt uppdragsutbildning, som mer direkt riktas mot särskilt angivna delar av försvarssektorn eller för målinriktade tillämpningar i avgränsade projekt. har utvecklingen gått åt detta håll. Ett ännu mer utökat och vittförgrenat nätverk inom och över traditionella grän ser för kunskapsområden av betydelse för totalförsvaret bör efter- strävas. Målet bör vara att få ett kontinuerligt och bra kunskaps- flöde från universitet och högskolor till totalförsvarets tillämp- Överväganden och slutsatser ... ningsområden och att omvänt sprida kännedom om totalförsvarets verksamhet och behov. Inom nätverken bör en fokusering ske på långsiktiga insatser inom för totalförsvaret viktiga områden men också mera kortsik tiga och begränsade problem bör kunna hanteras. En utvidgning av det nuvarande systemet där försvarsforskningsorganisationerna, universiteten och högskolorna gemensamt utnyttjar varandras kompetenser för forskning och utbildning är önskvärd. Även i detta sammanhang borde en utveckling av nätverksstrukturen kunna underlätta en utveckling som är önskvärd i ett nationellt perspektiv. Ytterligare synergieffekter borde kunna nås om nätverken bidrar till kompetensutveckling och kompetensförsörjning inom företags- sfären. I detta sammanhang vill utredningen särskilt framhålla att det inte enbart handlar om nätverk inom teknologiska områden. Det är minst lika viktigt för totalförsvarets utveckling att nätverken fungerar inom t.ex. de medicinskt-biologiska, beteendevetenskapliga och samhällsvetenskapliga områdena. En utveckling mot kompetensgrupper i väl fungerande nätverk och en FoT-process, som ger en ökad grad av överblick och koordinering, bör kunna ge påtagliga synergieffekter redan i nuvarande myndighetsstruktur. Om sådana kompetensgrupper, särskilt de som arbetar inom de strategiskt viktiga forsknings- områdena, förs samman i en ny myndighet kan dessa synergi- effekter öka. Även en gemensam myndighetsledning och admi- nistration bör åtminstone kunna åstadkomma både synergi- och rationaliseringseffekter. 110 Överväganden och slutsatser ... Enligt kommittédirektivet skall utredningen redovisa vilka syner- gieffekter och rationaliseringsvinster som kan uppnås genom en sammanslagning av . Den nödvändiga nationella kompetensförsörjningen är i hög grad beroende av den grund- och forskarutbildning som genomförs vid högskolorna och av den efterfrågan som finns på det nationella och internationella planet. Med den konkurrenssituation som utvecklas inom hela försvarsmaterielomådet, inte minst inom den flygtekniska delen, är sannolikt en fördjupad samverkan på det nationella planet och mellan de europeiska forskningsinstituten av mycket stor betydelse för möjligheterna att behålla de strategiskt viktiga kompetenserna inom landet. En större grad av integration mellan FFA, FOA och eventuellt sådana delar av flygrelaterade verksamhetsområden vid FMV, som inte ingår i myndighetens kärnverksamhet, torde mot den bak- grunden vara önskvärd. En sådan utveckling torde också öka för- utsättningarna för att även framgent ge ett effektivt stöd till För- svarsmakten och i deras utveckling, upp- handling och vidmakthållande av kvalificerade materielsystem, främst flygsystem. En bredare forsknings- och teknikutvecklings- organisation inom ramen för en ny, sammanslagen myndighet bör också ha förutsättningar att stödja en fortsatt industriell verksam het i landet och bli en kraftfull aktör i framtida internationell sam- verkan. En eventuell sammanslagning mellan måste göras så att den pågående europeiska processen och medverkan inte påverkas i negativ grad. Regeringens direktiv till utredningen att bevara det ekonomiska värde som ligger i de väl etablerade namnen FFA och FOA bör ses i detta sammanhang. Att helt bryta sönder nuvarande struktur är inte välbetänkt och det skulle knappast skapa bättre förutsättningar att exempelvis koordi nera den nationella flygtekniska forskningen på kort och medellång sikt. Vid en sammanslagning bör åtminstone namnen på sådana enheter som har ett stort internationellt kontaktbehov bevaras inom ramen för den nya myndigheten. Överväganden och slutsatser ... kan, mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen, konstatera att moderna försvarssys- tem blir allt mer komplexa. Tekniken kring själva plattformen spelar fortfarande en viktig roll, men sambandet med sensorer, telekrigutrustning, funktioner rörande människa-system-inter aktion (MSI) samt vapen blir allt mer väsentligt. För att få ett optimalt försvarssystem måste dessa olika delsystem och funktio ner balanseras mot varandra. Det totala systemets verkan bör även kunna värderas mot olika hot i realistiska scenarier. Utvecklingstendenserna visar att sensorer, vapenverkan, led- ningssystem m.m. får en alltmer ökande betydelse inom de för- svarsrelaterade områdena. Det gäller inte minst på de försvars- inriktade delarna av flyg- och rymdområdet inklusive utveckling och anskaffning av robotsystem och obemannade farkoster, s.k. UAV- system. Mot den bakgrunden blir flyg- och rymdindustrin i växande grad ett systemhus, något som redan återspeglas i bl.a. framtidsvision. Det kan därför av rationella skäl hävdas, att det inte finns anledning att särskilt skilja ut flyg- och rymdteknik- forskningen och behandla den som ett speciellt, avskilt kompe- tensområde. Å andra sidan pågår ett arbete inom det europeiska rymd- och flygområdet som syftar till att bevara och utveckla en allsidig, kompetent och livskraftig flyg- och rymdkompetens i . avser att tillsammans med BAe bli en viktig del av den europeiska flygindustrin och FFA:s samverkansavtal med övriga europeiska flygforskningsinstitut öppnar möjligheter till ökat samarbete och integration inom flygteknikområdet i vid mening. Det är därför viktigt att hålla samman landets flyg- tekniska FoT-verksamhet och anpassa den till de samverkans- mönster som utvecklas internationellt. Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP) bör av det skälet hållas levande och vara (en del av) det framtida nätverket för flyg- och rymdteknik. Med den utveckling mot systemhus som har berörts ovan bedöms det vara en rimlig slutsats att samarbete inom specifika teknik- och kompetensområden mellan enskilda forskare eller mindre forskargrupper är tillfyllest. 112 Överväganden och slutsatser ... system- eller delsystemnivå bedöms bli nödvändigt och det kräver i sin tur en bredare samverkan över flera kompetensområdes gränser. Generellt gäller att FFA:s kompetens är koncentrerad mot de flygtekniskt inriktade kompetensområdena såsom aerodynamik, strukturteknik, flygsystemkunnande och akustik. FOA:s kompe- tensprofil är bredare och täcker de flesta andra kompetenser som är relevanta för främst det militära försvaret såsom sensorteknik, vapenteknik, telekrig, ledning m.m. Det finns emellertid också områden där FFA och FOA var för sig upprätthåller en likartad kompetens inom respektive myndighet. Sådana områden är bl.a. människa-system-interaktion, modellering och simulering inom många olika tillämpningsområden och på olika nivåer, signatur- anpassningsteknik samt avancerade fysikaliska beräkningar. Vissa forskningsgruppers storlek bedöms ligga nära den gräns där en kritisk nivå underskrids. Härutöver finns inom både FFA och FOA ett antal mindre verksamheter, som skulle kunna få en stabilare bas om det skedde ett närmande till andra närbesläktade verksamhets- områden. Om bedömningen av möjliga synergieffekter mellan kompe- tensgrupper begränsas till enbart FOA och FFA är det främst inom områdena Modellering och simulering, MSI-verksamhet samt sig- naturanpassningsteknik som positiva effekter skulle kunna uppnås genom ett fördjupat samarbete eller koncentration. Om bedöm- ningen av möjliga synergieffekter kring flygteknik i vid mening vidgas till att omfatta även de delar av FMV som har till uppgift att arbeta med och tillhandahålla kompetens inom området torde större synergieffekter kunna uppnås. Innan en genomarbetad bedömning kan göras bör FMV:s nya inriktning mot tydliga kärn verksamheter och därav föranledd organisationsändring granskas ingående. Detta bör enligt utredningens uppfattning vara en upp gift för en organisationskommitté som skall förbereda en eventuell övergång till en ny forskningsmyndighet. Vid en eventuell sammanslagning bör hänsyn tas till att upp- drags- och kundstrukturen för FOA och FFA skiljer sig åt i vissa avseenden. FOA är mer inriktad mot stöd till totalförsvarsmyndig- heterna än till inhemska och utländska försvarssystemleverantörer. Överväganden och slutsatser ... FFA däremot genomför en väsentlig del av verksamheten i nära samverkan med eller på uppdrag av flygindustrin. FFA har dess- utom många uppdrag från utländsk flyg- och rymdindustri samt från svenska intressenter utanför försvarssektorn medan FOA i allt väsentligt är direkt eller indirekt finansierat av statliga anslags- medel. De forskningsinsatser som FOA gör avseende konkreta materielprojekt är oftast resultat av den beställningsverksamhet som FMV genomför på uppdrag av huvudkunderna och då främst Försvarsmakten. Regeringen har uppdragit åt FMV att i samråd med Försvarsmakten, FFA, FOA och ÖCB föreslå omfattning, inriktning och organisatorisk tillhörighet för strategiska kompeten- ser för totalförsvarets behov. Det gäller bl.a. kompetenser inom FFA:s och . Den utredningen kan kanske komma att föreslå att i vissa fall all kompetens för en verk- samhet förläggs till FOA, i andra fall till FFA. Även ett annat regeringsuppdrag till FMV avseende behovet av provningsresurser för Försvarsmakten kan komma att påverka FFA och FOA. Den utredningen har till uppgift att lämna förslag om hur och var provningskompetensen och provningsresurserna för Försvarsmaktens behov bör organiseras. En utveckling mot sammanhållna och förstärkta nätverk för respektive kompetensområde bör utgöra en grund för en ny forsk- ningsorganisation. En annan grund bör vara att ett antal kompe- tensgrupper vidmakthålls och utvecklas i syfte att stödja alla delar av förbandens livscykel från forskning och studier via utveckling, anskaffning och drift. En sådan övergripande organisationsstruktur för totalförsvarsforskningen kommer enligt utredningens uppfatt- ning att få stora möjligheter att dels förbättra och stärka teknik- och kunskapsöverföringen mellan de olika stegen i ett förbands livscykel dels säkerställa att kunskaper och teknik överförs och utnyttjas över myndighetsgränserna. Ett antal livskraftiga kompetensgrupper som arbetar inom ramen för aktiva nätverk för respektive kompetensområde bör enligt bedömning kunna ge påtagliga synergieffekter redan i nuvarande myndighetsstruktur. 114 Överväganden och slutsatser ... dessa synergieffekter öka om sådana kompetens grupper, särskilt de som arbetar inom de strategiskt viktiga forskningsområdena, förs samman i en ny myndighet. Även en gemen sam myndighetsledning och administration bör åtminstone kunna åstadkomma både synergi- och rationaliseringseffekter. Sammanhanget mellan kompetensgrupper, kompetensområden och nätverk kan övergripande illustreras med följande bild: Överväganden och slutsatser ... På grund av de osäkerheter som alltjämt råder kring de förslag som andra utredningar kommer att lämna och som bl.a. rör omfattning, ansvar och lokalisering av strategiska kompetenser, provningsresursernas dimensionering och placering samt admini- strativa förändringar rörande flertalet försvarsmyndigheter i har det inte varit möjligt att på nuvarande sta- dium av utredningsarbetet göra några detaljerade ekonomiska bedömningar av eller kalkyler över de synergi- och rationalise- ringseffekter som bedöms uppkomma. En grov bedömning har emellertid gjorts som visar att det på uppstår besparings- och synergieffekter om de nuva- rande åtskilda forskningsorganisationerna FFA och FOA inordnas i en gemensam myndighetsstruktur. De största och snabbaste vinsterna torde emellertid kunna uppkomma genom den utveckling av väl fungerande nätverk som utredningen förordar och en FoT- process, som ger en ökad grad av överblick och koordinering. Ekonomiska beräkningar med större grad av säkerhet kan göras först, då personalsammansättning och lokalisering av olika kom- petensgrupper och kompetensområden har bestämts. Sådana beräkningar bör således göras om regeringen beslutar att inrätta en ny myndighet. Som en grund för beräkningarna bör regeringen också ta ställning till övriga utredningars förslag som påverkar genomförandet. Beräkningarna bör kunna bli ett viktigt ingångs- värde för en framtida utvärdering av en organisationsförändring. 4.8.3Administrativa samordnings- och rationaliseringseffekter Myndigheternas administrativa stödresurser i form av personal och system bör granskas åtskilt från de kärnverksamheter som de skall betjäna. Sådana stödresurser avser i huvudsak arbetsområdena 116 Överväganden och slutsatser ... De gemensamma stödfunktionerna vid FOA är efterfrågestyrda och interndebitering tillämpas. Forskningsavdelningarna och verks- chefen med stab är beställare som vid årliga förhandlingar avropar tjänster från Förvaltningsavdelningen. Överenskommelserna reg- leras i serviceavtal, som kan omförhandlas vid större förändringar . Stödet dimensioneras således utifrån de av forsknings- organisationen samt av antalet lokaliseringsplatser. Stödfunktionerna vid FFA dimensioneras av myndighetsled- ningen i samband med det årliga arbetet med budget och verksam- hetsplan. Dimensioneringen är styrd av dels myndighetens total- ekonomiska läge, dels en strävan att undvika onödigt administra tivt arbete inom de tekniska enheterna i kombination med en kost- nadsmässigt rimlig administrativ servicegrad mot dessa enheter. Internfakturering mot de tekniska enheterna av de administrativa tjänsterna förekommer inte annat än om sådana tjänster direkt kan vidarefaktureras extern kund. Schablonmässig fördelning på de tekniska enheterna av kostnaderna för de administrativa stödfunk- tionernas kostnader görs inte heller av det skälet, att de tekniska enheterna enbart skall behöva ta ansvar för sådana kostnader, som man inom enheten själv kan och upplever sig kunna påverka. Såväl FFA som FOA har gjort kraftiga ned- skärningar inom de administrativa personalkategorierna i kombi- nation med metod- och systemanpassningar. Båda myndigheterna anser sig i fråga om administrativa stödfunktioner i stort sett ha eliminerat tidigare redundans. Både FFA och FOA hävdar att myndigheternas resp. administrativa stödfunktioner nu är kost- nadseffektivt väl dimensionerade. Om de administrativa stödfunktionerna hos FFA och FOA verkligen är optimalt avvägda, torde en sammanslagning av myn- Överväganden och slutsatser ... digheterna inte få en särskilt omfattande numerär besparingseffekt på dessa funktioner. Ett visst antal befattningshavare kommer dock sannolikt att bli övertaliga, särskilt om moderna administrativa system och rutiner implementeras i verksamheten och en samloka- lisering av myndigheterna kommer till stånd. Vissa neddragningar torde dock kunna komma att aktualiseras, även om myndigheterna inte slås samman. Besparingseffekter torde uppnås genom en omorientering av bl.a. myndigheternas administration mot affärsmässighet. Exem- pelvis bör bl.a. upphandling av resor, IT-tjänster, lokal- och fastig- hetstjänster och vissa andra slag av tjänster och förnödenheter kunna effektiviseras och större press sättas på externa leverantörer. Ett stort ansvar bör här läggas på en eventuell ny myndighets- ledning och de administrativa funktionerna, så att kostnadsmed- vetande och ansvarstagande för myndighetens ekonomi snabbt kan tränga ut i hela organisationen. De sammanlagda administrativa resurserna i FFA och FOA uppgår till knappt 200 årsarbetskrafter. FFA:s personella resurser för administration uppgår till cirka 33 årsarbetskrafter. FOA:s administration omfattar totalt cirka 163 årsarbetskrafter, varav drygt 76 i Ursvik/, 30 i /, 39 i och drygt 17 i . Cirka 45 av årsarbetskrafterna i Ursvik svarar för administrativa uppgifter som omfattar FOA:s samtliga anläggningar. En samlokalisering av FFA och delar av FOA i för verksam- heten anpassade lokaler, oavsett denna sker till eller till lämplig plats i anslutning till exempelvis KTH, bör i sig medföra förutsättningar för administrativ utveckling och effektivisering av service och stöd till kärnverksamheten. På vilket sätt möjligheterna till en mer kostnadseffektiv administration skall tas till vara blir en uppgift för den nya myndighetsledningen att avgöra. En sammanslagning av myndigheterna leder till behov av endast en styrelse och en myndighetschef. Verksledning och till denna knutna stabsfunktioner kan således minska något jämfört med dagens situation. 118 Överväganden och slutsatser ... Beträffande FFA:s administrativa funktioner och motsvarande inom FOA:s Förvaltningsavdelning bör en sammanslagning kunna ge möjligheter till en rationalisering. Exakt vilka administrativa delfunktioner som kan komma att beröras kan avgöras först efter en noggrannare genomgång av de olika delfunktionerna och konstaterade dubbleringar. Bedömd rationaliseringspotential för alla försvarsmyndigheter i med anledning av utredningen bör beaktas i detta sammanhang. Ansvarsprincipen – den som ansvarar för en verksamhet i fred behåller ansvaret vid höjd beredskap och krig – är ett rättesnöre för uppgifts- och rollfördelningen inom totalförsvaret. Därför måste organisationen för den framtida totalförsvarsforskning utformas med utgångspunkt i att många myndigheter och funktionsföre- trädare bedriver verksamhet som var för sig och tillsammans läg ger grunden för ett robust och effektivt totalförsvar med en anpas sad beredskap för alla de uppgifter som kan behöva lösas i ett kortare och längre tidsperspektiv. Detta innebär i sin tur att många av totalförsvarets aktörer kommer att ha behov av studier och forskning inom sina resp ansvarsområden. Dessa behov behöver inte alltid ha uppstått ur totalförsvarsuppgiften men oftast behöver hänsyn tas till denna då studier och forskning bedrivs, då nya lös- ningar utformas eller när resursfördelning beslutas. 4.9.2Samordning mellan militärt och civilt försvar diskuterar i tidigare avsnitt behovet av en samordningsfunktion under regeringen och har kommit till slutsatsen att en sådan behövs. Den bör vara rådgivare åt rege ringen Överväganden och slutsatser ... i forskningsfrågor rörande totalförsvaret och ges i uppgift att bereda frågor rörande: ·initiering, stimulering och styrning av forskning som är ange- lägen ur ett totalförsvarsperspektiv i syfte att vidmakthålla och utveckla den nationella kompetensen för vetenskaplig forskning inom områden som är av strategisk betydelse för totalförsvars- sektorn, ·utveckling och administration på övergripande nivå av det nationella nätverket för totalförsvarets forskningsenheter, ·utveckling inom den internationella försvarsforskningen samt inriktning och samordning av de svenska insatserna inom området, ·kunskapsspridning kring forskningen och dess resultat inklusive kontaktfrämjande åtgärder mellan forskare, myndigheter, organisationer och företag, ·myndighetsövergripande samordning av verksamhet inklusive fördelning av anslagsmedel avseende främst kompetensutveck- ling och strategisk forskning för totalförsvaret, ·samverkan mellan berörda forskningsfinansiärer inklusive för- delning av medel för anskaffning och drift av forskningsutrust- ning av strategisk karaktär, ·uppföljning och värdering av effekterna av genomförda forsk- ningsinsatser. Det finns skäl som talar för att ge den diskuterade samordnings- funktionen status som central myndighet för försvarsforskningen. Genom en myndighetsinstruktion skulle dess ansvar och befogen- heter kunna regleras så att ägarens/statens behov blev tillgodosedda. Enligt svensk förvaltningstradition innebär emellertid en ställning som myndighet att regeringen överlämnar vissa befogen heter till myndigheten. I detta fall skulle det kunna undergräva regeringens direkta inflytande över andra myndigheter, som bedriver försvarsforskning. Detta kan i sin tur innebära oklara gräns- dragningar avseende ansvar, befogenheter och det direkta infly- tandet över berörda forskningsmyndigheters verksamhet. 120 Överväganden och slutsatser ... Ett annat alternativ kan vara att göra samordningsfunktionen till en del av eftersom det finns många departement som kommer att bli berörda av de ställningstaganden som görs av samordningsfunktionen. Därmed skulle Statsrådsberedningen kunna övervägas som huvudman. Å andra sidan har redan för svars- ministern en samordningsroll gentemot totalförsvaret och Försvars- departementet borde därför vara den naturliga hemvisten. Eftersom några departement har ett ansvar för flera myndigheter med starkt inflytande på viktiga totalförsvarsområden bör de kunna knytas till samordningsfunktionen på lämpligt sätt oavsett om Statsråds- beredningen eller Försvarsdepartementet fungerar som huvudman. Eftersom totalförsvarsverksamheten spänner över en så stor del av samhället bör samordningsfunktionen ha en bred vetenskaplig kompetens liksom en ingående kunskap om totalförsvaret.