sou · GNB3132d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Vi får således fram en extremt röstningsbenägen grupp (värde 1 på samtliga oberoende vari- abler) som är sammanboende, från medelklassen, har arbete, är väl utbildad samt dessutom mycket intresserad av politik, läser allt om politik i dagstidningarna, är starkt identifierad med ett politiskt parti och uppfattar klara skillnader mellan partierna på vänster-högerdi- mensionen. Motpolen är den extremt icke röstningsbenägna gruppen (värde noll på samtliga oberoende variabler) som är ensamstående, med arbetarklassbakgrund, arbetslös och har låg utbildning samt inte alls intresserad av politik, aldrig läser om politik i dagstidningar, inte alls är identifierad med något parti och inte uppfattar några skillnader 00benn.fm 121 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Förväntat valdeltagande bland socialt och politiskt svaga respektive starka väljare 1985, 1994 och 1998 (procent) differens stark minus svag Kommentar: De förväntade värdena på valdeltagandet är framräknade med hjälp av de logistiska regressioner som presenterades i tabell 2.11. Starka väljare är väljare som har värde ett på samtliga oberoende variabler, dvs. de är socialt och politiskt starka, medan svaga väljare är de som har värde noll på samtliga oberoende variabler, dvs. de är socialt och politiskt svaga (se även texten). mellan partierna på vänster-högerdimensionen. Dessa väljargrupper är, om de alls existerar i sina renodlade former, mycket små. Men de är ändå lämpliga för att illustrera förändringarna i valdeltagandet bland svenska folket. I figur 2.16 redovisas det förväntade valdelta- gandet i dess två extremgrupper; de svaga och de starka väljarna 1985, 1994 och 1998. Det är det valdeltagande som respektive logistisk reg- ressionsanalys förutspår. De bygger alltså på analys av data angående de åtta oberoende variablernas passning till valdeltagandet respektive år. nådde vi slutet på det svenska valdeltagandets guldålder. Samtliga i gruppen starka väljare förväntas, enligt vår modell, ha rös- tat i detta val. Också i den grupp som definierats som svag förväntas en tämligen hög andel väljare ha röstat, nämligen . Efter- som vi har definierat denna grupp som kraftigt utanförstående både i sociala och politiska termer kan man egentligen förvänta sig ett lågt valdeltagande i gruppen. Rimligtvis var det så, 1985, att det fanns en starkt utvecklad samhällsnorm för att deltaga vid valen. Därför rös- tade också den grupp av väljare, som hade minst anledning därtill, i ganska hög grad. Vid valet hade sedan valdeltagandet minskat 00benn.fm 122 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM något för att hålla sig på en någorlunda stabil nivå . Detta har inte satt några spår i gruppen starka väljare som då fortfarande hade ett förväntat valdeltagande på . I gruppen resurs- svaga väljare hade det förväntade valdeltagandet minskat något, men inte särskilt mycket. Varannan väljare i den mycket resurssvaga väljar- gruppen () gick, enligt modellen, och röstade. Men 1998 förändrades läget på ett dramatiskt sätt. Valdeltagandet sjönk alltså med den högsta siffran i modern tid. Och det var den resurssvaga gruppen som stannade hemma i tidigare inte skådad utsträckning. I gruppen förväntas enligt modellen av väljarna ha röstat 1998, medan den starka gruppens siffra fortfarande finns kvar på . Minskningen framstår i än värre dager, än vad presenterade figurer skvallrat om, enligt denna analys. Det som vi har kallat det demokratiskt sett värsta sce- nariot är också det som antyds. Det är resurssvaga grupper i samhäl- let som har stannat hemma. Människor som står socialt och politiskt utanför avstår från att välja riksdagsledamöter. Polariseringen ökade kraftigt vid val och frågor om legitimitet aktuali- seras. Fyra påpekanden kan formuleras. För det första tyder det sist presenterade resultatet på att en normupplösning har skett. Väljare känner inte längre att det är en plikt att rösta, och de som har de minsta incitamenten att göra så avstår därför.52 För det andra indi- kerar resultaten att det finns en interaktionseffekt mellan att stå soci- alt respektive politiskt utanför. Om man har låga värden på båda dessa typer av faktorer så minskar sannolikheten för en röst mer än vad respektive typ av faktorer enskilt pekar på. Och denna interak- tionseffekt är unik för valet . Troligtvis hänger den samman med den normupplösning som vi tror har skett gällande synen på att rösta.53 För det tredje kan valdeltagandet mycket väl sjunka än mer. Misstron mot politiker i har återigen slagit rekord bland svenska väljare, medan partiidentifikationen dvs. väljarnas grad av känsla av anhängarskap med något politiskt parti slog bottenrekord i samband med val. hade känslan av anhängarskap med något politiskt parti minskat och banat väg för det minskade valdeltagandet. Det kan vara så att marken nu har förbe- retts för ytterligare minskningar av valdeltagandet. Därför kan vi, för det fjärde, konstatera att den allvarsamma tonen i debatten om det sjunkande valdeltagandet har varit på sin plats. Det är fråga om ett allvarligt problem för den svenska demokratin. Våra analyser har gällt den något längre tidshorisonten. Begrundar vi svenskt väljarbeteende ur ett tjugoårigt perspektiv är det inget 00benn.fm 123 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM mysterium att valdeltagandet har sjunkit. Mysteriet är istället varför det har sjunkit så kraftigt just 1998. Det förmår inte våra data för- klara. Den normupplösning vi talat om ovan tycks ha slagit till just 1998. Trenden med minskat valdeltagande startade . Kanske var det valrörelserna 1991 och 1994 som, trots en normupplösning, lyckades hålla kvar väljarna. Många partiers ovissa kamp med fyraprocentspärren kan ha varit en bidragande faktor. Par- tiernas mobiliserande kraft behövs. Spännande valrörelser där de olika partiernas alternativ framstår i tydlig dager och där väljarna kan uppleva att deras röst har betydelse för den framtida utformningen av politiken i landet kan locka tillbaka förlorade väljargrupper eller åtminstone inte skrämma bort fler. Det visar såväl våra som andra genomförda studier. Men med ointressanta framtida valrörelser ris- kerar valdeltagandet att fortsätta sjunka. 00benn.fm 124 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM APPENDIX: VIKTKOEFFICIENTER FÖR VALDELTAGANDE I VU 1976–1998 I valundersökningarna är icke-röstarna underrepresenterade och rös- tarna överrepresenterade bland de intervjuade. För att korrigera val- deltagandet i valundersökningen så att det överensstämmer med det faktiska valdeltagandet har olika viktfaktorer använts. Bland intervju- ade har icke-röstare viktats upp och röstare viktats ned. I bortfallet där röstare är underrepresenterade och icke-röstare överrepresente- rade har röstarna viktats upp medan icke-röstarna viktats ned. Viktfaktorena har tagits fram genom att andelen röstare i det fak- tiska valdeltagandet divideras med andelen röstare i valundersökning- arna och motsvarande för icke-röstarna. Detta har genomförts i bort- fallet, intervjuerna före valet och i intervjuerna efter valet var för sig. 00benn.fm 125 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM x = uppgift saknas 00benn.fm 126 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 1IDEA (1997) Voter Turnout from 1945– 1997: a Global Report on Political Par- ticipation. En klassisk studie av valdeltagande återfinns i Ray- mond Wolfinger & (1980) Who Votes? 2Den allvarsamma tonen i debatten gör sig bl.a. påmind i de tilläggsdirektiv till som utmynnat i de tre forskningsprojekt som rapporte- ras i denna bok, DIR 1998:100. 3IDEA (1997); (1995) Electoral Participation. 27–51 In (Eds.) Citizens and the State. 4Det låga valdeltagandet i EU-parlamentsvalet finns analyserat av och (1996) första Europaparlamentsval. : Juridik, kapitel 2. Det är i allmänhet så att valdeltagandet till är lägre än deltagandet i nationella val, se et al (1996) Choosing Europe? Electorate and National Politics in the Face of the Union. 5De långsiktiga trenderna i svenskt väljarbeteende analyseras bl.a. av och (1993) Väljarna inför 90-talet. : Nor- stedts Juridik. 6Medborgare som upplever sig stå utanför samhället kommer till tals i en rap- port från kallad På marginalen. En intervjubok från Soci- altjänstutredningen 1998:161. 7Citaten är hämtade från en öppen intervjufråga om skäl till varför man inte röstade i valundersökningen 1998 vid . För exempel på hur ungdomar i olika sociala situationer resonerar om politik och valdeltagande se kapitel i denna bok. 8Se t.ex. (1937) Political Behavior. : King; (1972) Participation in and Political Equality. : ; (1981) Electoral Partici- pation In , (Eds) Democracy at the Polls. : ; (1993) Mobilization, Participation, and Democracy in . : McMillan; , (1995) Voice and Equality: Civic Voluntarism and American Politics. , Ma: ; (1996) Electoral Participa- tion In , . (Eds) Comparing Democracies. Elections and Voting in Global Perspective. Thousand Oaks: , pp. 215–235; Att svenska väljare bedömer rösta i valen som en mindre effektiv handling för påverkan av politik 1997 än vad de gjorde 1979 framgår av m.fl. (1998) Demokrati och medborgarskap. 9Franklin (1996). 00benn.fm 127 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 10Franklin (1996) sid. 226–228. 11Det var premiär för personvalet . Därför är det svårt att uttala sig om dess eventuella effekter . Huruvida personvalet har några effekter på valdeltagandet i negativ, eller positiv, riktning lämnar vi åt framtiden att utvisa. För analyser om personvalsinslaget i valet se (1999) Premiär för personval. Rådet för utvärdering av val. 12Denna teori är svår, nästan omöjlig, att pröva empiriskt om vi inte kan backa tiden och återinföra perioden under samma historiska betingelser som rått . Vi har dock lite underlag för att bättre spekulera kring denna hypotes i olika undersökningar, vilket vi återkommer till lite längre fram i detta kapitel. 13Se (1990) Svenska valkampanjer 1866– 1988. : Akademilitteratur för en analys av svenska valkampanjer under olikartade sam- hällsbetingelser. Förändringen av det svenska samhället till nutid beskrivs också i (1992) Familjepolitik. Samhällsförändring och partistrategier 1960– 1990. 14Hur valrörelsen presenterades för väljarna genom det uttryck den tog i massmedia undersöks av och på annan plats i denna bok. 15I vilken utsträckning svenskar i olika sociala grupper röstar och deltar i det politiska livet är relativt väl undersökt, se t.ex. (1937); (1981) Den demokratiska klasskampen. : ; , (1989) Medborgarnas makt. : ; m.fl. (1990) Rött Blått Grönt. En bok om 1988 års riksdagsval. : , kapitel 9; Per (1995) Aktiva eller passiva väljare? I (red) Ett knappt ja till EU. Väljarna och folkomröst- ning 1994. : Juridik, sid. 75–111. 16Urvalets storlek varierar mellan de olika undersökningarna. Urvalet omfattade 2 900 personer. är väljarstudierna upplagda som rullande tvåstegspaneler. Hälften av urvalet intervjuas återigen vid nästa val som en ny panel startar för att åter intervjuas nästa val osv. Intervjustudierna med svenska väljare finns samlade på Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD) vid . Primärforskare för de svenska valundersök- ningarna har varit: (1956), (1956–1973), (1973–1976), (1979–1999) samt (1985–1995). 17Valforskningsprogrammet vid presenteras t.ex. i (1981) Svenska väljare. : Liberförlag, sid. 11–25; (1995) Väljarnas val. : juridik, sid 11–12; m.fl. (1990) Rött Blått Grönt. En bok om 1988 års riksdagsval. : , sid 12–16; Information om den svenska valforskningen återfinns också på internetadress . Konsultera även European Jour- 00benn.fm 128 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM nal of (1994) 25:239-385. Special Issue: The Intellectual His- tory of Election Studies. Den som är intresserad av amerikanska valundersök- ningar kan t.ex. starta med J. (1996) The New American Voter. För en introduktion till de norska studierna kan man t.ex. starta med (1998) Det norske valgforskningsprogrammet. Publikasjonsliste 1956– 1998. : ISF, Rapport 98:15. 18Se t.ex. (1986) Mäktiga massmedier. Studier i politisk opinionsbild- ning. : Akademilitteratur; (1990); (1995) Representation From Above. Members of Parliament and Repre- sentative Democracy. Aldershot: Dartmouth. , , , eds (2000). Beyond Westminister and Congress. The Nordic Experience. Colum- bus: State Press. För en inblick i valforskningsprogrammets olika förgre- ningar. 19Människor som deltar i valundersökningens intervjuer före valet stimuleras att sedermera rösta i valet. En sådan systematisk effekt har påvisats av (1992) The Hawthorne Effect in Election Stu- dies: The Impact of Survey Participation on 22: 240-247. 20Donald (1991) Self-Reported Turnout and Voter Validation. 35: 448-459. 21Se t.ex. (1996) Från medlemsparti till väl- jarparti. I På medborgarnas villkor – En demokratisk infrastruktur. Bilaga till betänkande av . SOU 1996:162; (1998) sid 26–28. 22Se (1995) Väljarnas val. : Nor- stedts juridik; (1999) Partiröstning och personröstning. All- männa valen 1998. 23Den fackterm som brukar användas kallas partiidentifikation och avser gra- den (och riktningen) i väljarnas känsla av anhängarskap med ett särskilt politiskt parti. (1960) The American Voter. : and Sons; (1995) Political Parties in Decline? In (Eds.) Citizens and the State. : , pp. 95–133. 24Se t.ex. (1995) och (1999) för analyser av trenderna i svenska väljarbeteenden som inte kunnat behandlas här. 25Holmberg (1999). 26Se m.fl. (1990), sid 113–117. 27Se Pippa, (Ed.) (1999) Critical Citizens – Global Support for Democra- tic Government. : ; I en av Demokratiutredning- ens rapporter analyseras händelseförloppet i en sådan politisk affär. Se En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63). 28Holmberg (1999). 29Såväl valdeltagande som politiskt intresse är fortfarande ganska höga i 00benn.fm 129 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Intresset för politik kanaliseras inte genom partisystemet i lika hög grad som tidigare utan har funnit sig andra vägar genom t.ex. deltagande i s.k. nya sociala rörelser. Se vidare , (1989); m.fl. (1998). 30Olof (1977) Väljarna och valet . Valundersökningar rapport 2, : , sid 155–161. 31Tilläggas bör att förstagångsväljarna inte har inkluderats i den presente- rade analysen. Och dessvärre vet vi att valdeltagandet av tradition brukar vara lägre i denna grupp än i hela väljarkåren. 32Se (1998) Ljusnande framtid I (red) Ljusnande framtid. 22, universitet: , sid 7–29. 33Redan vid en analys av val tillät sig väljarforskarna att använda valundersökningens data för att sia om framti- den. De påpekade då: Valdeltagandet minskade både 1985 och 1988 och många tecken tyder på att det kommer att fortsätta att sjunka (Gill- jam & m.fl. 1990, sid. 316). Det visade sig vara en prognos som slog in även om vi fick vänta för att se den besannas. Andra prognoser i samma bok har varit mindre framgångsrika. Det är svårt att använda samhällsvetenskapliga data för att sia om framtiden. Men det varnande finger som väljarforskarna höll upp i samband med val förtjänar att lyftas fram igen. Valdeltagandet kan mycket väl tänkas sjunka även . 34Valdeltagandet i olika sociala grupper i är ganska väl studerat, se t.ex. (1937); (1974) Politiskt deltagande. : Stats- vetenskapliga institutionen; Korpi (1981); m.fl. (1990); Bennulf & (1995); SCB undersöker valdeltagandet i olika sociala grup- per i samband med varje riksdagsval , se t.ex. (1999) Ökad polarisering i valdeltagandet 1998 Välfärdsbulletinen, nr 3, sid 17–19; , Per , Per (1998) Political Participation In , (Eds) To or not to . Three Nordic Referendums on Mem- bership in Union. : , pp. 102– 126; (1989) Ens og forskellig. : Politica; , (1989); m.fl. (1998). 35I undersökningar som bygger på större urval (och därför har mindre statis- tisk felmarginal) än de som valundersökningarna arbetar med noteras en högre andel avgivna röster bland kvinnor än bland män (); Allmänna valen 1976 del III. : SCB; m.fl. (1990), sid. 193. Med tanke på de små könsskillnader som noteras för valdelta- gande är det inte att förundras över att slumpen har spelat oss ett spratt och resulterat i något snedvridna resultat när det gäller kvinnors och mäns valdeltagande. Se även (1995) Kvinnor som väljare och valda. : , sid. 53. 36Statistiskt Meddelande (1999) Valdeltagandet vid valet . serie Me13 SM9901. Allmänna valen 1979. 00benn.fm 130 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Allmänna valen 1982. Allmänna valen 1988. All- männa valen 1991. Allmänna valen 1994. 37I SCB:s valdeltagandedata gick männen tillbaka och kvinnorna 1988. Valundersökningens data visar på en tillbakagång för de manliga förstagångsväljarna medan kvinnorna inte gick tillbaka alls . 38SCB:s valdeltagandestudie erbjuder inte möjligheten att undersöka könsskillnader i valdeltagande mellan olika kommuntyper. Vi är där hänvisade till data uppdelade på län. Undersöker vi skillnader i valdeltagande mellan män och kvinnor i finner vi inte att skillnaden ökat mellan de två senaste valen. 39Inom amerikansk forskning om politiskt deltagande nämns ofta tillgång på tid som en ytterligare viktig grundresurs vilken möjliggör politiskt deltagande (Verba, Schlossman & 1995). I tycks inte så vara fallet. Vi har stu- derat sambandet mellan vilken tid personer anser sig ha till sitt förfogande när arbete och hushållsgöromål har fått sitt och valdeltagandet. Oavsett uppskattad tillgång på tid var valdeltagandet ungefär lika högt enligt data från SOM-under- sökningen 1998 vid . De som röstade i riksdagsvalet rapporterade i genomsnitt ha 4,0 timmars fritid , medan motsvarande siffra för icke-röstare var lite högre (4,). 40Se (1988) De folkvalda. : Bon- niers, kap 6; (1998) Politikens andra sida. Om kvinnorepresen- tation i riksdag. : visar att det spelar roll om parlamentarikern är man eller kvinna. Kvinnorepresentationen är i allmänhet högre i länder med proportionellt valsätt, se (1999) Kvinnors representation i parlament – en studie i 151 länder. univer- sitet: (D-uppsats). 41Sambandet mellan klass och valdeltagande analyseras bl.a. av Korpi (1981); m.fl. (1990), kap. 9; (1993), kap. 10. Klassröstningen i , dvs. vilka partier människor från olika klasser tende- rar att stödja i val, analyseras av (1994). 42Den sjunkande klassröstningen i (1994) visade i valet tecken på att återhämta sig (1995, sid 100). 43Siffrorna är beräknade enbart för förvärvsarbetande. Studerande och pensio- närer är således inte inkluderade. 44I en klassisk studie av valdeltagandets sociala baser (1980) försöker man komma runt det informationsproblem som starka samband mellan de oberoende variablerna utgör genom att analysera mycket stora urval av väljare. 45Den logistiska regressionsanalysen beskrivs utförligare i och kapitel i denna bok. Den riktigt intresserade kan även kon- sultera någon statistisk handbok i ämnet t.ex. , Liao (1994) Interpreting Probability Models. Logit, Probit, and Other Generalized Linear Models. 00benn.fm 131 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM tive Applications in the Social Sciences 101, Thousand Oaks: . 46En beskrivning av hur detta går till återfinns i flera statistikböcker, se t.ex. Liao (1994), sid. 10–21. 47Det politiska valskolket har, som påpekat, ofta förbigåtts eller behandlats styvmoderligt i den tidigare valdeltagandeforskningen (m.fl. 1990, sid. 196). Och det är naturligtvis problematiskt efter- som valdeltagandet visar sig variera systematiskt med en mängd politiska fakto- rer. Enligt analyser bör nog de politiska faktorerna framföras som viktigare förklaringar till valdeltagandet än de sociala faktorerna. 48Se (1999). 49För varje parti har väljarna ombetts placera ut det på en skala från noll (långt åt vänster) till tio (långt åt höger). Vi har sedan gjort parvisa jämförelser av samtliga partiplaceringar och summerat samtliga absoluta avstånd mellan parti- erna. 50Subjektiva respektive objektiva förklaringar till väljarnas partival inom val- forskningen presenteras t.ex av . Se m.fl. (1990) Rött Blått Grönt. En bok om 1988 års riksdagsval. : , kapitel 11 och 12. Subjektiva förklaringar till icke-röstning har analyserats i samband med EU-parlamentsvalet i (1996) första Europaparlamentsval. : juridik, sid 24–26. 51Henrik (1999) Demokratiopinioner. (SOU 1999:80). 52Jan och analyserar att rösta och dess kopp- ling till det sjunkande valdeltagandet på annan plats i denna bok. 53Förekomsten av sådana interaktionseffekter kan upp av statistiska analyser, men vi har avstått från att publicera dem. Två statistiskt signifikanta interaktionseffekter återfinns i data . Dels finns en internt mellan de politiska faktorerna vänster-högeravstånd och intresse/partiidentifikation. För den som inte uppfattar någon skillnad mellan partierna och inte är t.ex. intresse- rad av politik minskar sannolikheten för en röst i extra hög grad. Dessutom finns det en motsvarande interaktionseffekt mellan politiskt utanförskap (intresse/partiidentifikation) och socialt utanförskap. Dessa interaktionseffek- ter är statistiskt säkerställda på hög signifikansnivå när data analyseras med traditionell OLS-regression. 00benn.fm 132 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Allmänna valen 1979 Del 3. Allmänna valen 1982. Allmänna valen 1985. Allmänna valen 1988. Allmänna valen 1991. Allmänna valen 1994. , , (1999) När väljarna skall mobilieras. Valrörelsen i ett jämförande perspektiv, i denna volym , (1986) Mäktiga massmedier. Studier i politisk opinionsbild- ning. Bennulf, , Per (1995) Aktiva eller passiva väl- jare? I (red) Ett knappt ja till EU. Väljarna och folkomröstning 1994. Bennulf, , , , , Per , (1998) Political Participation In , (Eds.) To or not to . Three Nordic Referendums on Membership in Union. , (1999) Ungdomarna, politiken och valet, i denna volym , et al. (1960) The American Voter. Crewe, (1981) Electoral Participation In , (Eds.) Democracy at the Polls. (1998), tilläggsdirektiv, dir. 1998:100 , (1990) Svenska valkampanjer 1866– 1988. 00benn.fm 133 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM , , (1995) Representation From Above. Members of Parliament and Representative Democracy. , , , (Eds.) (2000). Beyond Westminister and Congress. The Nordic Experience. (1994) 1994:25. Special Issue: The Intellectual History of Election Studies (1996) Electoral Participation In , . (Eds.) Elections and Voting in Global Perspective. , och , (1993) Väljarna inför 90-talet. , , (1995) Väljarnas val. , , (1996) första Europapar- lamentsval. , , m.fl. (1990) Rött Blått Grönt. En bok om 1988 års riksdagsval. , , (1996) Från medlemsparti till väljarparti. I På medborgarnas villkor – En demokratisk infra- struktur. Bilaga till betänkande av Demokratiutvecklingskommit- tén. , , (1991) Self-Reported Turn- out and Voter Validation. 35: 448–459 , , (1992) The Hawthorne Effect in Election Studies: The Impact of Survey Participation on 22: 240–247 , (1992) Familjepolitik. Samhällsförändring och parti- strategier 1960– 1990. , (1981), Svenska väljare. , (1999) Partiröstning och personröstning. Allmänna valen 1998. : (manu- skript) , , (1988) De folkvalda. 00benn.fm 134 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM , , (1998) Ljusnande framtid I (red.) , , (1999) Premiär för personval. Rådet för utvärdering av val. (1997) Voter Turnout from 1945– 1997: a Global Report on Poli- tical Participation. , (1999) Ökad polarisering i valdeltagandet 1998 (1996) Choosing Europe? Electorate and National Politics in the Face of the Union. Korpi, (1981) Den demokratiska klasskampen. Liao, (1994) Interpreting Probability Models. Logit, Probit, and Other Generalized Linear Models. Quantitative Applications in the Social Sciences 101. & Shanks, J. (1996) The New American Voter. , Pippa (Ed.) (1999) Critical Citizens – Global Support for Democratic Government. , (1999) Kvinnors representation i parlament – en studie i 151 länder. : Statsvetenskapliga institutio- nen (D-uppsats) , (1974) Politiskt deltagande. : Statsveten- skapliga institutionen , (1999) Demokratiopinioner. Demokratiutred- ningen (SOU 1999:80). , (1994) Klassröstning i . : Nerenius och Santérus , , (1995) Kvinnor som väljare och valda. , (1977) Väljarna och valet .