sou · GNB3107 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta förutsätter att detta synsätt följs upp i det regionala och lokala förberedelsearbetet enligt vad som särskilt sägs om de regionala partner- skapen. Här finns anledning att betona att genomförandeorganisationen och arbetsformerna har en nyckelroll för programmets framgång. Insatserna koncentreras till sju olika insatsområden för det framtida mål 3. Insatsområdena bör ges en sådan öppen utformning att de kan utvecklas och anpassas inom ramen för den regionala och lokala planeringsprocessen. Det är även angeläget att åtgärderna knyter an till de goda exempel som framkommit under nuvarande programperiod för mål 3 och mål 4 och att de uppmuntras till innovativa lösningar. De olika insatsområdena måste stödja varandra utifrån den ovan angivna övergripande inriktningen. har betonats betydelsen av kompetens- och verksamhetsanalyser som grund för arbetsplatsernas långsiktiga kompetensförsörjning. Inom ramen för insatsområde 1 föreslås att små och medelstora företag får ekonomiskt stöd för att genomföra sådana analyser. Offentliga verksamheter ska därvid jämställas med företag. förutsätts kunna finansiera sådana analyser med egna medel. Denna typ av analyser har ett värde i sig och utgör en plattform för andra insatsområden. Det gäller inte enbart för den generella kom- petensutvecklingsstimulansen (insatsområde 2) utan också för det föreslagna jobbrotations-programmet (insatsområde 3) och för att integrera invandrare på arbetsmarknaden (insatsområde 4). På motsvarande sätt bör insatserna för individer som står långt från arbetsmarknaden inte enbart ses som en fråga för insatsområde 5 (ökad anställbarhet). De är också relaterade till åtgärder inom insatsområde 3 (jobbrotation) och insatsområde 4 (integration och mångfald). Till grund för åtgärderna bör ligga de individuella handlingsplanerna som upprättas av arbetsförmedlingen tillsammans med berörda individer. Det är nödvändigt att jämställdhetsperspektivet ges en mer medveten och tydlig ställning inom alla insatsområden. En sammanfattande slutsats från den nuvarande programperioden är att jämställdhetsfrågorna trots goda ambitioner blivit något av en icke-fråga. De integrerade jämställdhetsin- satserna skall finansieras inom respektive insatsområde. Inom insatsområde 6 finns dock en mindre pott för riktade åtgärder. Denna ska i första hand inriktas på att säkerställa att de integrerade jämställdhetsinsatserna blir verklighet. Också insatsområde 7 (lokalt projektstöd) skall stödja den övergripande inriktningen på kompetensutveckling och partnerskap. Syftet är att stödja idéutveckling och planering av lokala projekt. Det utgör därigenom ett komplement till övriga insatser. Detta innebär inte en begränsning av t.ex. de sociala aktörernas möjligheter att söka stöd inom övriga insatsområden. 12.3Samband med den nationella handlings- planen för sysselsättning Regeringen överlämnade en ny handlingsplan för sysselsättning till kommissionen som bygger på riktlinjerna för sysselsättning. I den svenska handlingsplanen för sysselsättning understryker regeringen inledningsvis att den mest effektiva sysselsättningspolitiken är den som genom att stärka arbetskraftens kompetens och kunskapsnivå stimulerar tillväxt och sysselsättning samt motverkar arbetslöshet I det sammanhanget understryks vikten av att mobilisera hela arbetskraften. Åtgärder för att öka rörligheten på arbetsmarknaden, främja anställdas kompetensutveckling samt insatser inom alla delar av utbildningssystemet för att möta de krav på kompetens och kvalifikationer som den moderna arbetsmarknaden ställer kompletterar makropolitiken. Insatser för små och medelstora företag och för att främja företagsklimatet är centrala områden. Regeringen pekar också på skattepolitikens betydelse för sysselsättningspolitiken. Förslaget till mål 3-program inriktar sig på hela arbetsmarknaden. Fokus ligger på kompetensutveckling i vid mening för anställda, arbetslösa och ensamföretagare. Små och medelstora företag är prioriterade när det gäller de företagsrelaterade insatserna. Trots ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet är arbetslösheten, särskilt andelen långtidsarbetslösa, fortfarande oacceptabelt hög. Planen pekar också på ökade tendenser till matchnings-, rekryterings- och kom- petensförsörjningsproblem på arbetsmarknaden. Kortutbildade och funktionshindrade personers besvärliga situation på arbetsmarknaden lyfts fram. Förslaget till mål 3-program innehåller kompetensutvecklingsinsatser som syftar till att bidra till att öka anställbarheten för personer som står långt från arbetsmarknaden. Programmet innehåller också kompetens- och verksamhetsanalyser som grund för arbetsplatsernas långsiktiga kom- petensförsörjning. I handlingsplanen behandlas också prioriteringar i förhållande till de fyra pelarna i .. En förebyggande strategi inriktad på att stärka individernas kunskaper och kompetens och satsningar på arbetskraftens ökade anställbarhet (pelare 1) genom aktiva åtgärder med betoning på utbildning och kompetensutveckling framhålls som viktiga liksom ökad samverkan mellan arbetsgivare, arbetstagare, fackliga organisationer och arbetsförmedlingar. Förslaget till mål 3-program innehåller kompetensutvecklingsinsatser som syftar till att bidra till att öka anställbarheten för personer som står långt Partnerskap och samverkan med arbetsmarknadens parter utgör ett organisatoriskt fundament för programmets genomförande- organisation. Lokal samverkan mellan arbetsgivare, anställda , fackliga organisationer och arbetsförmedling utgör en förutsättning för programmets genomförande. När det gäller utvecklingen av företagarandan (pelare 2) pekar regeringen bl.a. på utvecklingen av den regionala dimensionen i näringspolitiken, be- hovet av sektorssamordning och att företagens behov i större utsträckning ska vara vägledande för de offentliga organens utbud av näringslivs- främjande tjänster. Förslaget till mål 3-program bygger, särskilt vad avser insatsområde 1, 2 och 3, på efterfrågestyrning och på att företagen själva skall analysera och formulera sina behov. Företagens behov, tillsammans med de individuella handlingsplanerna för arbetslösa, utgör utgångspunkt för programmets insatser. Regeringen konstaterar att företagens och de anställdas förmåga att anpassa sig (pelare 3) till ändrade förhållanden i omvärlden har stor inverkan på sysselsättning och tillväxt. Tillgången på de kategorier arbets- kraft för vilka efterfrågan stiger måste vara så god att risken för en snabb löneglidning motverkas och inflationsdrivande flaskhalsar förhindras. Detta ställer krav på hög effektivitet och anpassningsförmåga inom det reguljära utbildningssystemet, men också på god tillgång till utbildning och kompetensutveckling för dem som redan har arbete. Arbetsmarknadens parters betydelse i detta sammanhang betonas och vikten av samverkan mellan staten och arbetsmarknadens parter för att tillsammans skapa de förutsättningar som främjar anställbarhet, livslångt lärande samt ökad förmåga hos anställda och företag att anpassa sig till förändrade förhållanden i omvärlden. Under denna pelare görs en hänvisning till nya mål 3 och förslaget från arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbets- livet. Förslaget till mål 3-program har sin andra tyngdpunkt i denna pelare. Förslaget från arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet utgör en integrerad del av programmet (insatsområde 2). Insatsområde 1, 2 och 3 har som utgångspunkt att stimulera och stödja företagens och de anställdas förmåga att anpassa sig till förändringar i omvärlden. Partnerskap och samverkan med arbetsmarknadens parter på alla nivåer är en organisatorisk förutsättning för programmets genomförande. När det gäller insatser för att stärka jämställdhetspolitiken (pelare 4) lyfter regeringen fram betydelsen av både mainstreaming (integrering av jämställdhetsaspekterna i alla insatser) och särskilda riktade insatser för att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Särskild uppmärksamhet måste ägnas de svårigheter som hindrar kvinnor från att utvecklas i arbetet, att öka sysselsättningsgraden eller att starta eget företag. Förslaget till mål 3-program innehåller både integrerade insatser och riktade åtgärder med målet att medverka till att bryta traditionella köns- mönster på arbetsmarknaden och bidra till lika utvecklingsmöjligheter för män och kvinnor. Huvudstrategin är dock att jämställdhetsaspekterna skall integreras i övriga insatsområden. Strukturpolitiken skall stödja och komplettera medlemsstaternas insatser inom ramen för den gemensamma sysselsättningsstrategin. Regeringen har introducerat en ny långsiktig regional näringspolitik som tar sig uttryck i arbetet med tillväxtavtalen. Det finns en stark koppling mellan tillväxtavtalen och det nya mål 3 i den meningen att de innehåller stora satsningar på kompetensutveckling. Endast få tillväxtavtal är baserade på analyser av näringslivets kompetenssituation, här kan det nya mål 3s insatsområde 1 fylla en viktig funktion. Insatser för arbetslösa och invandrare saknas också i stor utsträckning. Här kan insatsområdena 3, 4 och 5 komma att ha en betydelse. När det gäller organisationsfrågan kan den grund som genomförandeorganisationen genom partnerskapen för det nya mål 3 bygger på vara av värde även för genomförandet av tillväxtavtalen, inte minst när det gäller området utveckling av mänskliga resurser. Det kommer att vara viktigt att åstadkomma en dialog mellan mål 3 och ansvariga för tillväxtavtalen i syfte att, inte minst på regional nivå, utveckla en kunskapsbaserad tillväxtpolitik. Därigenom kan mål 3 bidra till regeringens ambition att tillväxtavtalen skall kunna utgöra en bas för statliga, regionala tillväxt- och sysselsättningsbefrämjande åtgärder. Programmet har en potential i att skapa en brygga mellan utbildnings-, arbetsmarknads- och näringspolitiken. 12.5Strategi och koncentration i förhållande till de fyra pelarna och ESFs teman Översikt över sysselsättningsriktlinjernas fyra pelare och ESFs fem teman i förhållande till det nya mål 3-programmet IO4: Integration och IO5: Ökad anställ- IO4: Integration och IO7: Lokalt projekt- IO4: Integration och IO5: Ökad anställ- IO5: Ökad anställnings- IO1: Kompetens- och IO4: Integration och IO2: Generell stimu- IO5: Ökad anställ- IO1: Kompetens- och IO1: Kompetens- och IO4: Integration och IO2: Generell sti- IO5: Ökad anställ- IO7: Lokalt projektstöd Av ovanstående matris framgår att tyngdpunkten i programmets insatser ligger under pelare 1 och 3 och tema 3, 4 och 5. 12.6Särskilt om mål 1 I regeringens direktiv till mål 3-utredningen anges att det nya mål 3 till stor del skall innefatta och utveckla de uppgifter som nuvarande mål 3 och mål 4 har. Mål 3-programmet skall utgöra en referensram för alla socialfondens insatser utanför målområdet, dvs inom mål 1. Referensramen i SPDn för det nya mål 3 skall infogas i SPDn för det nya mål 1 innan SPDn för det nya mål 1 kan godkännas av kommissionen. Utredningen skall föreslå på vilket sätt partnerskapen skall organiseras och utbildas för sin uppgift och då utgå från att partnerskapen inom nuvarande mål 3 och 4 skall utgöra en grund. Detta skall även gälla de fristående partnerskapen knutna till de länsstyrelser som skall vara förvaltningsmyndigheter för mål 1. Vad avser genomförande av utredningsuppdraget anges i direktiven bl.a. att de nuvarande partnerskapen för mål 3 och mål 4 på regional nivå samt det partnerskap för nya mål 3 som bildas inom det blivande mål 1-området skall beredas möjligheter att aktivt medverka när programmet tas fram. Samordning skall vidare ske med länsstyrelserna inom mål 1-regioner, som fått regeringens uppdrag att utarbeta förslag till utvecklingsplaner på NUTS II-nivå. I det utredningsuppdrag för nya mål 1 som Länsstyrelserna i (i samverkan med ) och (i samverkan med , , och ) har fått av regeringen framgår att arbetet skall organiseras med utgångspunkt dels i de regionala partnerskap som bildats i samband med utarbetande av regionala tillväxtavtal och dels i de regionala partnerskap som verkar för genom- förandet av strukturfondsprogrammen inom nuvarande mål 3 och 4. Vad gäller insatser inom ramen för det nya mål 3 skall förslaget till utveck- lingsplan för mål 1-regionen beakta den nationella sysselsättningsplanen och arbetet samordnas med det programarbete som pågår för motsvarande insatser inom mål 3-området. Insatser inom utbildnings- och kompetensutvecklingsområdet skall göras enligt de prioriteringar som görs i den nationella mål 3-planen och i de regionala tillväxtavtalen. 1998/99:100 finns också en direkt koppling mellan det nya mål 3 och det nya mål 1 vad avser insatsområde 1 och 2. är avsatt för mål 3-programmets kompetensutveckling under år 2000-2002 varav hälften utgör nationell offentlig medfinansiering och den andra hälften ESF-bidrag. Insatserna omfattar hela riket. I mål 3-programmet finansieringsplan antas att dvs. , utgör insatser inom mål 1-området. Mot denna bakgrund är det naturligt: ·att de fristående regionala partnerskapen för mål 3-insatser i mål 1 i , , och organi- seras på samma sätt som i övriga landet och knyts organisatoriskt till förvaltningsmyndigheterna och strukturfondsdelegationerna i och Mellersta . ·att de fristående partnerskapen i varje län inom mål 1 ges motsvarande ställning, roll och uppgift som inom mål 3. ·att mål 3-insatserna genomförs i form av ett sammanhållet program också inom mål 1-området. ·att insatserna får minst samma omfattning per innevånare inom mål 1 som i övriga landet. ·att det därutöver genomförs ytterligare socialfondsinsatser utifrån de regionala behoven och prioriteringarna. 12.7Särskilt om mål 2 Socialfondsinsatserna inom mål 2-programmet får enligt strukturfondsförordningen inte vara de samma som inom mål 3-programmet utan får endast komplettera dessa. Finansieringsplanen för mål 3- programmet skall ta hänsyn till de speciella förhållanden och behov som mål 2-området har med avseende på strukturella förändringar. Detta har dock inte varit möjligt att redovisa inom ramen för utredningens arbete på grund av att planeringscykeln för utarbetandet av mål 2-programmet ligger efter mål 3-programmet. 12.8De samlade strukturfondsinsatsernas bidrag till sysselsättningsstrategin Referensramen skall ange: ·andra strukturfondsinsatsers potentiella bidrag till utvecklingen av mänskliga resurser utanför mål 3. ·uppskattning av fördelningen av strukturfondsinsatser utifrån ESFs fem teman inom de tre målområdena. ·samlad syntes av hur strategin stödjer den nationella sysselsättnings- planens fyra pelare och relevanta delar av riktlinjerna för sysselsättning. Då insatserna inom mål 1 och mål 2 ännu ej är kända för utredningen har dessa ej varit möjliga att lägga in och åskådliggöra detta i avsnitt 12.5. Utredningen har dock utgått ifrån att mål 3-insatserna i mål 1 genomförs i minst motsvarande omfattning för vart och ett av insatsområdena, vilket motsvarar eller baserat på befolkningsandelen inom mål 1 (). Hänsyn har då inte tagits till så kallade indexeringsmedel (se förslaget till finansieringsplan kapitel 6). Därutöver kan andra kompletterande insatser tillkomma. För mål 2 gäller att de insatser som finansieras av ESF skall vara av annat slag än de som genomförs under mål 3. Förslag till ett samlat programdokument för 1999:45 Europeiska socialfondens mål 3 2000 – 2006, m.m. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att utarbeta ett förslag till ett samlat programdokument för Europeiska socialfondens mål 3 i fråga om programperioden - 2006. Utredaren skall redovisa uppdraget . Utredaren skall också planera och förbereda organisationen och verksam- heten för det nya mål 3. I detta uppdrag skall det som skall ta ställning till redovisas medan övriga frågor skall redovisas . Vidare skall utredaren fram till fullgöra de uppgifter som krävs för att den nya organisa- tionen skall kunna fungera fr.o.m. detta datum. Europeiska socialfondens fem teman Europeiska socialfonden används för att förstärka stödet till för sysselsättning och till utvecklingen av de mänskliga resurserna. Social- fondens fem teman för den nya programperioden är att: 1.stödja en aktiv arbetsmarknadspolitik för att främja sysselsättningen, 2.alla skall ha lika möjligheter komma in på arbetsmarknaden med särskild uppmärksamhet riktad till dem som riskerar social utslagning, 3.utveckla utbildning och fortbildning i samband med ett livslångt lärande, 4.främja en kunnig, välutbildad och flexibel arbetskraft samt förnyelse och anpassningsförmåga inom arbetsorganisationen, utveckla företagaranda och göra det lättare att skapa arbetstillfällen, 5.särskilda åtgärder behövs för att förbättra kvinnors tillträde till och ställning på arbetsmarknaden, inklusive deras möjligheter att avancera, deras tillgång till nya arbetsmöjligheter och möjligheter att starta företag. Det skall råda samstämmighet mellan sysselsättningsstrategin i de nationella handlingsplanerna och de insatsområden som stöds av Europeiska socialfonden. Socialfondens mål 3 och 4 under innevarande programperiod ersätts nästa programperiod av ett nytt mål, mål 3. Det nya mål 3 skall till stor del innefatta och utveckla de uppgifter som nuvarande mål 3 och mål 4 har, nämligen att stödja individen i förhållande till arbetsmarknaden med åtgärder och kompetensutveckling. Det nya mål 3 skall också särskilt stödja sådana insatser som görs inom ramen för den europeiska sysselsätt- ningsstrategin och de årliga riktlinjerna för sysselsättningen. Inriktningen av mål 3 i Allmänna rådet väntas fastställa strukturfonds- förordningarna, som bl.a. rör mål 3. Den indikativa medelsramen för mål 3 i är beräknad till från Europeiska socialfonden för åren 2000 – 2006. Regeringen beslöt om direktiv till en särskild utredare att bl.a. se över inriktningen av mål 3 m.m. inom EG:s struktur- fonder – 2006. överlämnade utredaren betänkandet Utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet - Förslag till inriktning av nya mål 3 inom (SOU 1999:23) till regeringen. Betänkandet har behandlats vid en offentlig utfrågning med representanter för berörda myndigheter och or- ganisationer. Dessa har också haft tillfälle att komma in med skriftliga synpunkter. Anteckningar från utfrågningen och en sammanställning av de skriftliga synpunkterna finns i en skrivelse som har upprättats i Närings- departementet (dnr 1999/5138/IRT). Regeringen avser att till överlämna ett förslag till program för mål 3 i . Förslaget till program skall också utgöra en referensram för insatser av mål 3-karaktär inom mål 1. Den förhandsbedömning - ex ante-utvärdering, som skall ingå i program- förslaget för mål 3, bereds inom . Sedan det samlade programdokumentet fastställts av och publicerats skall ta fram ett programkomplement som skall precisera de åtgärder som väljs för att genomföra de prioriterade delarna av programmet. Denna uppgift ingår inte i uppdraget till utredaren. Förutsättningarna för den nya organisationen för mål 3 Den tidigare utredaren av mål 3 m.m. föreslog fyra olika alternativ för hur arbetet med det nya mål 3 skall organiseras. Ett av dessa förslag ligger i princip till grund för hur den nya organisationen skall utformas. Inom () inrättas ett separat strukturfonds- sekretariat som skall svara för mål 3. Sekretariatet skall vara förvalt- ningsmyndighet för det nya programmet enligt definitionen i artikel 9 i Rådets förordning (EG) nr xx/99 om allmänna bestämmelser för struktur- fonderna och AMS skall vara utbetalande myndighet. Sekretariatet skall ha särskilda beslutsbefogenheter enligt instruktionen för () och dess chef anställs genom beslut av regeringen. Inom AMV skapas en ny regional organisation under sekretariatet inom dess beslutsområde. Denna regionala organisation skall ha sin utgångspunkt i den nuvarande organisationen för mål 4. Förutsättningen för den nya verksamheten är att kompetensen hos den personal som arbetar inom verksamhet med anknytning till den innevarande programperiodens mål 3 och 4 skall tas till vara liksom engagemanget hos partnerskapen för dessa program. Framtagande av förslag till ett samlat programdokument Förslaget till program skall utgå från följande dokument: ·Europeiska unionens råds resolution om riktlinjer för sysselsättningen ·Den nationella handlingsplan för sysselsättning som regeringen lämnade till ·De rapporter som de oberoende utvärderarna för mål 3 och mål 4 har överlämnat till respektive övervakningskommittéer ·Förslagen i den rapport om kompetensutveckling i arbetslivet som Arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet överlämnade till arbetsmarknadsministern ·1999 års ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100) ·Regeringens skrivelse Lägesrapport angående de regionala tillväxt- avtalen (skr. 1998/99:96) ·De avstämningar av de regionala tillväxtavtalen som utarbetats av två oberoende utvärderare ·Den rapport som Arbetsgruppen om den sociala ekonomin (In 1998:A) lägger fram Även följande dokument skall ligga till grund för uppdraget sedan de fastställts av Allmänna rådet: ·Rådets förordning (EG) nr xx/99 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna ·Rådets förordning (EG) nr xx/99 om Europeiska socialfonden ·Kommissionens riktlinjer för strukturfonderna ·Kommissionens Vademecum för strukturfondsplaner och program- dokument Vissa dokument som relateras till förslaget till program omfattar kortare tidsperioder än programperioden vilket ställer krav på flexibilitet när det gäller det samlade programdokumentet. Detta skall även återspeglas i programkomplementen. Mål 3-programmet skall utgöra en referensram Mål 3-programmet skall utgöra en referensram för alla socialfondens insatser utanför målområdet. Europeiska socialfonden utgår från individens behov och detta perspektiv skall förstärkas i det nya programmet. Under innevarande programperiod är insatserna uppdelade så att mål 3 omfattar arbetslösa med tyngdpunkt på grupper som står längst från arbetsmarknaden medan mål 4 omfattar redan anställda. Det nya mål 3-programmet kommer att omfatta anställda, egen- företagare och arbetslösa med tyngdpunkt på grupper som har svårast att få eller behålla en förankring på arbetsmarknaden. Behoven skall relateras till den omgivande arbetsmarknaden och tillväxtpolitiken samt den framtida arbetsmarknaden. Insatserna skall utformas så att konkurrenssnedvridning undviks samt att oönskad undanträngning av reguljära arbeten och in- låsningseffekter minimeras. ·Stöd till analyser som skall leda till utveckling av arbetsorganisationen och därmed relaterade kompetensbehov i små och medelstora företag m.m.Offentliga verksamheter skall jämställas med företag. ·Stimulanser till en verksamhetsrelaterad kompetensutveckling för anställda – 2002 enligt vad som beskrivs i ett särskilt avsnitt i direktivet.En utvärdering av dessa insatser skall ligga till grund för hur kompetensutvecklingen skall hanteras i den efter- följande delen av programperioden. ·Stöd till utbildning av anställda i kombination med vikariat, praktik ·Stöd till insatser för att integrera invandrare på arbetsmarknaden. ·Stöd till insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden och som behöver särskilt stöd för att motiveras att delta i reguljär utbildning eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. ·Integrerade jämställdhetsinsatser och riktade åtgärder för jämställdhet. ·Ramprogram för mindre projekt av lokal karaktär som överensstämmer med programmets inriktning. Små lokala grupper och mindre projekt har normalt sett svårt att få stöd via de traditionella systemen. Stödet skall kunna gå till en mellanhandsorganisation som är väl förtrogen med dessa grupper och som effektivt och snabbt kan förmedla stödet. Ett sådant ramprogram bör inrättas för idéutveckling och planering av verksamheter som är kopplade till kompetensutveckling, vägledning och andra utvecklande insatsområden. Samtliga insatser skall präglas av ändamålsenlighet och långsiktighet.