sou · GNB3141 · 2000-01-01 00:00:00 — Vi har gjort det, inte minst mot bakgrund av en uppfattning att den pågående utvecklingen på vuxenutbildningsområdet i är både nationellt och internationellt spännande och ambitiös. Kunskaps- lyftet är en imponerande satsning och arbetet i verkar kunna leda till konstruktiva resultat. När vi därför i det före- gående har pekat på en rad områden, där vi vill föreslå ändringar och förbättringar, är det i hopp om att stödja utveckling och främja en pågå- ende positiv diskussion. Det är därför vårt förhoppning att de förhållanden som vi har pekat på, analyserat och värderat, och de strategiförslag som vi lagt fram, be- finns relevanta och konstruktivt kan ingå i den fortsatta diskussionen om den framtida vuxenutbildningspolitiken i . Det ambitiösa utredningsarbete som låtit genomföra utgör en utmärkt grund för en långsiktig svensk strategi för vuxenutbildning och livslångt lärande. & Tuijnman, A. Kunskapsklyftan i centrum – vägval och definitioner. I K. (red. ), Det stora kun- skapslyftet: svensk vuxenutbildning . Alsalam, N. och Conley, R. The rate of return to education: a proposal for an indicator. I Education and employment, s. 83–109. Lokalt skolesam- arbejde mellem AMU-centre, erhversskoler, voksenuddannelse- centre og daghøjskoler . : och Under- visningsministeriet. Lokalt skole- samarbejde. : och Undervisnings- ministeriet. Mål og midler i offentligt finansieret voksen- og efteruddannelse . Brookfield, S. 1996. Understanding and facilitating adult learning. Carnoy, M. International encyclopedia of economics of educa- tion, second edition. : Pergamon Press. Danneskiold-Samsøe, S. 1999. Kortlægning af almenpædagogiske lærerkvalificeringsforløb . : Uddanelsesty- relsen, Forskningscenter for Voksenuddannelse. Direktiv 1995:67, Kommittédirektiv, Ett nationellt kunskapslyft för vuxna. Direktiv 1996:71, Kommittédirektiv, Tilläggsdirektiv till (U1995:09). Direktiv 1999:86, Kommittédirektiv,Värdering av vuxnas kunskap och kompetens. Beslut vid regeringssammanträde . Rutin och reflexion. Förutsättningar och hinder för lärande i dagligt arbete. S. (red. ), Livslångt lärande . Notes on educational research in the nordic countries. I A. Tuijnman och E. (red. ), School research at the crossroads: Swedish and Nordic perspectives. : HLS Förlag. Fakta om folkbildning. : Folkbild- ningsrådet. Höghielm, R. Undervisning i komvux. Adult and continuing education. & Chadwick, A. (red.) Training adult educators in & , M. Val av vuxenstudier och erfarenheter . Lindensjö, B. En studie i offentlig reform- strategi. Studies in Politics, No. Det utvecklande arbetet. Rådslag – Hur ska vår vuxenutbildning se ut? Guldtavlene i graesset. Livslang læring for alle. : , Nord 1995:2. Economic growth and investment in education. Education and the economy in a changing society. Reviews of national educational policies for education: Lifelong learning for all: Meeting of the education com- mittee at ministerial level, 16–17 January 1996 . Literacy skills for the knowledge society: Further re- sults of the international adult literacy survey. Lifelong learning to maintain employability: Meeting of the employment, labour and social affairs committee at ministerial level, 14–15 October 1997 . Education at a glance: indicators. Human capital investment: An international comparison. Lifelong learning: Reducing the risk of under-investment Draft DEELSA/ED(99)14/PART1, . Ny utbildning – kvalificerad yrkesutbildning. , L-O. & Rubenson, K. 1970-talets vuxenutbildnings- reformer. Reflexioner kring strategi och utfall. , Rapport nr 9/85. : HLS Förlag. SOU 1999:141 Referenser 85 & , E. The research programme of the Swe- dish national agency for education. I A. Tuijnman och E. (red. ), School research at the crossroads: Swedish and nordic per- spectives. : HLS Förlag. Angående vissa åtgärder inom vuxenutbildning- ens område m.m. Om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd till vuxna m.m. Proposition 1980/81:97. Om skolforskning och personalutveckling. Proposition 1983/84:116. Om gymnasieskola i utveckling. Proposition 1984/85: 100. Förslag till statsbudget för /86. Proposition 1984/85:195. Proposition 1990/91:68. Om ändring i m.m. (böter). Proposition 1990/91:82. Proposition 1995/96:222. Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. Proposition 1999/2000:10. Ett reformerat studiestöd . Psacharopoulos, G. Returns to investment in education: a global update, World Development, Vol. 20 (9), s. 1325–1343, september. Rubenson, K. Återkommande utbildning: A moving target. I K. Rubenson (red. ), Återkommande Utbildning. Rapport , R- 111. Rubenson, K. Studieförbundens roll i vuxenutbildningen. I SOU 1996:154, Tre rapporter om studiecirklar, s. 3–63. Stoc kholm: . The reflective practitioner. : Basic Books. och den kommunala vuxenutbild- ningen. Första året med . Delrapport nr 3. Skolan och vuxenutbildningen. Långtids- bedömningen, LB 86. Sohlman, Å. Framtidens utbildning: i internationell kon- kurrens. Sohlman, Å. Educational research and the evaluation of a natio- nal skills strategy. I A. Tuijnman och T. Schuller (red. ), Lifelong learning policy and research. Vuxenutbildning i gymnasium och fackskola. 86 Referenser SOU 1999:141 Komvux: utbildning för vuxna . En treårig yrkesutbildning, del 1 . Kompetensutveckling -- En utmaning. En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande . Livslångt lärande i arbetslivet – steg på vägen mot ett kunskapssamhälle . Vuxenutbildare ser på sig själva . CSN – en myndighet i ständig förändring . Vuxenutbildning för alla? Andra året med Kunskaps- Att lära och leda. En lärarutbildning för samverkan och utveckling. Slutbetänkande från yrkesutbildning. Hur mycket kostar ? En analys av kommunernas kostnader och bidrag, Rapport nr 1999:18. ), When school meets science. Tuijnman, A. Lifelong learning policies in a new tec hnological era. In S. Mitter and M-I. Bastos (red. ), Europe and developing countries in the globalised information economy. Alternative approaches to financing lifelong learning. Draft report to , . , B., Eidskrem, I. & , N-Å. Arbejdsliv og folkeoplysning. : Nordisk Ministerråd, Temanord. Hur formas den nya vuxenutbildningen? Nationell utvärdering av . Delrapport 1 – , IPD- rapporter nr 1999:03. : gogik och didaktik, . Education sector strategy. : for Reconstruction and Development. Ett nationellt kunskapslyft för vuxna Huvudstrategin för att bevara och utveckla vår välfärd och förhindra uppkomsten av ett tvåtredjedelssamhälle är att skall utvecklas som ett kunskapssamhälle, där alla människor får reella möjligheter att vidareutveckla sig. Utbildning spelar en central roll för att stimulera den ekonomiska tillväxten. En parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas meduppdrag att i ett första steg föreslå mål för ett nationellt kunskapslyft för vuxna som en del i en strategi för ett livslångt lärande. Kommittén skall därvid bedöma om de allmänna målen för den samhällsstödda vuxenutbildningen behöver revideras, hur dessa mål skall kompletteras för att omfatta alla former av vuxenutbildning. Arbetet skall avspegla hela vuxenutbildningen och visa vilken kontinu- erlig utbildning och fortbildning som vuxna behöver i ett samhälle där kraven på kunskap höjs. bedöma vilka satsningar det behövs på grundläggande och gymna- siala utbildningar och på andra former av fortbildning och vidare- utbildning, göra denna bedömning ur den enskildes, samhällets och arbetslivets perspektiv. Kommittén skall i ettandra steg, med beaktande av den centrala frågan om ansvaret för utbildningens finansiering, ta ställning till vilket ansvar som skall vila på den offentligt finan- sierade utbildningen och på arbetslivet för olika typer av utbild- ningsinsatser, föreslå vilket ansvar varje individ bör ta för sin egen kompetens- utveckling. analysera i vilken utsträckning nuvarande former för vuxenutbildning och organisationen av den samhällsstödda vuxenutbildningen tillfredsställer de ökande behoven av återkommande utbildning, definiera roller och föreslå en ansvarsfördelning som leder till en rationell användning av samhällets resurser och till att så många vuxna som möjligt kan ta del av den utbildning de behöver och öns- kar, i samverkan med kommittén om arbetsmarknadpolitikens roll, om- fattning, inriktning och avgränsning (dir. 1993:132 och 1995:33) analysera samspelet mellan arbetsmarknadsutbildningen och den övriga vuxenutbildningen och skolan, pröva möjligheten att påtagligt öka flexibiliteten i utbildningssystemet genom att föreslå ett arbetssätt som ger möjlighet till successiv intagning, mera individualiserad utbildning, avbrott för arbete m.m. bedöma om vuxna har tillfredsställande möjligheter att få utbildning på gymnasial nivå och föreslå åtgärder, varvid kommittén bl.a. skall överväga om vuxna skall garanteras rätt till utbildning i vissa av gymnasieskolans kärnämnen. överväga åtgärder som kan stimulera den pedagogiska utvecklingen inom den samhällsstödda vuxenutbildningen. Kraven på en hög nivå på befolkningens utbildning är större än . Det hänger naturligtvis ihop med det moderna sam- hällets föränderlighet och komplexitet. Utbildning är inte längre någonting som en människa slutför en gång för alla i ungdomsåren. behövs omfattande satsningar på ett livslångt lärande som ger alla människor reella möjligheter att vidareutveckla sig. En snabbt växande informationsmängd, ökande kontakter och samarbete med omvärlden och förändrade villkor i såväl samhällsliv som arbetsliv ställer delvis nya krav på människan. Näringslivet konkurrerar allt mera med hjälp av produktionssystem, snarare än med produktion. Därigenom blir de anställdas kunskapsnivå allt viktigare – vi går från ett arbets- och kapitalintensivt till ett alltmer kunskapsintensivt arbetsliv. Kunskap för ett utvecklat medborgarskap Det livslånga lärandet är en demokratifråga. Människor måste ha mera att säga till om i sin vardag så att de tillsammans med andra kan forma framtiden. För att som individ bli stark nog att erövra vardagsmakten är en hög utbildningsnivå viktig. Med utbildning växer självförtroende, självtillit och identitet, och därmed ökar de reella möjligheterna att utöva inflytande över sin situation, i arbetet och . Den utveckling vi sett där makt har överförts från centrala myndigheter och organisationer till individer och lokala organ, bär på möjligheter till ökat inflytande och ansvar för den enskilda människan. finns risker att de nya möjligheterna till stor del kommer att utnyttjas av en välutbildad och etablerad elit. Utbildning är ett av de viktigaste instrumenten för att skapa rättvisa, jämlikhet och jämställdhet mellan enskilda människor och mellan olika grupper av människor. Utan de omfattande insatser som gjorts skulle vi haft ett långt mer segregerat samhälle än vi har. För många kvinnor med kort utbildning har vuxenstudier varit början till ett nytt liv. För många invandrare utgör svenskundervisning och annan kompletterande utbildning en förmedlande länk in i det svenska sam- hälls- och arbetslivet. För arbetslösa utgör den samhällsstödda vuxen- utbildningen en viktig chans att stärka sina möjligheter att på nytt få fotfäste på arbetsmarknaden. Utvecklingen in i ett samhälle med en ökande informationsmängd bär på en rad möjligheter men medför också nya problem. Hur människor förhåller sig till all den information som finns att tillgå i det moderna samhället är en jämlikhetsfråga. När stora grupper av människor inte har tillgång till information och inte kompetens att omforma information till kunskap uppstår nya klassk illnader, där gränsen dras mellan dem som kan och dem som inte kan bearbeta och i sin vardag införliva den information som finns tillgänglig. Enligt Statskontorets uppskattning finns nära en m iljon människor i åldern 20–som i formell mening endast har folkskole- eller Det råder fortfarande stora skillnader i utbild- ningsnivå mellan män och kvinnor, mellan olika kategorier av arbets- tagare, mellan anställda i olika företag och organisationer och mellan befolkning i olika regioner i landet. Om vi inte lyckas jämna ut klyftorna riskerar vi att hamna i ett tvåtredjedelssamhälle, där en tredjedel av befolkningen på grund av bristande utbildning är hänvisad till kortvariga lågavlönade arbeten eller långvarig arbetslöshet, ofta med försämrat självförtroende och dålig självkänsla som följd. I tider av hög arbetslöshet är det särskilt viktigt med utbildning för framtiden. Det livslånga lärandet får stå som motto för människors strävan att genom utbildning förbättra sin ställning på arbetsmarknaden, öka inflytandet över det egna arbetet och vidga perspektiven i den personliga utvecklingen. Det är nödvändigt att vuxna människor tillägnar sig en förmåga både att anpassa sig till och att kritiskt granska de nya förhållanden som ständigt uppstår i samhället. En god förmåga att anpassa arbetslivet och produktionen till nya och förändrade villkor är avgörande för att ett litet exportberoende land som skall kunna öka tillväxten och bibehålla välfärd och sys- selsättning. Människors kunskaper och arbetsvilja samt deras förmåga att använda och utveckla ny teknik och aktivt medverka i förändring av arbetsorganisation kan ge de framtida konkurrensfördelarna och därmed de nya jobben. Det ställer krav på ökad kompetens på alla nivåer. Enligt den sysselsättningsstudie som genomförts av till- kommer det nya arbetstillfällen med krav på högre kvalifikationer, medan en lika stor andel arbetstillfällen med enklare arbetsinnehåll försvinner. Tillskottet till arbetskraften av per- soner med ny utbildning utgör . Åter- kommande kompetensutveckling och utbildning får därmed en ökad betydelse. Samspelet mellan formell utbildning och lärande i arbetet och , är en god grund för sådan utveckling. En förutsättning för att kompetenshöjande insatser skall leda till verklig utveckling i arbetslivet är att dessa går hand i hand med arbetsorganisatoriska förändringar som främjar lärande och kräver ny kompetens. Det handlar om en önskvärd maktförskjutning när framtidens arbetsplats kännetecknas av plattare organisation, mer inflytande och ansvar för dem som arbetar där, ett utvecklat lagarbete, bredare arbetsuppgifter osv. Än så länge utförs bara en del av alla arbeten på arbetsplatser med en arbetsorganisation som möjliggör en kompe- tensutveckling i arbetet. Visionen om det goda arbetet är ännu inte för- verkligad. Där den lärande organisationen praktiseras visar den sig vara mycket framgångsrik både för den anställde och för arbetsgivaren, såväl i offentlig som i privat sektor. Den ger ett naturligt och kontinuerligt intresse för kompetensutveckling och den skiljer inte deltagarna i processen från produktionen på det sätt som sker vid traditionell perso- nalutbildning. Erfarenheter och kunskaper kring dessa frågor finns dokumenterade genom bl.a. det arbete som bedrivits av Arbetsmark- nadsverket, Arbetslivsfonden och Arbetsmiljöfonden. För utbildning i arbetslivet ansvarar i första hand arbetsgivarna. Det finns emellertid brister i rådande system. Man kan bl.a. peka på att den nuvarande internutbildningen allt för ofta är begränsad och snävt funk- tionsinriktad som den ofta gynnar dem som redan har en god utbildning. De som inte får del av utbildning och utveckling fastnar i mindre kvalificerade arbetsuppgifter eller riskerar arbetslöshet. Den ojämlika utbildningsnivån riskerar därigenom att förstärkas i det fram- tida arbetslivet. Kunskap för vidare studier Alla ungdomar erbjuds nu en treårig gymnasieutbildning, där alla na- gymnasieprogram innehåller en kärna av studieförberedande ämnen som ger allmän behörighet till högskolan. fram- över utgör gymnasial vuxenutbildning en nödvändig grund för att möj- liggöra för fler vuxna att studera vid universitet och högskolor. Den enskilda människans möjligheter och resurser skall vara ut- gångspunkten för all vuxenutbildning. Vuxenutbildningen skall svara mot mycket skilda behov och erbjudas på de studerandes villkor. Särskilda ansträngningar behöver göras för att förbättra yrkesverk- sammas möjligheter till all utbildning, inte minst till högre utbildning. Det är i detta sammanhang viktigt att utbudet av kurser och organisa- tionen av utbildningen är sådan att den motsvarar efterfrågan och sti- mulerar till vidareutbildning. Möjligheterna till deltidsstudier bör därvid beaktas liksom utbildningens placering och rum så att yrkes- verksammas deltagande underlättas. Detta är också ett sätt att tydliggöra för de studerande i vuxenutbildningen att det på olika sätt är utvecklande att läsa vidare och att olika vägar står öppna till högre utbildning. är det viktigt att undvika oönskade inlåsningseffekter som innebär att lediga platser står tomma i näringslivet medan de som kan fylla dessa vakanser befinner sig i utbildning. Därför krävs mångfald och flexibilitet. Vi har , och behöver också , utbildning av Det är önskvärt med en ökad tillgänglighet till utbildning för den vuxna befolkningen. I syfte att överbrygga avstånd och tid kan distansutbildning vara ett viktigt komplement till andra metoder. All erfarenhet visar att kortutbildade och andra som är eftersatta i utbildningsväsendet är svårare att rekrytera till vidare utbildning. En strategi för livslångt lärande måste fokusera de erfarenheter som finns och de förutsättningar som krävs för att dessa grupper skall v ilja gå in i utbildning och kompetensutveckling. Det bör understrykas att även med en ökad tillgänglighet av utbild- ning för den vuxna befolkningen måste individen ta en betydande del av ansvaret för den egna kunskapsutvecklingen. Ingen utveckling kan äga rum vare sig genom utbildning eller kompetensutveckling i arbetet utan den enskildes engagemang, arbetsvilja och insatser av egen tid och utan ekonomiska uppoffringar för den enskilde. Mål för ett nationellt kunskapslyft Vuxenutbildningen har en lång tradition i och nästan halva befolkningen deltar i vuxenutbildning i någon form. De allmänna målen för den samhällsstödda vuxenutbildningen finns publicerade läroplan för de friv illiga skolformerna (Lpf 94). För de skilda anordnarna av samhällsstödd vuxenutbildning har dessa allmänna mål olika tyngdpunkt. För det offentliga skolväsendet för vuxna gäller enligt skollagen dessutom ett fördelningspolitiskt mål, nämligen att främst de som fått minst utbildning skall få möjlighet att stärka sin ställning i arbetslivet och i det kulturella och politiska livet. För den utbildning utanför den samhällsstödda vuxenutbildningen som vänder sig till vuxna, har samhället inte formulerat några mål. Kommittén skall som ett första steg utifrån befintliga utredningar m.m. av nuvarande utbildning för vuxna föreslå mål för ett nationellt kunskapslyft för vuxna som en del i en strategi för ett livslångt lärande. Kommittén skall därvid bedöma dels om de allmänna målen för den samhällsstödda vuxenutbildningen behöver revideras, dels hur dessa mål skall kompletteras för att omfatta alla former av vuxenutbildning. Arbetet med att formulera målen skall ha sin utgångspunkt i att skall utvecklas som kunskapssamhälle. En annan viktig utgångspunkt är utbildningens centrala roll för att stimulera den ekonomiska tillväxten. Detta är huvudstrategin för att bevara och utveckla vår välfärd och förhindra uppkomsten av ett tvåtredjedelssamhälle. Arbetet skall avspegla hela vuxenutbildningen. Resultatet av arbetet skall visa om och i så fall vilken kontinuerlig utbildning och fortbildning som vuxna behöver i ett samhälle där kraven på kunskap höjs. Kommittén skall bedöma vilka satsningar det behövs på grundläggande och gymnasiala utbildningar och på andra former av fortbildning och vidareutbildning. Bedömningen skall göras ur såväl den enskildes som samhällets och arbetslivets perspektiv. Ett flertal utredningar har arbetat med näraliggande frågor inom och ansvars- områden. Ytterligare några utredningar avslutas . En förteck- ning bifogas direktiven som bilaga. I sitt arbete skall kommittén utgå från statistik, kartläggningar, analyser och statistikbearbetningar som finns tillgängliga från utredningar, myndigheter, organisationer m.fl. Det är av vikt att de resultat som presenterats inom området bedöms i detta nya sammanhang. Kommittén skall i sitt arbete även beakta erfarenheter från andra länder inom vuxenutbildningsområdet. Särskilt skall erfarenheter från verksamheterna inom EU-program som och samt Adapt beaktas i sammanhanget. Frågor om ansvarsfördelning och finansiering I ett andra steg skall kommittén ta ställning till vilken ansvarsfördelning som skall gälla mellan den offentligt finansierade utbildningen och arbetslivet för olika typer av utbildningsinsatser. Härvid är frågan om ansvaret för utbildningens finansiering central. Kommittén skall också föreslå vilket ansvar varje individ bör ta för sin egen kompe- tensutveckling. Mångfalden och flexibiliteten betraktas av tradition som positiva och omistliga inslag i svensk vuxenutbildning. Olika slag av vuxenutbildning överlappar delvis varandra och olika huvudmän är aktiva inom närliggande eller samma områden men med något olika syften och med skilda former av finansiering. Vuxna som efterfrågar utbildning eller kompetensutveckling har svårt att överblicka utbildningsutbudet och kan därför få svårt att avgöra vart de skall vända sig för att få tillgång till den utbildning de behöver. Å andra sidan får en gränsdragning mellan olika utbildningsformer och anordnare inte drivas så långt att utbildningar med likartade mål inte kan erbjudas med väsentligt olika arbetsformer, exempelvis på distans respektive i grupp med mer lärarhandledning eller med olika arbetstakt. Arbetsfördelning och samverkan är viktiga inslag, om samhällets resurser skall kunna användas effektivt. som bygger på samverkan och gemensamt resursutnyttjande mellan olika utbildningsformer är ett bra exempel på detta. Kommittén skall analysera i vilken utsträckning nuvarande former för vuxenutbildning och organisationen av den samhällsstödda vuxen- utbildningen tillfredsställer de ökande behoven av återkommande utbildning. Kommittén skall definiera roller och föreslå en ansvarsför- delning som leder till en rationell användning av samhällets resurser och till att så många vuxna som möjligt kan ta del i den utbildning de behöver och önskar. Kommittén skall, i samverkan med kommittén om arbetsmarknads- politikens roll, omfattning, inriktning och avgränsning (dir. 1993:132 och 1995:33), analysera samspelet mellan arbetsmarknadsutbildning och den övriga vuxenutbildningen och skolan. Det inbegriper också kommunernas ansvar för ungdomar. Kommittén skall även utifrån arbetsmarknadspolitiska överväganden pröva möjligheten att påtagligt öka flexibiliteten i utbildningssystemet genom att föreslå ett arbetssätt som ger möjlighet till successiv intagning, mera individualiserad utbildning, etappavgångar som möjlig- gör avbrott för arbete, en kombination av utbildning och arbete m.m. Som en tredje del i sitt arbete skall kommittén fördjupa sig på föl- jande områden. Vuxnas möjligheter att få utbildning på gymnasial nivå Den frihet som följer av mål- och resultatstyrningen innebär på den gymnasiala vuxenutbildningens område, till skillnad från och gymnasieskolans, en mycket påtaglig frihet att dimensionera utbildningsresurser och utbildningsutbud. Alla kommuner anordnar inte vuxenutbildning på gymnasial nivå i den utsträckning som efterfrågas, och alla kommuner åtar sig inte heller att – i enlighet med systemet med interkommunal ersättning – betala för sådan utbildning i en annan kommun. Frågan är om detta lett till ökade klyftor mellan olika kommuner och vilka effekter det haft på utbud och deltagande. Av arbetsmarknadsskäl har staten under satsat betydande extra resurser för att öka möjligheterna för vuxna till bl.a. gymnasial vuxenutbildning. Staten har tydligt markerat att detta varit extra sats- ningar utöver kommunernas planerade vuxenutbildning.