ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GNB3139d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Kommunerna skall kontinuerligt följa upp och utvärdera skolverksamheten. De har också ansvaret för att utbild- ningen genomförs i enlighet med de nationella bestämmelserna. revisorer framhåller i en rapport att det är väsentligt att öka- de inslag av egentillsyn inte får innebära att myndigheternas aktiva tillsyn helt uteblir. Å andra sidan måste en väl utbyggd egentillsyn påverka inrikt- ningen av tillsynsmyndighetens arbete. Den utförda egentillsynen måste också bli föremål för tillsyn. Det blir i praktiken en tyngdpunkt på system- tillsyn även om tillsynsmyndigheten skall kunna utöva direkt kontroll genom stickprov, oanmälda inspektioner m.m. Betoningen av egentillsyn ifråga om kommunernas och landstingens upphandlingar sida är ett uttryck för kommitténs grundläggande respekt för den kommunala självstyrelsen.
sou · GNB314 · 2000-01-01 00:00:00 — Erfarenheter från andra jämförbara teknikskiften visar att när utbudet uppnår en nivå som medför avsevärda prisreduktioner på produkten ökar försäljningen markant. En rimlig bedömning är att in kommer tillgången till DAB-radio motsvaras av andelen som har tillgång till kommersiell analog radio . Konsekvenserna av detta är att annonsmarknaden enligt tidigare resonemang kommer att få ett tillskott utöver den normala tillväxttakten på i genomsnitt , räknat på andelen med tillgång till DAB-mottagare, . Därefter kommer sannolikt mervärdet öka ytterligare mot bakgrund av att den tekniska utvecklingen av den digitala radion och dess tilläggstjänster medför ytterligare möjligheter för annonsören. Efter att marknaden under genomgått en introduktions- och etableringsfas kommer också annonsörerna i större utsträckning kunna utvärdera effekterna av annonsering i digital radio vilket sannolikt ger mediet en successivt ökad trovärdighet hos annonsörerna. IRM bedömer att omfördelningen av annonspengar från analog till digital radio kommer att skyndas närmast efter 2006 och att annonsinvesteringarna i digital radio kommer att utgöra av investeringarna i kommersiella radio in . Detta samt effekterna av mervärdet för annonsören i den nyare tekniken skulle kunna ge följande utveckling fram . Radioreklamens intäkter och omfördelning mellan analog och digital radio. Utfall 1996 – 1997, preliminärt 1998 och prognos 1999 – 2012. Mkr, fasta priser. Annonsinvesteringarna i kommersiell radio skulle enligt detta scenario uppgå till 2012 i dagens penningvärde. Marknadsandelen skulle under förutsättning att mediemarknaden fortsatte att växa med i genomsnitt räknat i fasta priser uppgå till . Markets and Players. Financial Times-rapport av och , 1998. Public policy on the future of Radio. policy research, IPPR av , och , 1998. Radio- och statistiska årsbok, 1997 Rapport 3, 980807. Rapport 3, 950908. Utvecklingsansvarig för DAB-radion, Projektledare för utbyggnad av DAB, Verkställande Direktör, /Radioleverantörernas service AB
sou · GNB321 · 2000-01-01 00:00:00 — Söder, M (1990) &¶RDOM ELLER AMBIVALENS 6¤RDERINGAR OCH AT TITYDER TILL FUNKTIONSNEDS¤TTNING OCH HANDIKAPP
sou · GNB322 · 2000-01-01 00:00:00 — Han har tidigare utgivit bl.a. Var förgäves? (1993) och Den korta marschen (1996). SOU och Ds som ingår nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. För remissutsändningar av SOU och Ds som ingår nummerserie svarar Fakta Info Direkt på uppdrag av . Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6430, 113 82 Tel: , Fax: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: Telefon: Omslag, foto: , Grafisk formgivning: ,
sou · GNB326 · 2000-01-01 00:00:00 — c)avsändaren och mottagaren samtycka till varje kontroll som gör det möjligt för deras respektive skattemyndigheter att förvissa sig om att varorna verkligen har tagits emot. Om punktskattepliktiga varor ofta och regelbundet flyttas på det sätt som anges i punkt 7 kan medlemsstaterna, genom bilaterala avtal, tillåta förenklingar som avviker från punkterna 7 och 8. Vad beträffar varor som förvärvats av enskilda individer för deras eget bruk och transporterats av dem själva följer av principen för den inre marknaden att punktskatt skall tas ut i den medlemsstat där de har förvärvats. 1.Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6-8, inträder skattskyldighet för punktskatt då varor som släppts för konsumtion i en medlemsstat förvaras i en annan medlemsstat för kommersiella ändamål. I detta fall skall skatten förfalla till betalning i den medlemsstat där varorna finns och påföras innehavaren. 2.För att fastställa att de varor som avses i artikel 8 är avsedda för kommersiella ändamål måste medlemsstaterna bl.a. ta hänsyn till följande: - innehavarens kommersiella status och dennes skäl för att inneha dem, - den plats där varorna finns eller, i förekommande fall, det använda transportsättet, - alla handlingar som hänför sig till varorna, - varorna beskaffenhet, - varorna kvantitet.
sou · GNB330 · 2000-01-01 00:00:00 — En kommitté med parlamentariskt inslag tillkallas med uppgift att lägga fram förslag till lagstiftning för att slå vakt om mångfalden i svenska medier och motverka sådan ägar- och maktkoncentration inom mass- medierna som kan skada ett fritt och brett meningsutbyte och en fri och allsidig upplysning. Kommitténs förslag bör samlas i en särskild lag. Det ingår i kom- mitténs uppdrag att pröva behovet av grundlagsändringar. Kommittén skall också behandla frågan om konkurrenslagstiftningens tillämplighet på det aktuella området. I uppgiften ligger en analys dels av hur de för- slag som kommittén lägger fram förhåller sig till konkurrenslagen, dels om det finns behov av att komplettera konkurrenslagstiftningen vad gäller företagsförvärv inom medieområdet. Kommittén skall vidare föreslå lämpliga sanktionsformer samt hur och av vilken myndighet ärenden enligt de föreslagna bestämmelserna skall handläggas. Kommittén skall hålla sig underrättad om det arbete som pågår inom Europeiska kommissionen med att utarbeta förslag om begränsning av ägande eller inflytande inom massmedierna. Om kommissionen lägger fram ett sådant förslag skall det beaktas. Kommittén skall samråda med utredningen om folkstyret i inför 2000-talet (dir. 1997:101). Utgångspunkten för kommitténs arbete skall vara att det inte finns något utrymme för ökade utgifter för staten. Förslag som innebär ökade utgifter skall därför åtföljas av förslag till finansiering. Uppdraget skall redovisas . För arbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utre- dare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regio- nalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jämställdhets- politiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49).
sou · GNB339d1 · 2000-01-01 00:00:00 — På så sätt skulle man kunna undvika eller åtminstone minimera dagens problem att forskningen för brukarna inte känns relevant. ·forskningsrådet också får i uppdrag att ansvara för att insatserna utvärderas exempelvis efter den första sexårsperioden – speciellt dess relevans för vuxenutbildningens företrädare, så att kunskap om fortsatta forskningsbehov och informationsspridning kan utvinnas. I ett senare skede skulle man kunna överväga en institutionalisering av forskningen. Detta förslag ska givetvis inte frånta , , m. fl. deras skyldighet att inom sina sektorer arbeta för att forskningen inom vuxenutbildningens område utvecklas. Det föreligger – som har uppfattat det – upp- enbara svårigheter för forskare att nå användare inom vuxenutbildningen med information om nya (och gamla) forskningsresultat. Detta är allvarligt. föreslår att den som får ansvaret för forskningsprogrammet vuxenutbildning och livslångt lärande också ges ett ansvar för att forskningsresultaten sprids till av- nämarna och att informationsverksamheten efter en kort in- troduktionsperiod utvärderas ur avnämarsynpunkt. Reflexioner och förslag 271 För informationsspridningen föreslår att forskningsprogrammets informationsansvar kompletteras med att ett eller flera nationella resurscentra inrättas med uppdrag att sprida forskningsresultat från förekommande svensk och internationell forskning kring vuxenutbildning och livslångt lärande. Detta förslag innebär inte heller att berörda sektorsmyndigheter (motsvarande) fråntas sitt ansvar att bidra till att verksamheten inom respektive område utvecklas via bland annat information om nya forsk- ningsrön. uppgift är exempelvis att aktivt verka i riktning mot att de nationella målen för – i detta fallet – den kommunala vuxenutbildningen uppnås. För att få kunskap om verksamheterna och bidra till utveckling arbetar med uppföljning, utvärdering, utveckling, forskning och tillsyn. förutsätter att exempelvis via Skoldatanätet informerar om förekommande forskning inom vuxenutbildningsområdet, endera genom att redovisa sådan forskning i Skoldatanätet eller genom att länka över till lämpliga databaser hos respektive universitet och högskola. På samma sätt förutsätter kommittén att via sina kanaler ger motsvarande information och att samt universitet och högskolor anstränger sig för att i sina nätverk, exempelvis Safari sprida kunskap om förekommande forskningsresultat inom området. Därutöver bör alternativa spridningsvägar också kunna utnyttjas, exempelvis och den webb-sida som planeras för det nya utvecklingscentrat i , egen hemsida m.fl.
sou · GNB348d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Analysgruppen vände sig till , profes- sor emeritus, teologie och filosofie doktor för att få en et- nologisk belysning till förståelse för Estoniakatastrofen och dess följder för framförallt anhöriga men även för samhället i stort. Uppdraget resulterade i en promemoria med titeln begravning ur kulturhistoriskt perspektiv. I avsnittet Bilagor återges denna promemoria i sin helhet.
sou · GNB352d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Med årsinkomst menas den inkomst som reducerar bostadstillägget. Folkpension, pen- sionstillskott och ATP till den del som reducerat pensionstillskott ingår inte i årsinkomsten. Däremot ingår den schablonberäknade kapitalinkomsten och förmögenhetstillägget. För makar beräknas årsinkomsten som hälften av de båda makarnas sammanlagda in- komster. Förmögenhet för makar avser makarnas sammanlagda förmö- genhet. Boendekostnaden för makar är hälften av den faktiska boendekostnaden om båda makarna är BTP-tagare, om endast den ena maken är BTP-tagare avser boendekostnaden hela den fak- tiska kostnaden. 310 Bilaga 2 SOU 1999:52 Tabell 1 Antal BTP-tagare (kr/mån) SOU 1999:52 Bilaga 2 311 Tabell 1 Antal BTP-tagare (forts) 312 Bilaga 2 SOU 1999:52 Tabell 1 Antal BTP-tagare (forts) (kr/mån) SOU 1999:52 Bilaga 2 313 Tabell 2 Antal SBTP-tagare (kr/mån) 314 Bilaga 2 SOU 1999:52 Tabell 2 Antal SBTP-tagare (forts) SOU 1999:52 Bilaga 2 315 Tabell 2 Antal SBTP-tagare (forts) (kr/mån) 316 Bilaga 2 SOU 1999:52 Tabell 3 Genomsnittlig förmån (kr/mån) SOU 1999:52 Bilaga 2 317 Tabell 3 Genomsnittlig förmån (forts) 318 Bilaga 2 SOU 1999:52 Tabell 3 Genomsnittlig förmån (forts) (kr/mån) Tabell 4 Antal BTP-tagare med olika kombinationer av årsinkomst (tkr) och förmögenhet ( tkr) Tabell 5 Antal BTP-tagare med olika kombinationer av inkomst utöver pension 1 (tkr) och förmögenhet ( tkr) 1 Från årsinkomsten har här ATP och tjänstepension dragits. Tabell 6 Antal BTP-tagare med olika kombinationer av årsinkomst (tkr) och boendekostnad (kr/månad) Tabell 7 Antal SBTP-tagare med olika kombinationer av årsinkomst (tkr) och SBTP SBTP (kr/mån)
sou · GNB353d2 · 2000-01-01 00:00:00 — 2.åklagarmyndigheter för beslut om förundersökning RFK nWDO 3. polismyndigheter och andra myndigheter vid sådan lämplig- hetsprövning, tillståndsprövning skall föras för att underlätta tillgången till sådana uppgifter om skälig misstanke om brott som behövs i verksamhet hos 1.polis- och tullmyndigheter för att samordna förundersökningar mot en person och för att förebygga, upptäcka och utreda brott 2.åklagarmyndigheter för beslut om förundersökning, HOOHU I|U DQQDQ XWUHGQLQJ HQOLJW UHJOHUQD RP I|UXQGHUV|NQLQJ L EURWWPnO I|U WDODQ YLG GRPVWRO och 3.polismyndigheter och andra myndigheter vid sådan lämplig- hetsprövning, tillståndsprövning eller annan prövning som anges i författning. eller annan prövning som anges i författning. Registret får användas också för att till enskild lämna uppgifter som är av särskild betydelse i dennes verksamhet. .RPPHQWDU Ändringen har kommenterats under förslaget till ändring i lagen om belastningsregister. Utöver de ändamål som har nämnts där kan åklagare behöva utdrag ur misstankeregister för vissa frågor om internationell rättshjälp.
sou · GNB362 · 2000-01-01 00:00:00 — bilar som kör på bränsle) har rätt till skattebefrielse från och med när personbilen tas i bruk till och med . En förutsättning är dock att koldioxidutsläppet har beräknats i enlighet med direktiv /1268/EEG om anpassning av motorfordons bränsleförbrukning till den tekniska utvecklingen i den lydelse som anges i direktiv /116/EG. Detsamma gäller för personbilar som har motorer med ett koldioxidutsläpp som inte överstiger per kilometer (5-liters personbilar, dvs. bilar som kör på bränsle). Sådana personbilar måste dock ha tagits i bruk före . Skattebefrielsen är begränsad till 1 000 tyska mark för 3- liters personbilar och till 500 tyska mark för 5-liters personbilar. För personbilar med Euro 3-motorer eller Euro 4-motorer som även uppfyller kraven för 3- och 5-liters personbilar ges en kumulerad skattebefrielse. Dessa personbilar får även den skattebefrielse som gäller för 3- och 5-liters personbilar.
sou · GNB363d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Att det finns problem med båda dessa aspekter antyds av det faktum att delar av de medel som beviljades fortfarande inte hade rekvirerats . konstaterar att den satsning som reger- ingen gjorde för att stärka forskningsanknytningen av lärarutbildningen ännu inte lett till att frågan funnit en permanent lö sning.
sou · GNB368d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Second ed., : . Nohrstedt, S.A. (1988) Informationskrisen efter Tjernobyl. Ett processperspektiv, i Forsk- ning om journalistik (red: ). : Nordicom-Nytt/4. Nohrstedt, S.A. & , R. (1993) Medier i kris. En forskningsöversikt över mediernas roll vid kriser. : Styrelsen för psykologiskt försvar. Nohrstedt, S.A. & Tassew, A. (1993) Communication and Crisis. An Inventory of . : Styrelsen för psykologiskt försvar. Otway, H. & , B. (1989) : Paradigm and Paradox. Risk Analysis, Vol. 9, nr. Quarantelli, E.L. (1988) Lessons Learned from Research on Disasters, 1988 Symposium on : Enviromental and . 17, 1988 , , , . (1987) . Krishantering till företagets fördel. Svenska Dag- bladet. Renn, O., Burns, W.J., Kasperson, J.X., Kasperson, R.E. & Slovic, P. (1992) The Social Amplification of Risk: Applications, , Vol. 48, nr. 4: 137-160. (1992) Responding to Community Outrage: Strategies for . Fairfax, VA: American Industrial Hygiene Association.Q , P. och , P. (1991) Outrage and Technical Detail: The Impact of Agency Behavior on Community Risk Perception. Program, ; Division of Science and Research, Depart- ment of Environmenal Protection, January 1991. Scanlon, J. (1980) The Media and the 1978 Terrace Floods: An Initial Test of a Hypothesis. Disasters and the , on Disasters and , February 1979. National Aademy of Sciences, . (1987) Perception of Risk, Science, 236: 280-285. Utan el stannar . Scenarion och överväganden om påfrestningar i det fredstida samhället. Delbetänkande av Hot- och riskutredningen, Försvar- departementet. : tryckeri AB. & Quarantelli, E.L. (1989) Local , Problems and Products in Disasters. (1999) The Context, i , S. (red.) Disasters and the Media.
sou · GNB370 · 2000-01-01 00:00:00 — Det kan - som angetts ovan - tänkas att nämnden mer bör inrikta sitt arbete på info r- mations- och utbildningsfrågor, ha ett visst ansvar för användning av genteknik på människor, ta ett större ansvar för etiska frågor om a n- vändningen av genteknik på djur m.m. Nämndens framtida ansvar och roll bör styra dess departementstillhörighet. Kommittén finner inte a n- ledning att lämna något fö rslag i denna del.
sou · GNB371 · 2000-01-01 00:00:00 — Till beredningen bör därför knytas en eller flera referensgrupper med företrädare för bostadsmarknadens parter, kommunerna och berörda myndigheter. När det gäller förhållandena i utsatta bostadsområden skall be- redningens arbete inriktas på frågor som är kopplade till utveck- lingen av bostadsförvaltning och boendeinflytande. Beredningen skall ha nära samråd med den storstadsdelegation som regeringen avser att tillsätta med uppdrag att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken och särskilt företräda staten vid över- läggningar om s.k. lokala utvecklingsavtal för utsatta bostadsom- råden i storstäderna. Beredningen skall redovisa förslagens ekonomiska konsekven- ser, dvs. beräkna kostnaderna, samt ange finansiering. Detta gäller även kostnader som belastar kommunerna. I sitt arbete med bostadssociala effekter av konkurser och rekonstruktioner, bör beredningen ha samråd med Bostadsrätts- utredningen (Ju 1996:10) som har i uppdrag att göra en översyn av vissa delar av bostadsrättslagen. Beredningen skall beakta regeringens direktiv till samtliga kom- mittéer och utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redo- visa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet (dir. 1996:49). Beredningens uppdrag att göra en särskild uppföljning av de bostadssociala effekterna av konkurser och rekonstruktioner för bostadsrättshavare och egnahemsägare skall redovisas till rege- ringen . Beredningen skall vid samma tillfälle redovisa sina bedömningar och eventuella förslag vad gäller samhällskontroll av yrkesmässiga bostadsförmedlare. Beredningen skall vara verksam till och med utgången av . I samband med att uppdraget avslutas skall beredningen till regeringen lämna en samlad redovisning och bedömning av situa- tionen för hushåll med särskilda svårigheter på bostadsmarknaden.
sou · GNB373 · 2000-01-01 00:00:00 — Tror Du att ombudsmannens informationsinsatser, inte minst den som har riktat sig till företrädare för näringslivet, når rätt per- soner och får önskad effekt? Anser Du att rådet är ett bra sätt för kommunikation mellan ombudsmannen och företrädare för olika delar av samhället? gäller både formerna för arbetet och sammansättningen? Finns det något i övrigt som Du skulle vilja lyfta fram som gäller ombudsmannens arbete? Frågor till LO, SAF, TCO 1.Har ni haft kontakt med HO och på vilket sätt i så fall? 2.Hur ser ni på ett sådant organ som HO. Anser ni att det behövs eller ser ni att andra myndigheter och handikapporgani- sationer kan åta sig den uppgiften? 3.Märks HO i den allmänna debatten? 4.Har HO påverkat era attityder, vad gäller funktionshind- rade och arbetsmarknaden? 5.Hur se ni på prop 1997/98:197 Lag mot diskriminering i arbetslivet av personer i arbetslivet med funktionshinder? Be- hövs en sådan lag? 6.Hur ser ni på att HO skall kunna driva frågor om diskri- minering i arbetslivet? Vilken kompetens behövs på HO för att kunna driva sådana frågor? 7.Kan det uppstå konflikter mellan parterna och HO när det gäller diskriminering? 8.Hur ser ni på en lag som allmänt förbjuder diskriminering 9.Känner ni till ? 10.Har ni någon uppfattning i frågan vilken ställning HO skall ha i förhållande till regeringen? &HQWUDOD P\QGLJKHWHU 3ULYDWD I|UHWDJ NXOWXULQVWLWXWLRQHU RFK VDPIXQG AB () () Dalatrafik AB Kungliga Dramatiska Teatern Länstrafiken i Länstrafiken i () Föreningen : Jämlikhet, Assistans och Gemenskap Hjärt- och lungsjukas riksförbund i , och för blodsjuka , hörselskadade och språkstörda barn och Ungdomar för Independent Living (STIL) STROKE
sou · GNB374 · 2000-01-01 00:00:00 — , R W, The Medieval Antecedents of Constitutionalism, New , , The Social Teaching of II, , , Person and Being, 1993 Dougherty, , the Common Good in Mind, Studi Tomistici 25, Cittá del Vaticano 1984 Finnis, , Fundamentals of Ethics, 1983 Grasso, (ed. ), Catholicism, Liberalism and Communitarianism, Lanham 1995 Henle, (ed. ), The Treatise on , 1993 , , Man as Man: The Science and Art of Ethics, Rockford 1992 Höffner, , Christliche Gesellschaftslehre, Kevelaer 1983 Maritain, , Man and the State, D.C. DEMOKRATIN OCH DET GEMENSAMMA BÄSTA Maritain, , Christianity and Democracy & The Rights of Man and Natural , Massaro, , Catholic Social Teaching and Welfare Reform, Collegeville 1998 , , Moral Absolutes, 1989 McInerny, , Aquinas on Human Action, D.C. , , Freedom as Principle of Social Order, The Modern Schoolman XXVIII, 1951 , , Free Persons and the Common Good, Lanham 1989 Porter, , The Recovery of Virtue, 1994 , , Philosophy of Democratic Government, , de, The Roots of Society, 1984 Weigel, , , the , D.C. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:55) En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63) Att rösta med händerna. Om stormöten, folkom- röstningar och direktdemokrati i (SOU 1998:85) 4.Gör barn till medborgare! Om barn och demokrati (SOU 1998:97) 5.Det unga medborgarskapet. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:101) 6.Lekmannastyre i experternas tid. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:102) 7.Demokrati på europeisk nivå? (SOU 1998:124) 8.Läsarna och demokratin . Ett brev till det läsande (SOU 1998:134) Exempel och analyser (SOU 1998:155) En intervjubok från Socialtjänst- utredningen (SOU 1998:161) Demokratin möter marknaden. Tre ronder (SOU 1998:164) 12.EU – ett demokratiprojekt? Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:145) 13.Invandrarskap och medborgarskap . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:8) 14.Att slakta ett får i . Om religionsfrihet och demokrati (SOU 1999:9) 15.Etik och demokratisk statskonst . (SOU 1999:13) (SOU 1999:12) 17.Den skyddade provinsen . En essä om demokratins värde och värdighet (SOU1999:22) 18.Lobbning (SOU 1998:146) 19.Demokratin i den offentliga sektorns förändring . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:40) Om domstolarna, lagen och de individuella rättigheterna i (SOU1998:103) 21.Bör demokratin avnationaliseras? (SOU 1999:11) 22.Globaliseringen och demokratin . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:56) 23.Löser juridiken demokratins problem? (SOU 1999:58) (SOU 1999:64) 25.Demokratin och det gemensamma bästa . (SOU 1999:74)
sou · GNB375d2 · 2000-01-01 00:00:00 — VU redovisar resultatet av samrådet 6:4 Om verksamheten finns upptagen i bilaga till förordningen ( fo) om Lst skickar ärendet på remiss till tillsyndsmyndigheten Yttrande inkommer, delges VU Lst fattar beslut beträffande betydande miljöpåverkan eller ej Ev krav på redovisning av andra jämförbara sätt att nå samma syfte Ev samråd med rege- ringen inför 17 kap-prövn. Miljökonsekvensbedöm- 6:5 ning. övriga statliga myndig- heter, kommuner, allmän- het o organisationer som kan bli berörda. Avgräns- ning av kommande MKB merar och samråder ev. 284 Bilaga 9 Miljökonsekvensbeskrivning forts. HANDLÄGGNINGSSCHEMA FÖR MKB MKB lämnas till den myndighet som ska pröva ärendet Myndigheten begär ev. komplette- ring av MKB MKB som inte rör miljöfarlig verk- samhet eller MKB kungörs i ortspressen vattenverksamhet Fortsättningen av processen sker tillsammans med hand- läggningen av aktuellt ärende Yttrande begärs från lst och till- synsmyndigheten Yttranden till VU för påminnelser Myndigheten beslutar om MKB:n uppfyller reglerna
sou · GNB385d4 · 2000-01-01 00:00:00 — Beräkningar som gjordes av hur det skulle ta innan nätinvesteringen var återbetald visade emellertid att det skulle ta ungefär 7–, vilket ansågs vara alltför och innebära alltför stora osäkerheter för att staden skulle våga göra en sådan investering. Det nät som ändå har byggts är i form av en ring men det är inte särskilt många anslutna, inte ens den egna förvaltningen, till detta nät. Efterfrågan på svart fiber i stomnätet har inte varit särskilt stor och projektet har avstannat till vidare.