sou · GNB313 · 2000-01-01 00:00:00 — kallade denna institutionernas frihet för Eigengesetzlichkeit, egenrådighet. Klostren, samfunden, universiteten, skråen, gillena, ostindiska handelsbolag, vetenskap- liga sällskap, konstakademier och många andra institutioner till- kämpade sig mer eller mindre av den. Inom det imperiet kunde även etniska grupper med spridd bosättning åberopa avsevärd egenrådighet. Även myndigheter kunde nå ett mått av egenrådighet, frihet från ministerstyre. största administrativa geni, Axel , förankrade egenrådigheten hos myndigheterna genom att ge dem en smidig styrelseform som kallades kollegium. Rättsstat och demokrati har förändrat egenrådighetens villkor. När rättsstaten växte fram förlorade de egenrådiga institutionerna möjligheten att ha egen rättsskipning. studenter skulle inte längre dömas av konsistoriedomstol utan av stadens domstol, precis som alla andra: adel, präster, borgare och bönder. I rättsstaten ingick också principen att bara staten fick an- ETIK OCH DEMOKRATISK STATSKONST vända organiserat våld. Privilegiet försvann för de egenrådiga insti- tutioner som hade egen polismakt eller privat armé. Det blev med tiden möjligt i rättsstaten att stämma också en egenrådig institution i domstol. väckte upp- märksamhet när hon drog illegalt strejkande och blockerande fack- föreningar inför rätta. Domstolarna dömde gruvfacket att förlora rätten att disponera över sina lokaler och fonder så länge trots mot domstol, olaglig blockad och strejk pågick. Det är en signal att i en rättsstat som accepteras egenrådighet bara för institutioner som ger service åt samhället och inte skadar tredje man i sina konflikter. Demokratin har liksom rättsstaten begränsat möjligheterna till egenrådighet. I regeringsformens första kapitels andra paragraf möter vi tanken att demokratiska ideal skall sätta sin prägel på hela samhällsordningen: Det allmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. På alla, ja det står alla, områden skall demokratin råda. Demokrati är emellertid inte en bra beslutsform för institutio- ner inom vetenskap, näringsliv, konst, religion och etik. Utanför politiken är demokratins beslutsregler helt frivilliga och ofta mal- placerade. Den som vill ersätta experiment och utforskningar på sin vetenskapliga institution med omröstningar bland personalen är naturligtvis välkommen att göra så. Men det leder inte till några vetenskapliga framsteg. Den som vill organisera en firma så att alla får rösta om sättet att tjäna pengar på världsmarknaden kan natur- ligtvis göra det. Men risken är att en sådan firma inte klarar kon- kurrensen, och då finns det på konkursens dag ingenting att rösta om. Konstens skönhet kan svårligen avgöras med majoritetsbeslut. Detsamma gäller religionens budskap av tröst eller etikens före- ställningar om dygdernas innehåll. Själva tror vi att demokratin är en bra organisationsform, den bästa vi har – för statskonstens livsvärld. Skolan som fostrare i demokratiska dygder I ett allsidigt, differentierat och öppet samhälle kan man fritt söka helt olika värden och välja att göra karriär inom en eller flera helt olika livsområden. Den skola som skall förbereda för detta måste själv omsorgsfullt förberedas. Under feodalismen utbildades den politiska eliten genom att utvalda män fick vara vid hovet. Under skråväsendet rekryterades den ekonomiska eliten genom att utvalda män antogs som lärlingar hos en mästare. Utmärkande för modern tid är att den akademiska eliten utbildar den politiska och ekonomiska eliten vid sina skolor och universitet. Det är egentligen bara i rekryteringen till toppskikten av fackliga ledare och börsmäklare som högskoleut- bildning har ringa betydelse. sade att föräldrar skyddar barnens intressen bättre än staten, en tes som är intressant för länder med skolor i offentlig regi. Lärare brukar emellertid ogilla både föräldrars och statsmakternas inblandning i deras skola. Skolan tillhör kunskapens egenrådiga livsområde. Med stor rätt kan lärarna hävda att varken föräldrarna eller staten får ta ifrån lärarna deras professionalism. Biologilärare skall inte tvingas att undervisa i skapelseberättelse bara för att vissa aktiva föräldrar vill det; de skall hålla sig till sin biologiska vetenskap. Lärare skall inte heller ge efter för politiker som har partiideologis- ka vantolkningar av demokratin, t.ex. att fred är viktigare än frihet, eller att socialism är mer demokratisk än kapitalism. Och skolor och universitet bör vara skeptiska till ohistoriska nationella myter. Som barn måste vi styras innan vi som vuxna kan bli styresmän över våra liv och över samhällets institutioner. Skolan skall ge oss kunskap och utveckla våra talanger och individualitet. Den skall böja vårt egensinne så att det tjänar allas bästa. Liksom familjen skall den stoppa destruktiva impulser och utveckla vårt samvete. Dagens skola har stöd i hemmiljöerna för dessa uppgifter, men stödet är svagt. Föräldrar märks sällan i skolans uppfostran av barnen. De är dessutom oeniga om vad slags skolkunskap som är viktig, vilka talanger som skolan bör odla, vad som är det allmänna bästa, och hur man hanterar de busiga och stökiga kamraterna. ETIK OCH DEMOKRATISK STATSKONST del vill att skolan skall ge barnen en bestämd livsstil och moral. Andra vill att skolan skall uppfostra barn till frihet att själva välja livsstil och moral. Det är därför bra om föräldrar fritt får välja skola för sina barn och kan byta skola, rösta med fötterna, när barnens skola inte möter deras krav. Den ökande etniska mång- falden hos befolkningen har gett ökad tyngd åt detta krav. Själva oenigheten bland föräldrarna talar för en i djup mening demokratisk skolpolitik. Den gör en dygd av nödvändigheten: demokratin utgår från att medborgare har olika åsikter och er- bjuder dem möjlighet att leva i ett land, ja leda landet i vilket olika åsikter råder. Demokratin kräver speciella dygder, t.ex. en fast tro på varje människas värde, och på oförytterliga medborgerliga rättigheter. I demokratier är man enig om att våld får utövas endast av polis och militär enligt rättsregler och krigets konven- tioner. Här finns tolerans i umgänget med oliktänkande, fri dis- kussion, respekt för minoriteter, och respekt för de lagar som tillkommit enligt den demokratiska konstitutionen. Inte minst kräver demokratin kunniga medborgare. Skolan i en demokrati är obligatorisk och betalas med offentliga medel därför att allas skolning är en förutsättning för att demokratin skall fungera. Medborgarna i en stat skall skolas så att det passar statens konstitution. I hans efterföljd kan vi säga att skolor i ett land med demokratisk konstitution skall garantera att barn inte bara får del av kulturarv och vetenskap utan också lär sig demokratiska dygder. Om du övar dig i dygd blir du dygdig sade . Du blir en god medborgare och demokrat genom att öva dig att bli en god medborgare och demokrat. Demokrati är inte bara ett historiskt och samhällsvetenskapligt ämne i skolan utan också ett övnings- ämne. Om koder och komplikationer Koder i natur och kultur När människor lever i en demokrati styrs deras handlingar av demokratiskt fattade beslut. Men ingen diskussion om demokratin blir realistisk om vi inte tar hänsyn till att mycket annat också styr människans handlingar. Liksom andra djur styrs vi till exempel av en genetisk kod. Kartläggningen av den genetiska koden tillhör vår tids större vetenskapliga framgångar. Långt innan den genetiska koden upp- täckts visste dock människor att något sådant fanns. Man kallade det gamle . Med en viss rätt skyllde man sina tillkorta- kommanden på denne . Ungefär hälften av de uppmätta variationer som finns mellan människor (till exempel intelligenskvoten) tycks bero på variatio- ner i deras genetiska kod. Beroendet av det biologiska arvet är dock väldigt olika för olika egenskaper och beteenden. Tal, sång och dans finns hos oss därför att vår genetiska utrust- ning medför att vi instinktivt lär oss tala, sjunga och dansa, lika instinktivt som fåglarna bygger bon. Men när vi väl lärt oss detta har vi inlemmat en ny styrande kod i vår varelse. Det är symboler- nas och kulturens kod, en sociokulturell kod snarare än en gene- tisk. Vi upptäcker den lättast i språkets kod, som kan formaliseras som en ordlista och en grammatik. Med språket fick våra förfäder ett nytt sätt att markera hur de önskade att samvaron skulle utformas. Det nya sättet var effektiva- re än apornas gester att gestalta samvaron genom att slåss, klia och putsa varann och därmed visa vilken relation man hade till varann. Och språkets kod var flexiblare än den genetiska koden som endast ändras långsamt i befruktningsögonblicken när en genera- tion börjar resan att efterträda en annan. Statskonstens och etikens språk har det gemensamt att det domineras av imperativ: du skall! och du skall icke!. Stats- konstens regler är lagar, dvs. imperativ som har rättsväsendets sanktioner. Etikens språk är imperativ som har samvetets sanktioner. ETIK OCH DEMOKRATISK STATSKONST Samhällskodens gränser: anomie Vi äter och blir mätta; en rent biologisk process gör att vi inte känner oss hungriga längre. Den genetiska koden har skapat en gräns för oss, och vi slutar att äta tills nästa gång vi blir hungriga. Men med människans sociala behov är det annorlunda. behov av lycka, uppskattning, pengar, status och så vidare har ingen naturlig mättnadspunkt. Mättnadspunkten sätts inte av vår biologiska natur utan av samhället, av den sociokulturella koden. och situationer har medmänniskor till exempel kvävt eller uppmuntrat ambition. De har satt snäva eller vida gränser, sagt förbliv vid din läst eller sök det ljuva livet. Men gränser har satts. Normalt fungerar samhället endast inom dessa gränser. Utanför gränserna finns en värld av förvirring, kaos, panik, och mänsklig desperation. Där råder vad man kallat anomie, en brist på accepte- rade normer, användbara värderingar och invanda hållpunkter för omdömet. När ett samhälle drabbas av anomie är det som att få bokstäver före A och efter Ö i sin tidning. Texten framstår som förvirrad. Bokstäverna före A må bilda ljuvliga ord, bokstäverna efter Ö bilda hemska ord. Men oavsett vilka de nya orden är gäller att utanför det gamla invanda alfabetet kan människan inte orientera sig. Allt blir flytande. Detta egendomliga fenomen upptäcktes av den franske socio- logen (1897). Han konstaterar bland annat att självmorden ökar vid finanskriser och lågkonjunkturer. Och att de ökar när man blir änka eller änkeman. Förklaringen är väl enkel nog: En person berövas plötsligt de belöningar och det stöd han vant sig vid och blir så olycklig att han utplånar sig själv. Men fann också att självmorden ökar när konjunkturen är på starkt uppsving och många människor plötsligt blir rikare. Och att de ökar bland de frånskilda, alltså bland personer som av lidande äntligen lyckats ta sig ut ur olyckliga äktenskap. I denna paradox hittade han nyckeln till anomie. kunde världen studera hur hamnade i anomie. Det bästa vi har i västvärlden är demokrati och marknads- försökte införa dessa och resultatet blev kaos. Omställningen från och kommunism till och demokrati ledde till förvirring, förtvivlan och förbannelse. I sa man: Sätt dina sparpengar i pyramidspel och se hur de växer med fantastisk fart. av hushållen tycks ha gjort det. som är fattigaste land skulle bli lika välbärgat som , grannen över havet, där genom- snittsmedborgaren är 50 gånger rikare än i . Och till en början gick det bra. Många upplevde de ljuva orden före ABC. En del blev så upprymda att de sålde sina hus för att få mer kontanter att sätta in. De hamnade i vad kallar rikedomens kris, en inflation i förväntningar och anspråk. I en normal situation utan anomie faller samhällets belöningar till individen inom en invand räjong som endast långsamt ändras; vad samhället lovar håller det också. Också livet i fattiga länder styrs av en sådan för dem normal zon. Pyramidspelen kastade albanerna utanför denna räjong. Samhällets kontroll över mättnadspunkterna i ett belönings- system kan skakas också av en plötslig och oförberedd förlust av resurser. Den kom snart nog till när bubblan av sparande i pyramidsystem sprack. Rikedomens kris blev fattigdomens kris. Då matades människorna med de obegripliga och hemska orden efter alfabetets slut. Man kunde inte förstå vad som hänt. Despera- tionen och paniken blev total. Människor blev rebeller, men för- virrade rebeller utan mål. Inget samhällsgift är så farligt som anomie. Drabbas vi kan vi inte längre vara samhällsvarelser. Gamla talesätt som bevara ord- ningen så skall ordningen bevara dig innehåller en vishet som ytterst torde bygga på erfarenheter från anomiska perioder och situationer. Inga styrelseskick, allra minst en demokrati, kan fungera under anomie. I anomiska situationer gäller inte heller de regelbundenheter som utgör kärnan i akademisk samhällskunskap. Statskunskapens och juridikens strukturer håller inte längre när anomie drabbar statsmakten. Ekonomernas prognoser blir värdelösa när den anomie som vi kallar allmän panik sätter in på marknaderna. ETIK OCH DEMOKRATISK STATSKONST Störningar i samhällskoden: moralisk panik blev knark en del av studentlivet världen över. Bland samhällsforskarna som på nära håll sett reaktionen mot hasch- rökning finns några som förädlat dessa erfarenheter från student- tiden till vetenskaplig nyfikenhet. Varför reagerade samhället så hårt mot knarket? All forskning visar att t.ex. alkoholmissbruk är mycket vanligare och ger upphov till långt kostsammare skador än knarket. Minst tiofalt mera säger vi i . Forskarna började samla information om liknande förvrängda storleksordningar i samhällets reaktioner. De hittade många: t.ex. obalanser kring abort, aids, barnmisshandel, dagisbarn, djurplågeri, homosexualitet, incest, tillsatser i maten, pornografi, prostitution, radioaktivitet, satanism, sexuellt slaveri. När dessa incidenter systematiskt analyserades växte en teori om moralisk panik fram, en intressant del av modern sociologi. En moralpanik är en smittsam vrede eller fruktan som uppstår då beteendet hos vissa människor (de onda) anses så förödande eller hotfullt för resten av samhället (de goda) att omedelbara åtgärder måste till för att kontrollera beteendet och återställa sam- hällsordningen. De ledande forskarna om moralpanik är sydafrika- nen som studerat fenomenet i och for- mulerat begreppet moralpanik, i och i . De två senare har skrivit en lärobok i ämnet (1994) . En moralisk panik innehåller för det första en förvrängning av storleksordningar så att ett problem framstår som mer ödesdigert än det är i verkligheten. För det andra har den moraliska paniken ett känslomässigt tonläge av upprördhet, avsky, förtvivlan, ursinne och protest. En moralisk panik skapar för det tredje ett samförstånd mellan panikdeltagarna att något ont är på färde. Tron på rykten om vitt förekommande incest i ett norskt lokalsamhälle visade sig kunna förena i övrigt skilda kretsar. För det fjärde skapar en moralisk panik klyftor mellan onda och goda, motsättningar som kan utnyttjas av intressegrupper och politiska partier. , en moralisk panik kräver åtgärder och ger ofta ekon i parlamenten. En moralisk panik ser onekligen ut som ett folkets krav. Listan med exempel på moralpanik har vissa likheter med kvällstidningarnas mer slående löpsedlar. En moralpanik är i sig själv en nyhet och massmedierna skall rapportera den. grips emellertid redaktionerna själva av paniken och blir mer än nyhets- förmedlare: de orkestrerar paniken. Ledarsida och nyhetssida driver samma kampanj, tv hakar på och driver på, och indignatio- nens vågor går höga. I sådana situationer riskerar demokratin (och varje annan styrelseform) att förfalla till mobbvälde. En moralisk panik kan då tränga in i regering och riksdag. Poli- tiker blir naturligtvis personligen upprörda som alla andra. Men under en panik blir de också hetsade av medier och demonstranter att handla. Ett exempel är stormen mot barnpornografin härom- året, en panik som riskerade att slå ut vårt lands centrala och svår- vunna regler kring rättstrygghet och tryckfrihet. Moralpanik uppstår ur störningar av samhällets normer. Stör- ningen kan bero på att tvetydighet råder mellan rätt och fel. I de tidigare månaderna av havandeskapet kan fostret, om kvinnan så vill, betraktas som några oönskade vävnader i kroppen som kan avlägsnas. kan fostret bli ett för tidigt fött barn som snabbt skall in i kuvös och få all tänkbar medicinsk hjälp att överleva, som samhället sätter moderskapets och faderskapets enorma uppsättning av rollförväntningar i spel. Med gränserna så nära varandra är det upplagt för återkommande moralisk panik i abortfrågan. Störningen bakom en moralpanik kan också bestå i att några dolda eller omedvetna normer kommer . har människor levt med husdjur, och vi utvecklade normer för um- gänget med dem. Dessa normer tillåter att vi lockar och snällt klappar ett djur som vi för till slakt. Men de gamla normerna tillåter inte att vi samlar slaktdjuren i trånga utrymmen till fler- dygnslånga resor utan rast och vatten till slakterier i främmande land. Frågan om slakttransporterna av kalvar till kontinenten väcktes av djurvänner i och växte till en moralisk panik som snabbt internationaliserades och blev en fråga för EU. ETIK OCH DEMOKRATISK STATSKONST De moraliska traditionerna ligger, som vi strax skall se, mycket djupt nerbäddade i samhället. Grundläggande normer kan länge vara oartikulerade. Eller, om de är medvetna, blir de ibland tanklöst avfärdade som gammalmodiga av en ny tidsanda, trots att de utgör väsentliga delar av samhället. Under en moralisk panik drivs vissa faktiskt gällande normer upp i dagsljuset men i en förvrängd och överdriven form. Uttrycken för konflikter mellan gamle och kulturens koder förblev ganska obegripliga innan införde sitt an- tagande om det omedvetna. tänker vi förvisso inte alldeles lika , men idén om att många koder är omedvetna är accepte- rad. kan den som vill och har råd få en kopia av delar av sin genetiska kod utskriven på en CD-romskiva e.d. och ha den i sin sjukjournal. Det nu framväxande kulturklimatet innehåller utan tvivel ett ökat medvetande om att den genetiska koden driver en hel del av vår livscykel. Men alla våra förfäder har levt utan att vara medvetna om sin genetiska kod. De har bara haft en allmän kun- skap om att barn ofta liknar sina föräldrar. På samma sätt är det med språkets kod. Miljontals människor kan tala helt begripligt utan att alls vara medvetna om grammati- kens regler. Det intressanta är att de som inte är medvetna om en regel ändå lätt blir störda eller roade när någon i sitt tal bryter mot den. Människans medvetna kodifiering av sin tillvaro är alltså bara en del av de sociokulturella koder som styr oss. Buden finns före stentavlorna. Och många budord efterlevs innan de medvetet har formulerats. Om så sker finns buden före budorden. Omedvetna element i lagar Inom politiken kom en bred insikt i att koder till stor del är oskrivna eller till och med omedvetna med (1729- 1797). sammanfattade aldrig sin uppfattning om samhällets normer. Men den är lätt att härleda ur hans politiska ställnings- taganden. försvarade mot i den konflikt som varat ännu in . I parlamentet drev han sida mot ostindiska kompaniet. Han ställde sig positiv till nya kon- stitution trots att landet brutit sina koloniala band med Burkes eget . Han ironiserade indignerat och brilliant över den excesser. Det finns en underförstådd snarare än explicit del av lagar och grundlagar. Folkets verkliga lag ligger i deras institutioners histo- ria, inte i en text som kallas lag, menade . Inhemsk tradition har därför rätt över en imperialistisk eller kolonial makt. historia var annorlunda än och krävde sina egna lagar. utvecklade institutioner skulle inte raseras av ostindiska kompaniet. I bästa fall sammanfaller grundlagens text med konstitutionell praxis. Den amerikanska konstitutionen, till exempel, sökte for- mulera den frihet som levande människor i några generationer i den Nya världen utvecklat som sina vanor och levnadsregler. I sina avsnitt om frihet lyckades den förena skön text och etablerade förhållanden. Mest vältaligt försvarade det historiska mot de radikala intellektuella jakobiner bland vilka revolutionens styrelse rekryterades. Att jakobinerna var fransmän och inte en främmande ockupationsmakt var irrelevant för honom. De förgrep sig på de faktiska strukturer som var . I vissa fall var detta berätti- gat, t.ex. idén att adel, präster, borgare och bönder skulle dömas av samma domstol. Men många av deras nya lagar hade ingen förank- ring i den dagliga praxis som fanns etablerad hos den franska be- folkningen. förkunnar att vi skall vara ödmjuka inför den fungerande praxis som finns, pragmatiska snarare än dogmatiska i förändrings- ETIK OCH DEMOKRATISK STATSKONST Det är därför han kallas konservatismens fader. Det finns emellertid en samhällsvetenskaplig insikt bakom Burkes tankar som kan delas av andra än de konservativa. Samhället är de facto fullt av oplanerade följder av planerade handlingar. Här finns djupa strukturer som endast delvis är kända av samhällets aktörer. Här finns också komplexiteter som endast kan förstås historiskt. Och här är fullt av symboler som fick sin mening i tidigare generationer och i andra sammanhang än där de används. Finns det mer än skrivna och medvetna element i svensk grundlag? Också en faktiskt gällande konstitution, alltså en konstitution i Burkes mening, kan ha skrivna, oskrivna och omedvetna regler, ja, till och med regler som går på tvärs med de skrivna. I rådde konstitution till 1974. Den innefattade en viss maktdel- ning framsprungen ur de svenska erfarenheterna från enväldet och frihetstiden men sade ändå att konungen allena ägde styra riket. I lagtexten framställdes domstolarna som självständiga, men i praktiken var de (liksom ) en del av förvaltningen. Små justeringar gjordes i grundlagen när Riksens fyra ständer (adel, präster, borgare och bönder) ersattes av tvåkammar- . Markeringar gjordes också när rösträtten blev allmänna- re, inte i grundlagen men i vanlig lag. Parlamentarismen, regeln att , inte kungen, väljer regering, genomfördes utan lagändring. Beslutet att skulle acceptera till- tänkte regeringsbildare, , är inte ens protokollsfört. Där- efter blev det ändå alltmer omöjligt att bryta mot den parlamenta- riska demokratins regler trots att de inte återfanns i den skrivna grundlagen. (1998) har kallat perioden för det för- fattningslösa halvseklet. Den grundlag som faktiskt gällde fick man i huvudsak söka i praxis, inte i någon text. Att åberopa grund- lagens text i domstol var omöjligt och löjligt. Stora sjok av grundlagstexter ignorerades systematiskt, till exem- pel, bestämmelserna om adlande, riksrätt och att konungen allena skulle styra riket. med klar grundlagspraxis men irrelevant grundlagstext var för övrigt en lysande period för svenskt näringsliv. Normer för samhällets överlevnad Samhällsfilosofer och antropologer funderar ibland över om det går att hitta några gemensamma normer eller dygder som är förutsättningar för alla samhällen som funnits och alla framtida samhällen som människor kan tänkas hitta på. Om det finns sådana fundamentala villkor för all samhällskonstruktion – sociologiskt nödvändiga normer – skulle den naturrättsliga traditionen från tid få en vetenskaplig licens att leva vidare. Inte därför att instiftat allmängiltiga normer, inte därför att de är inplanterade i människans biologi eller psykologi utan därför att de är ett långsiktigt mänskligt samspels yttersta spelregler. Kriteriet är alltså att utan dessa regler kan samhälls- spelet inte fortsätta; de är social systems of survival, samhälleliga överlevnadsnormer. Lagstiftning och demokratiskt fattade beslut måste samspela med sådana normer om samhället skall bestå. Det enklaste exemplet på normer för samhällets överlevnad är de två incestförbuden.