sou · GNB3127 · 2000-01-01 00:00:00 — Talet visar hur mycket slam som klarar uppsatta gränsvärden och som återförs till odlingsmark. I fram- tiden kan det finnas möjlighet att med nya tekniker återföra fosfor på andra sätt som då också kan mätas. Nyckeltalet mäts på två sätt: –företag med miljöledningssystem (antal företag ) –skolor med utmärkelsen (antal skolor ) Företagens produkter påverkar miljön under hela sin livstid. Genom att årli- gen följa det antal företag som är certifierade enligt miljölednings- systemen EMAS eller ISO 14001 kan näringslivets integrering av miljö- frågorna i verksamheten mätas. Utvecklingen visar att det sker en kontinuerlig ökning av antalet fö- retag som har miljöledningssystem. Det är dock ännu bara en liten del av det totala antalet företag som har in- fört sådana. Kunskap om ekologiska sam- manhang måste in tidigt i skolornas undervisning. Genom att följa antalet skolor som fått utmärkelsen enligt kriterier, kan sko- lornas integrering av miljöfrågorna i verksamheten mätas. Första utmärkel- sen beräknas komma . 1 Uppdraget och bak- grund Genom tilläggsdirektiv gav regeringen ningen (Jo 1968:A) som löpande upp- drag att utreda, formulera och föreslå konkreta åtgärder för en hållbar sam- hällsutveckling. I regeringens skrivelse till riks- dagen 1997/98:13 Ekologisk hållbar- het, anges att indikatorer för ekologiskt hållbar utveckling ska utarbetas och redovisas till samt att indika- torerna inte bör vara fler än att de på ett enkelt och informativt sätt visar ut- vecklingen mot ekologisk hållbarhet. Vidare anges att indikatorerna bör tas fram utifrån befintlig statistik och så långt möjligt samordnas med indika- torer som används i andra länder. Iregeringens skrivelse Håll- bara 1998/99:5, anges att uppföljningssystem för arbetet med att ställa om till ett ekologiskt håll- bart samhälle bör utvecklas. Dessutom anges det i skrivelsen att genom en årlig uppföljning med ett antal nyckel- tal kan omställningsprocessen mot eko- logisk hållbarhet följas upp på en över- gripande nivå. Ibörjan av 1998 presenterade Miljövårdsberedningen ett första för- slag till Gröna nyckeltal (Gröna nyckeltal - indikatorer för ett eko- logiskt hållbart samhälle, SOU 1998:15). Rapporten remitterades till ett 50-tal instanser. Förslagen vidare- utvecklades och reviderades mot bak- grund av remissynpunkterna och i slu- tet av 1998 överlämnades till reger- ingen förslag på sjutton Gröna nyckel- tal i rapporten nyckeltal för en ekologiskt hållbar utveckling, Förslagen i dessa rap- porter utgår från regeringens defini- tion av ekologisk hållbarhet. Talen är valda främst för att regeringen till riks- dagen ska kunna redovisa samhälls- utvecklingen ur ett ekologiskt perspek- tiv. På elva områden fanns Gröna nyckeltal framtagna och kunde presen- teras i rapporten 1998:170. Som första EU-land och som troligen för- sta land i världen, har regeringen pre- senterat Gröna nyckeltal i den ekono- miska vårpropositionen (prop. 1998/ 99:100). Regeringen har där tagit upp Miljövårdsberedningens förslag på elva nyckeltal och redovisat regering- ens bedömning av framtida utveck- lingsmöjligheter. Regeringen angav att det är angeläget att Gröna nyckeltal utarbetas som indikatorer för att mäta utvecklingen mot ett ekologiskt håll- bart samhälle. Regeringen valde att i finansplanen redovisa fem av Miljö- vårdsberedningens utvecklade förslag till nyckeltal; Användning av energi, Utsläpp av försurande ämnen, Utsläpp av koldioxid, Bensenhalt i luft, samt Tillförsel av kväve och fosfor till ha- ven. Regeringen angav att redovis- ningen kan ses som ett första steg mot att spegla andra samhälleliga dimen- sioner än den ekonomiska. I bilaga fem till finansplanen redogörs kortfattat för Miljövårdsberedningens samtliga elva tidigare föreslagna nyckeltal. Vidare angavs att de Gröna nyckeltalen ska ses som ett komplement till det sys- tem med indikatorer som Naturvårds- verket utvecklar för att följa upp miljö- kvalitetsmålen. I budgetpropositionen 1999/ 2000:1, bilaga 20, har regeringen pre- senterat nyckeltal som ett av reger- ingens instrument för att följa det över- gripande målet för det miljöpolitiska arbetet. Detta övergripande mål är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljö- problemen är lösta. Regeringen anger att alla nyckeltalen beskriver en ut- veckling i samhället inom angelägna områden för miljön. Utvecklingen av nyckeltal är en process och regeringen kommer därför att fortsätta arbetet med att vidareutveckla nyckeltalen samt avser att regelbundet för riksda- gen presentera Gröna nyckeltal. I finansplanen påtalar reger- ingen att nyckeltalen kan användas för vägledning av politiska beslut och som underlag för samhällsdebatt på samma sätt som de ekonomiska nyckeltalen. Nyckeltalet total energianvändning tas upp som ett exempel på nyckeltalens koppling till ekonomisk utveckling. Enligt budgetpropositionen studerar regeringen även möjligheten att i fram- tiden presentera prognoser för vissa av talen. Miljövårdsberedningen föreslog i rapporten 1998:170 sjutton nyckeltal, men att en fortsatt analys krävdes för att utveckla sex nyckeltal av dessa. Detta gällde för biologisk mångfald, kemikalieanvändning, mate- rialflöden, konsumenternas produktval, miljö i undervisningen/miljöskolor och miljöanpassad offentlig upphandling. För att få fram Gröna nyckeltal som på bästa sätt speglar utvecklingen på dessa sex områden efterfrågade beredningen förslag på lämpliga nyckeltal från närmast berörda myn- digheter. Dessa är , , , , Skol- verket och Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling, EKU. Myndighe- ternas och delegationens förslag remit- terades av beredningen till 57 instan- ser. diskutera- des förslagen vid ett remissmöte med forskare och representanter från myn- digheter, näringslivet, intresseorgani- sationer och kommuner. Några instan- ser har inkommit med skriftliga syn- punkter. Framkomna synpunkter redo- visas kortfattat under varje nyckeltal. I denna rapport har samtliga nyckeltal strukturerats och i stort getts nya namn för att tydligt visa vad de följer. Vårt förslag omfattar därmed tolv områden - tolv nyckeltal där vi på olika sätt följer utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Det internationella arbetet med att utveckla indikatorer är inne i en aktiv fas där överenskomna förslag om s.k. Headline Indicators eller rubrik- indikatorer på EU-nivå kan tänkas komma . Arbetet med rubrikindikatorer liknar vårt ar- bete med de Gröna nyckeltalen. Olika inriktningar har studerats och beskrivs i denna rapport. 2 Ekologiskt hållbart samhälle och Gröna nyckeltal I flera propositioner och regerings- förklaringar betonas och förklaras inriktning mot en ekologiskt hållbar utveckling. En- ligt regeringens bedömning i proposi- tionen Svenska miljömål (prop. 1997/ 98:145) är målet att lösa de stora miljö- frågorna inom en generation, dvs. I propositionen föreslås 15 nationella miljömål. Regeringen framhåller i propo- sitionen att en ekologiskt hållbar ut- veckling är en utmaning för hela det svenska samhället och att det ytterst är fråga om ett omfattande omställ- ningsarbete där samhällets olika sys- tem för produktion, distribution och konsumtion måste förändras. Avse- ende resursförbrukningen gör reger- ingen den bedömningen att för att nå en hållbar utveckling globalt krävs en avsevärd effektivisering. Begreppet faktor 10 kan i det sammanhanget ge en signal om vilken storlek på effekti- visering som krävs i ett längre tids- I regeringens skrivelse 1998/99:5 Hållbara , anges att de övergripande målen för ett eko- logiskt hållbart samhälle är att lång- siktigt skydda miljön och människors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå en hållbar försörj- ning. För att nå dessa mål krävs att naturens kretslopp och mångfald be- varas och att människans behov av resurser kan tillgodoses nu och i fram- tiden. För att mäta framgångarna i det pågående arbetet mot ett ekologiskt hållbart samhälle behövs uppföljnings- system av olika slag. En beskrivning av innebörden av begreppet ekologiskt hållbar ut- veckling finns i såväl regeringens skri- velse till Ekologisk håll- barhet (reg.skr.1997/98:13) som i pro- positionen Svenska miljömål. Det är denna definition vi har haft som ut- gångspunkt vid valet av nyckeltal. Begreppet ekologiskt hållbar utveckling sammanfattas i tre huvud- mål som formuleras enligt följande: Skyddet av miljön innebär att utsläppen av föroreningar inte ska skada människans hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot eller bryta ner dem. Naturligt förekommande ämnen ska användas på ett sådant sätt att de naturliga kretsloppen värnas. Naturfrämmande hälso- och miljö- skadliga ämnen bör inte få förekomma i miljön. Den biologiska mångfalden ska bevaras och värdefulla kulturmiljöer skyddas. En hållbar försörjning innebär att ekosystemens långsiktiga produktions- förmåga måste säkras. Så långt som möjligt ska försörjningen baseras på ett långsiktigt hållbart nyttjande av förnybara resurser. Det betyder att användningen inte långsiktigt kan överskrida den takt med vilken natu- ren skapar nya resurser och att material bör återvinnas i kretslopp. Vi ska vidare hushålla med icke förnyelsebara resurser och kontinuerligt sträva efter förnybara ersättningar. En effektiv användning innebär att användning av energi och andra natur- resurser kan bli mycket effektivare än den är . Flödena av energi och material kan begränsas så att de är förenliga med en hållbar utveck- ling. Samhällsplanering, teknikutveckling och investeringar ska därför också inriktas på resurssnåla produkter och processer. 3 Val av Gröna nyckeltal Vårt uppdrag är att finna ett fåtal nyckeltal som följer samhällets utveck- ling mot ekologisk hållbarhet. Det är nu angeläget att Gröna nyckeltal som följer den ekologiska omställningen till hållbarhet presenteras och etableras som välkända begrepp. Några remissinstanser har på- talat behovet av nyckeltal för hela hållbarhetsbreppet. För ekonomiska och sociala förhållanden finns det eta- blerade begrepp och mått, t.ex. brut- tonationalprodukt och mått på arbets- löshet. Ett fåtal nyckeltal, som på ett samlat sätt omfattar de tre dimensioner som måste fås att samverka för en hållbar utveckling, finns inte . I har de sammanställt mått för de ekonomiska, sociala och ekologiska dimensionerna i ett förslag på sammanlagt 150 indikatorer. Ur dessa har 14 lyfts fram som så kal- lade rubrikindikatorer1. Det finns även ett internationellt forskningssamarbete med att revidera nuvarande ekono- miska och sociala mått i syfte att finna ett fåtal indikatorer som mer rättvi- sande följer utvecklingen mot hållbar- het. Miljövårdsberedningen anser att det i ett kommande steg kan vara lämpligt att se över befintliga mått för att finna en begränsad uppsättning nyckeltal som samlat täcker in alla tre dimensionerna av hållbarhetsbe- greppet. 3.1 Våra utgångspunkter och kriterier Nedan redovisas Miljövårds- beredningens viktigaste utgångspunk- ter vid valet av Gröna nyckeltal - Nyckeltalen ska på ett relevant sätt spegla förhållanden som är strategiska för omställningen till ett ekologiskt håll- bart samhälle De tre, av regeringen definierade, del- målen skydd av miljö, effektivare re- sursanvändning och hållbar försörjning är utgångspunkt för valet av Gröna nyckeltal. Vi har valt att fokusera på såväl miljöproblemen som strategiska faktorer bakom problemen vilka krä- ver en förändring i en ekologiskt håll- bar riktning. - Nyckeltalen ska vara få till antalet Miljövårdsberedningens ambition är att hålla nere antalet nyckeltal så att uppsättningen blir överskådlig. Vi läm- nar förslag till nyckeltal på tolv områ- den. - Nyckeltalen ska vara enkla och lätta att förstå Olika användare har olika behov av information. Beslutsfattare och all- mänhet har behov av en kortfattad in- formation för att snabbt förstå sam- manhangen. De Gröna nyckeltalen vänder sig till denna målgrupp. - Nyckeltalen ska var mätbara och möjliga att följa i tidsserier Det är viktigt att talen går att följa i tidsserier och att de inom rimlig tid kan uppvisa förändringar. Talen ska kunna användas för analyser av den ekolo- giska samhällsutvecklingen . - Nyckeltalen ska så långt som möjligt bygga på tillgänglig data Uppdraget har varit att föreslå nyckel- tal utifrån befintlig statistik. För vissa föreslagna nyckeltal saknas statistik men är under utveckling . Den mätmetod som an- vänds för att samla in data måste vara vetenskaplig. I de olika internationella och nationella arbeten som pågår för att utveckla indikatorer används olika urvalsmeto- der. Det finns ingen enkel och heltäck- ande metod för att välja ut ett fåtal Gröna nyckeltal. Den ideala indikatorn saknas i regel. Valet blir en kompro- miss där befintligt dataunderlag ofta fäller avgörandet. Utvecklingen inter- nationellt kan sägas gå emot indikatorer som övergripande följer samband mellan miljöpåverkan och mänskliga aktiviteter, t.ex. resursut- nyttjande. Utvecklingen går även mot indikatorer av indexkaraktär t.ex. för biologisk mångfald. 3.2 Vad visar de Gröna nyckeltalen? Miljövårdsberedningens förslag till Gröna nyckeltal följer tolv strategiskt viktiga områden och vårt val av struk- tur följer i huvudsak de modeller som utvecklats internationellt. ut- vecklade en modell för miljörapportering med hjälp av indikatorer kallad, PSR-modellen2. Modellen är baserad på orsakssam- band, där samhällets behov orsakar påverkan som skapar ett tillstånd i miljön, vilket kräver åtgärder. Europeiska miljöbyrån, EEA, har vidareutvecklat modellen i en längre kedja - DPSIR-modellen.3 Med drivkrafter (Driving forces) som på- verkar (Pressure) tillståndet (State) i miljön, vilket ger konsekvenser (Imp- acts) för t.ex. människors hälsa eller utarmning av den biologiska mångfal- den. Samhället åtgärder (Response) kan riktas mot såväl drivkrafter som mot påverkansfaktorerna eller konse- kvenserna. I vår struktur illustrerar tre av nyckeltalen bakomliggande orsaker till problemen (D). Utsläppen och miljö- problemen beror i stor utsträckning på samhällets stora omsättning av mate- rial, kemikalier och energi. Det är där- för angeläget att minska material- och energiomsättningen samt byta till min- dre hälso eller miljöpåverkande kemi- kalier, material och energislag. Fem andra nyckeltal mäter utsläppsnivåer eller tillståndet i miljön (PSI), med koppling till fem viktiga miljöproblem - växthuseffekt, försurning, övergöd- ning, luftkvaliteten i tätorter och ut- armning av den biologiska mångfal- den. För att komma till rätta med miljöproblemen krävs att ett stort an- tal aktörer i samhället börjar agera mer miljömedvetet. Minskad miljöpåverkan är ett ansvar för alla. De resterande fyra nyckeltalen speglar takten på denna ekologiska omställning (R) hos allmänhet och konsumenter, hos före- tagen, i den offentliga sektorn och i skolan (R). Mängden möjliga tal är här stor och denna grupp av nyckeltal skulle lätt kunna utökas t.ex. vad gäl- ler transportsektorn. Vi bedömer att vi med de här valda nyckeltalen fångat in de strategiska aktörer och att vi föl- jer viktiga faktorer i deras ekologiska omställning. En viktig utgångspunkt är att talen ska vara få till antalet, vilket krä- ver strategiska val. Inom en överskåd- lig framtid går det inte att väsentligen få ner antalet Gröna nyckeltal, utan att tappa mycket viktiga områden i samhällets pågående omställning. Jäm- förelser kan göras med de ekonomiska nyckeltalen. Det tog att hitta sätt att aggregera uppgifter om pro- duktionen till ett enda tal, bruttonatio- nalprodukten, BNP. redo- visas i årets finansplan jämte BNP även ett tiotal andra mått för den eko- nomiska dimensionen. Miljövårdsberedningen föreslår Gröna nyckeltal på följande tolv områden ( Q H U J LD Q Y l Q G Q LQ J To ta l e n e rg ia n v ä n d n in g E n e rg ie ffe k tiv ite t E l fö r u p p v ä rm n in g M å tt p å b a k o m lig g a n d e 0 D WH U LD OD Q Y l Q G Q LQ J o rs a k e r To ta l m a te ria lo m s ä ttn in g A v fa ll till s o p tip p H P LN D OLH D Q Y l Q G Q LQ J To ta la v o ly m e n h ä ls o - e lle r m iljö fa rlig a k e m ik a lie r 9 l [ WK X V H IIH N W U ts lä p p a v k o ld io x id ) | U V X U Q LQ J U ts lä p p s v a v e ld io x id till lu ft U ts lä p p k v ä v e o x id till lu ft M å tt p å u ts lä p p s n iv å e r o c h g Y H U J | G Q LQ J till h a v tills tå n d e t i m iljö n T illfö rs e l fo s fo r T illfö rs e l k v ä v e till h a v / X IWN Y D OLWH W L Wl WR U W B e n s e n h a lt i tä to rts lu ft % LR OR J LV N P n Q J ID OG L iv s m iljö e r fö r b io lo g is k m å n g fa ld A n d e l s k y d d a d s k o g 0 | D Q S D V V D G H Il U G V l WW A n d e le n k o lle k tiv a tra n s p o rte r m .m . P e rs o n tra n s p o rte r im e d b il 0 | D Q S D V V D G H LQ N | S In k ö p a v m iljö m ä rk ta p ro d u k te r M å tt p å o m s tä lln in g e n h o s M iljö a n p a s s a d o ffe n tlig u p p h a n d lin g v ik tig a a k tö re r U H WV OR S S D Y Q l U LQ J V l P Q H Q Å te rfö rin g fo s fo r till o d lin g s m a rk 0 | D Q S D V V D G H D U E H WV V l WW F ö re ta g m e d m iljö le d n in g s s y s te m S k o lo r m e d u tm ä rk e ls e n M iljö s k o la 3.3 Nyckeltalens koppling till annat centralt indikatorarbete I regeringens proposition Svenska miljömål – Miljöpolitik för ett håll- bart (prop. 1997/98:145) pre- senteras 15 nationella miljökvalitets- mål.4 Dessa mål klargör vilken önsk- värd kvalitet i miljön som vi bör uppnå inom en generation. I samband med miljömålspropositionen presenterade ett preli- minärt system för uppföljning av dessa mål5.Arbetet med uppföljningssystem för de av beslu- tade miljökvalitetsmålen, har fortsatt. presenterade Na- turvårdsverket en rapport med vida- reutvecklade förslag; System med indikatorer för nationell uppfölj- ning av miljökvalitetsmålen. I denna rapport föreslås för varje mål ett ur- val av indikatorer som ska ge en bild av tillståndet i miljön, vilka konsekven- ser miljöförändringarna får, hur på- verkansfaktorer och bakomliggande drivkrafter utvecklas och hur åtgärder vidtas på nationell nivå. Syftet med arbete är att ge riksdag, regeringen och de målansvariga myndigheterna infor- mation om miljöutvecklingen i riktning mot målen. Sammantaget inkluderar uppföljningssystem ca 200 olika indikatorer. Flertalet av Miljövårdsberedningens Gröna nyckel- tal ingår bland dessa indikatorer eller finns med bland listor på övervägda, men inte upptagna indikatorer. För att fånga upp viktigt miljövårdsar- bete som inte är knutet till specifika miljökvalitetsmål, redovisar Natur- vårdsverket samtliga Gröna nyckeltal. I arbetet med uppföljningsmått har följt den internatio- nellt vedertagna sk. DPSIR-modellen. Se förklarande text i avsnitt 3.2. Denna modell fokuserar på orsaks- sambanden. Indikatorerna föreslås re- dovisas i en årlig indikatorrapport samt på internet. Miljövårdsberedningens förslag till Gröna nyckeltal kompletterar väl uppföljningssys- tem. Vårt förslag med ett fåtal natio- nella nyckeltal syftar till att ge allmän- het, riksdag och beslutsfattare utan expertkunskap, en första uppfattning om huruvida den ekologiska utveck- lingen går åt rätt håll och i tillräcklig takt. uppföljnings- system ger mer omfattande informa- tion och riktar sig främst till personer som har sakkunskap på området. I basen finns dessutom all samlad kun- skap med hundratusentals uppgifter eller mått på miljötillståndet och miljö- påverkande faktorer från forskning, miljöövervakning, officiell statistik m.m. I figuren nedan beskriver vi hur nyckeltalen förhåller sig till övrig miljö- övervakning. övrigt indikatorarbete t.ex. hos och sektorsmyndigheter det totala underlaget från forskning och statistik m .m . De Gröna nyckeltalen är framtagna för att följa de övergripande målen för ekologiskt hållbar utveckling. De har i många fall direkta kopplingar till miljö- kvalitetsmålen. Det finns också många indirekta kopplingar. För att ge en upp- fattning om helheten redovisar vi i en tablå nedan översiktligt de mer direkta kopplingarna mellan de Gröna nyckel- talen och de femton miljökvalitetsmå- len. De Gröna nyckeltal som ingår i gruppen Mått på omställningen hos viktiga aktörer, speglar åtgärder som behöver genomföras i det pågående arbetet mot ekologisk hållbarhet. Dessa åtgärder är nödvändiga för att miljökvalitetsmålen ska kunna uppfyl- las. 0 n WW S n E D N R P OLJ J D Q G H ID N WR UH U E n e rg ia n v ä n d n in g B eg rä nsad klim a tpåve rkan B ara na tu rlig försu rn in g S äke r strå lm iljö M a te ria la n v ä n d n in g B eg rä nsad klim a tpåve rkan G run dvatten av god kvalitet G od be bygg d m iljö K e m ika lie a n v ä n d n in g G iftfri m iljö G run dvatten av god kvalitet 0 n WW S n X WV Ol S S V Q LY n H U R F K P | WLOOV Wn Q G V ä xth useffekt B eg rä nsad klim a tpåve rkan F örsu rn ing B ara na tu rlig försu rn in g de sko ga r de sjöa r och va tten drag Ö vergöd nin g In gen ö ve rg öd ning H av i ba lans sa m t le vand e ku st och skärgå rd Lu ftkva lite t i tä to rt B io log isk m å ngfa ld de sko ga r de sjöa r och va tten drag H av i ba lans sa m t le vand e ku st och skärgå rd M yllra nd e vå tm arker E tt rikt o dling sla nd skap 0 n WW S n R P V Wl OOQ LQ J H Q K R V Y LN WLJ D D N W| UH U M iljöan pa ssad e fä rd sä tt B eg rä nsad klim a tpåve rkan G od be bygg d m iljö B ara na tu rlig försu rn in g K retslopp a v nä ring säm ne n R ikt odlin gslan dska p M iljöan pa ssad e inköp In dire kt ko pp ling till flertale t m iljöm ål M iljöan pa ssad e arb etssä tt In dire kt ko pp ling till flertale t m iljöm ål Där så är möjligt är det angeläget att ha internationellt överenskomna nyckeltal för att möjliggöra internatio- nella jämförelser. Det har dock visat sig att metoderna för urvalet av nyckeltalen ser olika ut i de interna- och nationella arbeten som på- går. Det finns inget enkelt och heltäck- ande sätt för att välja ut ett fåtal nyckeltal som ska spegla något så omfattande och komplext som ekolo- giskt hållbar utveckling. Även om miljöproblemen ofta är gränsöverskridande kan de vara olika aktuella och mer eller mindre akuta i skilda länder. Försurningen är exempelvis ett stort problem i på grund av våra markförhållanden, medan inte har samma pro- blem med vattentillgång och vatten- kvalitet som många andra länder. Även om många av de indikatorer som utvecklas internationellt kommer att ha relevans i de flesta länder så behöver varje enskilt land komplettera och prio- ritera utifrån sina mer eller mindre unika förhållanden. Detta framhålls också i FN:s arbete med indikatorer för hållbar utveckling. Vi har mot den bakgrunden studerat internationella organisationer och enskilda länders förslag till nyckeltal. Inget enskilt land har ännu be- slutat sig för en uppsättning nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling, även om flera länder har börjat formulera förslag. Vi kan konstatera att ligger långt framme i arbetet med att utveckla indikatorer.Andra länder som har presenterat rapporter med förslag till ett fåtal nyckeltal är bland annat och . Vi tror att det är viktigt att förslag kommer fram, används och sprids. På så sätt kan problemen fokuseras och en de- batt komma i gång. 4.1.1 Metoder för att strukturera indikatorer Det förekommer flera olika metoder för att strukturera nyckeltal. Inget sätt är nödvändigtvis bättre än det andra, de har alla sina för- och nackdelar. Det är dessutom möjligt att kombinera flera av metoderna med varandra. Val av metod är ofta beroende av vilket syfte och mål nyckeltalen har. Det tre van- ligaste metoderna kan sammanfattas enligt följande: En indelning i kategorier och intres- seområden som bedöms intressanta att följa. Efter urval av viktiga områ- den, väljs indikatorer som följer ut- vecklingen på ett så rättvisande sätt som möjligt. Exempel: biologisk mång- fald, klimatförändring, resursanvänd- ning, med en eller flera indikatorer för varje grupp. Det är vanligt att områ- dena sammanfattas i index bestående av de underliggande nyckeltalen i varje grupp.