sou · GNB3134d2 · 2000-01-01 00:00:00 — I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Tidiga exempel som stö der visionen Temat för denna del är att visa hur det genom olika initiativ börjar växa fram bredbandsnät runt i i olika orter och regioner. Exempel på sådana bredbandsöar som praktiskt kan passa i kommande nationell IT-infrastruktur är I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Praktikfall 1: BoNet hos är projektledare för vid i . 10–/s till varje hushå ll ger må nga mö jligheter till distansarbete Detta avsnitt belyser hur byggt ett fibernät för några tusen lägenheter i . kommer över 4 000 lägenheter att vara uppkopplade med bred- bandsanslutningar till BoNet. Många boende arbetar på universitet och landsting och vill ofta arbeta hemma. Då fungerar BoNet fungerar som en god plattform för bredbandstjänster. Priset är lågt, cirka en hundralapp för anslutning och tjänster. Utvecklingen började då bostadsrättsföreningar och olika fastighetsägare i behövde upphandla fastighetsnät58. Det har lett fram till ett konceptet BoNet. Det är en tjänst som innehåller bredbandstrafik, Internet-access och servertjänster. är cirka 3 400 lägenheter hos ett trettiotal fastighetsägare uppkopplade mot BoNet. Anslutningstakten är fortsatt hög. 58 Fastighetsnät är kablar, kopplingsutrustning, etc installerade i en fastighet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Affä rsmä ssig lö sning Fastighetsnätet består av switchade IP-nät med /s anslutning till varje hushåll. Stamnätet är på /s. Själva BoNet är uppbyggt som ett stjärnnät med en central nod i mitten och ett antal stadsdelsnoder ut till staden och vidare till fastighetsägaren och bostadsrättsföreningen. I takt med att behovet uppstår, troligen , kommer uppgradering att ske till Gbit/s-kapacitet. BoNet har ett samarbetsavtal med det lokala energibolaget i som hyr ut svart fiber59 för nätet. Därtill finns ett avtal med Norrnod som är Internet-leverantören60. BoNet erbjuder en tjänst som består av Internet-access, e-post, webb, IP-telefoni, m m. har BoNet varit mycket framgångsrikt. kommer över 4 000 lägenheter att vara uppkopplade. Det bygger framför allt på behoven hos boende ute i bostadsrättsför- eningarna som ursprungligen ville ha en fast förbindelse till . BoNet blev lösningen på detta. Många boende jobbar på universitet och landsting och de vill ofta arbeta hemma. BoNet fungerar som en god plattform för bredbandstjänster. Det är hög kapacitet i nätet. Det finns möjlighet för kunderna att utnyttja överkapacitet och det fungerar utmärkt. Det är ett lågt pris, i snitt 50–för anslutning plus tjänstepaketet för 30–. Då ingår fyra e-postadresser till lägenheten och tio Mbyte för en hemsida. Utöver det ingår en rad andra faciliteter. kommer IP-telefoni att införas på BoNet på försök. Upplägget är att en teleoperatör ska tillhandahålla telefonitjänster till en fast månadskostnad (runt ) till slutanvändarna och det gäller fri trafik inom . För mobil- och utlandssamtal blir det en låg kostnad. Utöver IP-telefoni kan det bli aktuellt med att införa TV och video on demand. Vi kommer att införa en sak i taget genom att vi har begränsade resurser. Den norrländska tjälen bromsar anslutningsmöjligheten i BoNet och det är det största problemet . En affärsmässig begränsning är att det på fastighetsnätsidan går att skönja en viss överhettning i installationsledet. Men det börjar att stabiliseras, priserna har varit lite svajiga. finns flera entrepenörer som kan utföra jobben. Vi har undersökt möjligheten att knyta samman BoNet med andra städer längs norrlandskus- ten. Men svart fiber finns inte att tillgå. Kapacitet kostar oskäligt mycket. Vi vill gärna se att det finns ett nationellt täckande fibernät så att vi enkelt kan hyra svart fiber efter behov – men vi vill ha detta , inte behöva vänta . På stadsnätsidan kan det uppstå problem, om alla vill ha Internet. Då får vi göra stadsnäten mera tillgängliga genom att prisbilden på svart fiber blir lägre. 59Svart fiber är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. 60Internet-leverantör, företag eller institution som tillhandahåller anslutningsmöjlighet till Internet, d v s IP-tjänst. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Frå gor till derholm, , Hur stor andel av de boende i har skaffat anslutning? Svar: I början var det . är det 55–beroende på bostadsområde. Hur mycket resurser behövs för att driva nätet? Svar: En underleverantör sköter det fysiska. sköter avtalen och administrerar server-tjänsterna. Har utformat anvisningar för kabeldragningen i husen? Svar: I samband med upphandlingen av fastighetsnäten61 upprättar vi rambeskrivningar och föreskrifter och skickar ut dem vid allmän förfrågan. 61 Fastighetsnät är kablar, kopplingsutrustning, etc installerade i en fastighet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Praktikfall 2: Villaområ det Barhä ll i Linkö ping , Tekniska Verken i : är ansvarig för affärsområdet kommunikationsteknik vid kommunägda Tekniska Verken i som sysslar med el, fjärrvärme, vatten, avlopp, avfall, kommuni- kationsteknik och parkeringshus. Hammarstedt är ordförande i . Stort intresse fö r fiberanslutning bland villaä gare Detta avsnitt belyser utbyggnaden av ett fibernät med utbyggnad av fjärrvärme i Genom ett kommersiellt initiativ från ett lokalt energiföretag byggs för första gången ett fibernät i ett villaområde i samband med en fjärrvärmeinstallation. betyder att flertalet villor i området får Internet, kabel-TV och larm via en fast Två av tre villor få r fiber Tjä nster och kostnader Barhäll är ett villaområde i som består av 180 hus, byggda i två omgångar, dels , dels . Där bor många äldre människor, vilket också innebär att det pågår en generationsväxling i området. I området har Tekniska Verken sålt fjärrvärme. i sin helhet är till redan färdigbyggt med fjärrvärme. Barhäll är ett av kvarvarande områden att exploatera. I samband med fjärrvärmeinstallationen, sker också installation av ett fibernät. Arbetet kommer att vara klart /2000. 113 av de 180 husen i har köpt fjärrvärme. I samband med det fick villaägarna ett erbjudande om att också få Internet, kabel-TV och larm. har ett stadsnät baserat på fiber, liknande det nät som driver i . Utifrån det nätet byggs fiberanslutning i samband med fjärrvärmeinstallationen till varje villa i . Internet är nätverksprotokoll. Utöver fibern förläggs också en koaxialkabel för att kortsiktigt kunna leverera konventionell analog kabel-TV. När det finns fiber till varje hus, såväl singelmod som multimod, är det öppet för vem som helst att leverera valfri tjänst via den fibern. Ett exempel är små TV-kanaler i som sänder digitalt tillsammans med , bl a lokala hockeymatcher. Det finns ett intresse bland hushållen i Barhäll att få dessa digitala kanaler och de kan komma att distribueras via fibern. Tekniska Verken frontar som Internet-operatör och det är kanske inte den bästa lösningen . Nätet är öppet för vem som helst att erbjuda IP-tjänster till Barhäll-hushållen. En lokal kabel-TV-entrepenör är underleverantör. levererar larmtjänsten via uppringd förbindelse, men senare kommer larmen att gå via IP-nätsystemet. Tjänsterna går att välja var och en för sig. Samtliga i paket, allt inklusive, kostar . Alla betalar samma installationsavgift, . Många villaägare i området är äldre och flera sa: Detta är inget för mig. Därför finns ett tomslangsabonnemang som innebär att för installationsavgiften får huset ett tomt rör men ingen fiber, så att nästa ägare inte behöver gräva upp tomten en gång till. Då är det enkelt att framgent dra in kabel för anslutning till hushållet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Frå gor till Jö rgen Hammarstedt, Linkö pings kommun Har Barhäll-nätet någon redundans inbyggd? Svar: Ingen alls. Vi ansluter endast området med fiber till stadsnätet och därifrån levereras tjänsterna. Om det nu kommer att byggas en ny infrastruktur, skulle då kommunen vara beredd att överlåta befintlig svart fiber eller kanalisation till ett statligt bolag? Svar: Nätet kom till genom kommunalt initiativ. Det är inget problem att låta nätet utnyttjas av vem som helst. är det ett antal privata företag som hyr fiber för sina egna slutkunder, operatörerna. Det ska vara en helt öppen struktur som är tillgänglig för att skapa lokal konkurrens. Det är det övergripande motivet för oss. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Praktikfall 3: Stadsnä tet i Tranå s är datachef vid kommun. Allmä n tillgå ng till bredband gö r det attraktivt att bo i Tranå s Detta avsnitt belyser erfarenheterna från etableringen av ett stadsnät i kommun. Erbjudandet till alla företags- och bostadsfastigheter i kommunen att få tillgång till /s nätanslutning – och internt i fastigheten /s – får stor framgång. Det leder bl a till att många föredrar att bo i . Redan har 125 nya arbetstill- fällen kommit till kommunen. Blir intranä t fö r hela lä net Alltid Internet fö r /må n kommun började bygga ett stadsnät primärt för näringslivets behov. är täckningsgraden samtliga industriområden i kommunen. Länkar ut till alla orter utanför tätorten håller på att byggas. Anslutna till nätet är drygt 100 företag, all verksamhet (skolor, daghem, förskolor och liknande) samt 1 100 lägenheter med ytterligare 800 lägenheter på väg. Kapaciteten i stamnätet är 1 Gbit/s. Från stamnätet går det accessnät på /s till fastigheter och fastighetsnäten är på /s. För att få redundans i nätet, är det konsekvent dubblerad fiber från två olika fibercentraler. Även switcharna är dubblerade och åtskilda med . Om en switch går ner, startar den andra automatiskt. Utifrån behovet att kunna hantera alla IP-adresser, har kommunen byggt stadsnätet som ett rent intranät i hela kommunen. Nästa steg är att utvidga detta intranät så att det når hela småländska höglandet, inklusive , o s v. En tanke är att göra hela till ett stort intranät. kommer alla fastigheter i hela att vara anslutna till nätet. Villor är på väg att kopplas upp via radio-LAN62 eller fiberkabel. Kostnaden för själva stadsnätet är 12–. fanns en del spridda nätresurser i form av det gamla stadsnätet, nät på skolor, etc. En del fiber fanns installerad –91. Kommunen levererar inga tjänster i nätet. Det sköts av olika tjänsteföretag som förmedlar och säljer tjänster. arbetar två Internet-leverantörer63 i konkurrens. Bastjänsten till abonnenterna är fast Internet-uppkoppling, , för . Utöver det är tillgången fri till stadsnätet. Många utnyttjar detta för att sköta företag hemma, arbeta eller utbilda sig på distans. 62Radio-LAN, radiobaserat lokalt nätverk. 63Internet-leverantör, företag eller institution som tillhandahåller anslutningsmöjlighet till Internet, d v s IP-tjänst. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Bland positiva effekter av stadsnätets etablering är att det har gett ungefär 125 nya arbetstillfällen, vilket omräknat för skulle motsvara 60–70 000 arbetstillfällen en stor uppslutning för nätets användning och utveckling från såväl företag som fastighets- ägare (som bygger fastighetsnät) möjlighet att med stöd från och EU kunna sponsra lämplig utbildning åt alla företag i att det kommunala bostadsbolaget inte längre har några lediga lägenheter att förmedla – en omvänd pendling har uppstått genom att lärare och studenter vid t ex högskolan i och i nu börjar bosätta sig i att SAF konstaterat att stadsnätet fungerar som ett kraftfullt marknadsutvecklingsverktyg att högskoleutbildningar har förlagts till (som troligen inte hade varit möjligt utan nätet) att det uppstått en mycket god samverkan mellan näringsliv, kommun och skolverksamhet som utvecklar en gemensam strategi för en bättre tillväxtmiljö ett forskningsprojekt som startades med syfte att följa och utveckla näringslivets möjligheter för tillväxt med IT som tekniskt verktyg möjligheten att genomföra och etablera begreppet smart community i . Frå gor till , Tranå s kommun Går det att i Tranås-modellen släppa in ytterligare Internet-operatörer utöver de två som finns sedan starten? Svar: Det finns utrymme för hur många operatörer som helst. Hur mycket Internet-kapacitet delar alla Tranås-kunder på? Svar: Det är 2 x /s som kunderna delar på. Om det nu ska byggas en ny infrastruktur, skulle då kommunen vara beredd att överlåta befintlig svart fiber eller kanalisation till ett statligt bolag? Svar: Vi i kommunen har egentligen aldrig velat bygga nätet från första början, utan känt oss lite tvingade till att skapa dessa resurser i kommunen. Från min horisont vore jag glad om jag finge lämna över nätet i andra händer. Men det ska vara i ordnade former, d v s lika regler överallt för alla kommuner vare sig det är i , eller . Då kan vi med varm hand lämna över det nät som vi har. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Praktikfall 4: i är marknadschef för optisk teknik i för , . Så ä r det mö jligt att bygga nä t som verkligen ger /s ä nde-till-ä nde Sä tt att mä ta kapaciteten Detta avsnitt belyser ett bredbandsnät som byggts i ett flerfamiljshus i . Endast ett riktigt bredbandsnät ger möjlighet att kommunicera mellan två godtyckli- ga punkter med hög verklig kapacitet, t ex med /s. Ett sådant nät finns installerat i hyreshuset i . Det skulle vara möjligt att bygga i väsentligt större skala under förutsättning att det funnes en fiberstruktur installerad. När man pratar om bredband nämns ofta bara kapaciteten ur ett perspektiv, nämligen den kapacitet som finns i uttaget. Det är bara en liten del av sanningen, eftersom vilka typer av tillämpningar som går att använda bestäms av nätets kapacitet mellan två punkter – inte kapaciteten vid uttaget. Den kabel och elektriska specifikation som används för existerande eller planerade bredbandsinstallationer i fastigheter är Ethernet som är standardiserat för hastighet på bl a 10 och /s. Den som får tillgång till ett uttag med uppgiven kapacitet på 10 eller /s kommer emellertid inte att kunna utnyttja det. Den höga hastigheten tar dessvärre stopp i källaren och därifrån används lägre hastighet ut mot omvärlden. I realiteten delar flera lägenheter på kapacite- ten ut från fastigheten. Om t ex 28 lägenheter delar på /s ger det 55 kbit/s till varje användare. Dagens modemteknik ger upp till 56 kbit/s och ISDN64 128 kbit/s. Endast 55 kbit/s per användare kan inte med den bästa vilja kallas bredband. Bara ett hå l i vä ggen? Fast linje 256 kbit/s Jämför 10 000 000 med 256 000 eller 1 500 000 Bara ett hå l i vä ggen? Exempel på existerande bredbands-installation Fast linje 256 kbit/s 28 gånger 10 000 000 = 280 000 000 jämfört med 256 000 eller 1 500 000 Det ger 9 kbit/s eller 55 kbit/s per lägenhet 64 ISDN, . I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Nya scenarier fö r anvä ndare används Internet mestadels för kommu- nikation mellan användare, informationsläm- nare och tjänsteleverantörer. Men Internet är på väg att förändras och så också användning- en av Internet. Det kommer inte längre att handla om att komma åt en server65 hos ett företag som säljer en tjänst. De nya tillämpningar som växer fram, kräver mer bandbredd och ger också ett annat trafikmönster. Interaktiv kommunikation mellan människor kommer att ställa betydligt högre krav på alla-till-alla kommunikation med tillräcklig kapacitet. Det behövs kommunikation såväl en-till-en som en-till- många, t ex inom en intressegrupp. U N I V E R S I T Y /s mellan två uttag Internet kommer i användarens perspektiv framgent inte att handla om ett bredbands- uttag, hål i väggen, med /s, utan det är två hål i väggen – mitt hål och ditt hål. Det är mellan dessa två som ska det vara möjligt att kommunicera med /s. Det betyder att nätet ska fungera så att det alltid är /s mellan vilka två uttag som helst i nätet. Endast det kan med rätta benämnas bredbandsnät. Frågan är: Kan vi bygga ett nät där alla kan kommunicera med alla med /s verklig kapacitet? Bara ett hål i väggen! Hos mig Hos mamma Interaktiva användningsområden: telefoni med CD-kvalitet, videokonferens, videosändning, spel, m m Vi har byggt ett sådant bredbandsnät i fastigheten på i . Det består av Ethernet till varje lägenhet i huset och det går på kopparkabel med två uttag med /s i varje lägenhet. Fiber är visserligen billigare än kopparkabel , men användarens utrustning blir billigare med kopparkabel. Det finns en krets för använda- ren som kostar och den integrerar allt som behövs på användarsidan. Ett kort för PCn kostar 100–. Det är billigt för konsumenten. I sammankopplingspunkten i källaren finns intelligent utrustning och den är ansluten till en fiberoptisk ring utanför fastigheten. Två uttag i varje lägenhet 65Server, serverprogram, datorprogram som tillhandahåller gemensamma servicefunktioner i ett datornät, t ex datalagring och e-postkommunikation. Server, serverdator är en dator med ett eller flera serverprogram. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Intelligens ger mö jligheter Varför krävs det intelligent utrustning redan på det lokala planet i nätet? Ju mer intelligens som finns i nätet nära användaren, desto mera användbart blir nätet för alla parter. Den intelligenta enheten hanterar övervakning för att kunna larma och aktivera felsökning eller val av alternativa vägar i nätet. Den sköter anslutningskontroll, d v s vilka uttag som får användas, vem som får använda dessa och vart trafiken får gå. Adresshanteringen (IP-adresser till abonnen- ters PCar) sker lokalt. Hanteringen av teletrafiken sker här, t ex till vilken operatör ska fjärrtrafik skickas? Den lokala operatören av bredbandsnätet kanske inte driver fjärrtrafik och därför kan det finnas behov av att ge tillgång till flera andra operatörer med denna tjänst. Till vilken teleoperatör ska teletrafik till gamla nätet skickas? Styrning av multimedieströmmar, t ex TV- sändning, sker här – d v s till vilka uttag ska TV1 kopieras just nu? Dessutom, i takt med att telefonitrafik flyttas till det nya bred- bandsnätet, måste avlyssning möjliggöras för polisiär myndighet enligt lag. Varfö r krävs intelligens? Överlevnad/alternativt vägval vem, vart, av/på Anslutning av annan operatö r Tillåta val av annan Fiberring ger stora fö rdelar är anslutet till en fiberoptisk ring som går rakt till utbytespunkten vid KTH. Det betyder hög kapacitet. Den fiberoptiska ringen är dubbelriktad och det ger flera bra egenskaper. Tillgängligheten blir hög i nätet – det fungerar även om det blir ett avbrott på ett ställe. Genom att göra en anslutningspunkt i vardera änden av ringen går det att få ytterligare effekter, d v s en nod kan göra ett intelligent val om information ska skickas uppåt eller nedåt i strukturen. Varfö r fiberoptisk ring? 2,4 Gbit/s Avbrott i fiber utan störning Ring kräver mindre fiber och grävning 0,62 Gbit/s, 2,4 Gbit/s och 9,6 Gbit/s 2,4 Gbit/s Upp till 8 gångers utnyttjande! D v s max 5 Gbit/s på en 0,62 Gbit/s ring En ring är ett ekonomiskt intressant alternativ genom att den enkelt går att fysiskt dra för anslutning av bostäder. Det kan vara billigare än att dra punkt-till-punkt-fiber. Med en ring som fungerar på ett intelligent sätt går det att ha ett antal trafikströmmar från koncentrationsnoderna i hyreshusen. Det ger en mycket hög utnyttjandegrad. Det betyder att en ring som i teorin är på max /s i varje segment, totalt får en mycket högre utnyttjandegrad tack vare att kapaciteten är återanvändbar. Det är mycket fördelaktigt. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Mö jligt att skala upp Ringar av ringar med ringar 35 000 anslutningar med riktiga /s Det test-nät som finns installerat på går att skala upp kraftigt. Även i ett mycket mer omfattande system går det att ha mycket hög kapacitet mellan var och en av punkterna i nätet. Ingenting av detta går att åstadkomma med en traditionell strikt hierarki, utan detta är nytänkande. Tekniken med optiska ringar ger hög kapacitet och tillgänglighet. Med lokal intelligens klarar systemet de många olika krav som framgent kommer ställas. Frå ga till , Kan det nät som byggt på fungera i verkligt stor skala med fast förbindelse /s dubbelriktat – en enorm kapacitet med dagens mått? Är det kostnadsmässigt överkomligt för hushållen? Svar: För att kunna bygga denna typ av lösning med denna kapacitet mellan alla noder, krävs det tillgång till fiber. Så länge det inte finns tillräckligt mycket fiber, går det inte att bygga denna lösning. Det skulle bli alldeles för dyrt. Utrustningen i övrigt är kostnadsmässigt inget problem. När infrastrukturen är spridd på tillräckligt många platser, går det att bygga till rimligt pris. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Strategisk diskussion fö r genomfö rande av visionen Uppgiften är att bygga en fysisk infrastruktur (fiberkablar) som klarar minst /s i verklig kapacitet till alla i hela landet klarar en årlig fördubbling av kapaciteten är tillgänglig till samma pris i hela landet bildar ett nationellt finmaskigt nät klarar många operatörer överallt och låter varje operatör göra sina egna teknikval alltid har plats för nya operatörer ger redundans (dubbla vägar) överallt. Staten har en roll i denna utveckling och det är att garantera att alla i hela landet får en grundtjänst66 till enhetligt pris, d v s en Obligation som innebär en kvalitetssäkrad IP-tjänst för minst /s utforma normer, instruktioner och dokumentationsmodell för fiberinstallation sätta policy för uthyrning av fiberpar i den fysiska infrastrukturen (fibernätet) arrangera övervakning av kvaliteten på den grundtjänst som operatörerna levererar. Därutöver behöver staten ta en klar roll för att planera och samordna utbyggnaden och möjligen ge lån eller på annat sätt stimulera ekonomiskt. Ingen enskild aktör eller grupp av aktörer på marknaden har förutsättningar eller incitament att göra denna omfattande utbyggnad på eget initiativ och med eget riskkapital. Det är också nödvändigt att se till att det finns en väl fungerande konkurrens ovanför den fysiska nivån. Fastighetsnät67 måste vara en angelägenhet för fastighetsägaren, så att ingen enskild operatör får ett eget monopol på kablarna i en fastighet. 66Grundtjänst är den IP-tjänst som en operatör måste leverera med en viss kvalitet. (Jämför elnätets ). En specifikation av denna grundtjänst måste utformas för att kvalitetskontroll ska kunna ske. 67Fastighetsnät är kablar, kopplingsutrustning, etc installerade i en fastighet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Hö rnstenar i utbyggnaden Det är viktigt att utbyggnaden av en ny svensk fiberoptisk IT-infrastruktur presenteras i ett komplett program som beskriver helheten med såväl startpunkt som slutmål. Med en helhetsbild går det att anlägga ett långsiktigt perspektiv och formulera en modell bestående av flera olika delar som var och en behövs för att nå slutmålet. Hypoteser för hörnstenarna i utbyggnaden av IT-infrastrukturen är att 1.Staten planerar och samordnar utbyggnaden samt sätter reglerna 2.Staten ger kommuner och regioner lån med bra villkor