sou · GNB388d3 · 2000-01-01 00:00:00 — ·Bristen på taktisk förmåga i den postulerade gruppen. För alternativet opportunistisk konspiration gäller ytterligare några förhållanden som talar emot en sådan konstellation. Dessa förhållan- den är till dels även giltiga för en kartläggande konspiration. ·Det uppkommer ett antal svåra överväganden av betydelse för om man skall gå till attack eller inte, efter att man fått informationen att befann sig på biografen för att hade livvakter med sig. ·Risken att han skulle hämtas av livvakter. ·Risken för polisfordon i närheten under genomförande och flykt ·Det mest sannolika alternativet torde ha varit att skulle gå eller färdas med en mängd andra människor vilket avsevärt skulle försvåra möjligheten att komma åt honom. ·En grupp människor, som är villiga att så plötsligt ta stora risker är psykologiskt osannolik. ·En grupp som varit så enkelt motiverad torde snarare ha satt igång en kartläggning och borde då ha kunnat avslöjas i materialet till följd av sin brist på professionalism . Utdrag ur GMP (forts.) Prövning av hypotesen om ensamagerande gärningsman I föregående avsnitt prövades hypoteser om samverkande gärnings- män. Vår analys synes visa att den möjligheten har en låg sannolikhet. Därmed återstår endast möjligheten av en ensamt agerande gärnings- man. I det föregående avsnittet nämndes möjligheten av en ensamage- rande gärningsman men som är del av en kartläggande konspiration. Eftersom denna möjlighet är så intimt förknippad med en konspira- tionsteori avser vi inte att pröva den vidare. I prövningen av hypote- sen om den ensamagerande torde framgå att gärningsmannen saknar de egenskaper som förväntas av en lejd mördare. Mötet mellan offer och gärningsman Den ensamagerande gärningsmannen kan ha kartlagt och övervakat genom vandringar kring och kring statsministerns bostad. I kontrast till den mer determinerade konspirationen kan han ha uppehållit sig kring Palmes bostad i många timmar, ofta förgäves, men denna kväll öppnar sig plötsligt en möjlighet. Liksom när det gällde konspirationen är detta alternativ dock osannolikt eftersom det saknas information om övervakare vid bostaden eller förföljare till tunnelbanestationen. Den ensamagerande kan förutsättas vara mindre förslagen och förutseende varför möjligheten att upptäcka honom bör ha varit större. Motsvarande resonemang kan föras kring ett slumpmässigt möte mellan offer och gärningsman under färden till biografen. Det finns inga säkra tecken på att förföljdes. Vid biografen , i den stund anländer dit, observeras dock en person som under uppehåller sig framför entrén. Han tycks stå på tå och stirra in i foajén just när går in och småningom ställer sig i biljettkön. Utöver att detta beteende kan ha implikation i detta ärende finns det minst två andra tänkbara förklaringar. Personen i fråga kan ha varit på bion och kommit ifrån anhöriga eller bekanta, som han tittar efter. Det kan också röra sig om en legitim nyfikenhet på , som vederbörande kanske aldrig sett i levande livet. Ingen av förklaringarna kan uteslutas men om man kopplar ihop signalementet för denna person med andra observationer framkommer betydande likheter med den person som sköt . Vi har i tabellform sammanfattat alla dessa observationer (---). Ett flertal observationer har gjorts, som kan röra en och samma person och i fortsättningen kommer vi att referera till dessa observationer. Utdrag ur GMP (forts.) För enkelhetens skull refererar vi då till begreppet gärningsman, i fullt medvetande om att alla beskrivningar inte nödvändigtvis rör en och samma person. Dock menar vi bestämt att dessa beskrivningar inte rör två eller tre olika och samverkande gärningsmän. I frånvaron av annan information och med hänsyn till att det förefaller ytterst osannolikt att gärningsmannen träffade på först efter filmföreställningen ter det sig således sannolikt att mötet mellan offer och gärningsman skedde när kom till biografen. Agerande vid biografen före filmen Sedan gärningsmannen konstaterat att gått in på biografen kan tanken snabbt ha runnit upp i honom att söka kontakt med eller döda honom. Till den ändan stannar gm kvar på platsen och ser efter vilken . Möjligen blir han så upphetsad av situationen att han tidigt lever sig in i rollen som attentatsman att han på ett påfallande sätt stryker längs husväggarna och rör sig bort mot busshållplatsen sedan kommit ut på gatan efter att ha köpt biljetter. Möjligen kan han därvid ha konstaterat att talade med ett yngre par (sonen och hans fästmö). Detta kan ha stört gärningsmannen men troligen har han inte varit beväpnad och inte heller klar med beslutet att gå till attack eftersom det torde ha funnits möjlighet att attackera sedan denne kommit ut på gatan efter biljettköpet. Under det att bevistade filmföreställningen måste gm ha, åt- minstone preliminärt, beslutat sig för att försöka sig på att skjuta och under den tiden ha försett sig med vapnet. Alternativt, om han redan var beväpnad, söka värme under de fram till filmens slut. I bägge fallen finns inte anledning för honom att uppehålla sig kring biografen och man kan därför inte veta vilket av dem som faktiskt gäller. Det saknas i vilket fall anledning för honom att uppehålla sig invid biografen eftersom med säkerhet skulle befinna sig där de närmaste . Om vapnet levererades till gärningsmannen mord- kvällen så vet leverantören sannolikt vem som mördade . Eftersom han riskerar att bli fälld för t ex medhjälp till mord eller olaga vapeninnehav är det, i viss mån, förståeligt att han inte hört av sig själv. Men, sett i ljuset av belöningens storlek och svårigheterna Utdrag ur GMP (forts.) att bevisa medhjälp till mord, kombinerat med svårigheterna att få fram ett vapen med så kort varsel, är det därför mer sannolikt att gärningsmannen disponerat vapnet och inte fått det levererat . En alternativ möjlighet skulle vara att gärningsmannen obemärkt lånat vapnet och sedan återställt det. Den eventualiteten ter sig dock osannolik eftersom återställandet bör ha skett i mycket nära anslutning till lånet. Gärningsmannen bör då ha varit sysselsatt med andra ting, som att fly undan och skaffa alibi. Under föreställningens gång finns ett antal beskrivningar av män som uppehållit sig kring biografen, den första av dem vid 22.10. Flertalet av dessa rör uppgifter om två män. I något fall ensamma män, som dock signalementsmässigt inte överensstämmer med gm. Om dessa män skulle ha med mordet att göra skulle de således vara del av en konspiration. Men varför skulle de uppehålla sig där? Vid vilken tid filmen slutade kunde man lätt ha tagit reda på. Med tanke på det uppdrag man skulle utföra torde det vara bäst att hålla sig undan och inte onödigtvis exponera sig vid biografen. Man kan därför svårligen förstå vad deras uppgift skulle kunna vara i det fortsatta scenariot, om de uppehöll sig där. En komplott torde ha varit i större behov av transportörer än av vakter i detta skede. Från 22.50 görs ett antal observationer av den person vi bedömt vara gärningsmannen därför att hans beteende inte är kongruent med uppträdandet hos personer med legala ärenden i området. Han har varit borta från området under drygt 1.5 timme. Det ter sig naturligt att komma tillbaka - här således ca en kvart innan filmen skulle sluta. Han kan behöva på plats inom sig repetera sin tanke eller planering. Efter att ha uppehållit sig på östra sidan av närmar han sig biografen . därefter slutade en annan film och ett knappt 40-tal personer strömmade ut från biografen. Detta kan inte ha förutsatts av gärningsmannen och det är påfallande hur han, när alla besökare, utom två unga kvinnor, kommit ut går fram till entrédörrarna och stirrar in genom glasrutorna. Det verkar som att han inte haft riktigt klart för sig vilken film gått på. Han går fram för att se om är kvar i foajén. Därefter uppehåller han sig alldeles utanför entrén. Han vankar fram och tillbaka. Detta skulle i och för sig kunna vara samma beteende som en bekant till någon som bevistade föreställningen skulle kunna uppvisa men det finns inte beskrivet att någon med detta utseende hämtade någon vid biografen. Utdrag ur GMP (forts.) Gm agerar påfallande och utan rimligt hänsynstagande till möjlig- heten att han skall kunna observeras. Detta expositionsbeteende torde inte höra till en professionell mördares beteende. Gm ger intryck av bristande tålamod i det att han går fram till entrén när det tilltänkta offret inte kommit ut som förväntat. Inte heller detta hör till den välinformerade mördarens beteende. Den därpå följande observationen av gm görs vid möbelaffärens fönster i samband med att påbörjar sin promenad mot city. Det är inte sannolikt att han kunnat höra vad Palmes sagt och även om han gjorde det torde det inte påverka det fortsatta förloppet, eftersom det finns många alternativa vägar till . Däremot torde det vara ovedersägligt att han såg hela sällskapet stå och samtala . Det är anmärkningsvärt att han påbörjar förföljandet av paret i så nära anslutning till att sällskapet bröt upp i två rikt- ningar och dessutom före det att och hans fästmö passerat honom. Gärningsmannen följer efter, till en början på knappa 20 meters avstånd, men efter en promenad beskrivs det att han be- fann sig endast 10 m efter paret . Under denna promenad är det sannolikt att man mött ett gäng ungdomar som kan ha föranlett gm att vänta ytterligare med att skjuta. Efter att Palmes korsat kort efter att de passerat korvkiosken vid blir det nödvändigt för gm att passera dem, annars måste han vänta bakom dem vilket torde ha blivit alltför påfallande. I detta läge bör det dock ha stått klart för gm att inte hade några livvakter. Man kan undra varför han inte gick till attack då. Av utredningsmaterialet framgår att det troligen fanns flera personer i närheten som gick i bägge riktningarna vid platsen varav flera var tämligen unga och kan ha uppfattats som potentiella ingripare. Flykt- möjligheterna vid bör dock ha bedömts vara bättre än vad de varit på motsatta sidan av . Möjligen kan det för- hållandet att stod vid ett stort skyltfönster ha avhållit gärnings- mannen med den risk för spegelbilder som kan finnas. Slutligen kan förloppet ha varit så snabbt att gm inte hunnit överväga möjligheterna utan tvingats passera paret . Det har tidigare påpekats att det fortsatta förloppet under promenaden fram till mordplatsen är ofullständigt känt och delvis fyllt av motsäg- Utdrag ur GMP (forts.) Vittnet , som säger sig ha mött vid La Carteriebutiken, har sett en man på några meters avstånd men ute vid trottoarkanten. När han senare hör skotten vänder han sig om och säger att mannen som förföljde hoppade in och ut ur porten vid Dekorimabutiken. Det beteendet han beskriver är vittnet beteende och beskrivningen av förföljaren bär delvis drag av . När vände sig om strax efter skotten befann han sig mer än 200 m från mordplatsen och torde ha haft svårigheter att se och urskilja de olika aktörerna. Det finns således en betydande möjlighet att kan ha haft svårigheter att såväl i verkligheten, som i sitt minne särskilja de olika delarna i förloppet. Av vittnet uppgifter framgår att gm stod bredvid butiks- entrén vid Dekorima . Således måste han någonstans ha passerat paret . Om vittnesmål är riktigt torde det ha skett i samband med att paret stannade vid ytterligare någon butik, utöver . minns inte om de stannade vid något ytterligare skyltfönster. Däremot framgår att paret gick långsamt och det torde räcka för gm att passera dem. Hans beteende vid mordet talar dock för att han inte önskade ögonkontakt med offret, utan att han haft intention att utföra mordet bakifrån. Därför talar det mesta för att han inte gick förbi för att han önskade det, utan för att han tvingades göra det. Vid mordplatsen hade gärningsmannen god uppsikt över paret förehavanden och om det fanns personer på väg mot den plats där han stod. Genom att titta söderut kunde han stund för stund bedöma lämpligheten av en attack. Däremot kunde han inte från sin position se trafikljusens omslag men han kunde förstås se trafikens rörelser. gick förbi honom torde ljusen ha slagit om till rött och trafiken stannat. Rakt fram, ur gärningsmannens synvinkel, stod tre bilar, varav två i ytterfilen, närmast honom. Vid trafikljuset söder om mordplatsen stod ävenledes tre bilar. Bakom paret gick vittnet . Gm torde ha sett under någon stund och bedömde honom uppenbarligen inte som ett hinder. Tämligen efter att passerat gm gick den senare upp bakom och tog med sin vänstra hand på Palmes axel vilket kan ha gjorts för att skjuta framåt eller för att hålla honom stabilt. Direkt därefter höjde gm revolvern och sköt. hade bilförarna fått grönt ljus och bilarna började röra sig. torde momentant ha fallit framåt varvid gm kan ha följt med ett kort ögon- Utdrag ur GMP (forts.) blick, liksom . I den rörelsen och under det att han tog ett steg bakåt vände han revolvern mot . Sedan han gjort det stoppade han på sig revolvern, tog ytterligare ett steg bakåt. Därefter syntes han tveka något varefter han började springa västerut. Såvitt kan påminna sig sade gärningsmannen ingenting men två vittnen har hört henne säga något, som en av dem minns som: - Nej, men vad gör du?! Detta torde ha skett efter det andra skottet. Det förefaller obetänkt att så snabbt stoppa på sig vapnet, som skulle ha kunnat användas mot eventuella angripare. Det kan knappast tänkas att gm trodde sig ha skadat tillräckligt effektivt eftersom hon skrek obehindrat och inte föll samman. Därför ter det sig märkligt att han inte försökt sig på att skjuta ett eller flera ytter- ligare skott. Även om föll framåt direkt torde en mer professio- nell gärningsman ha skjutit ytterligare ett eller annat skott, företrädes- vis i huvudet, för att vara säker på att han verkligen lyckats. Bilarnas rörelser mot mordplatsen kan även delvis ha hindrat honom från att skjuta fler gånger. Tendensen till kvardröjande kan naturligtvis tolkas som att gm övervägde vad han skulle göra men eftersom han redan stoppat på sig vapnet är det mer sannolikt att han helt enkelt blev något förvirrad över vad han åstadkommit. Det andra skottet. Skottet som träffade är delvis svårt att bedöma eftersom det saknas närmare beskrivning av hur det gick till. Av de tekniska undersökningarna framgår dock att riktningen för den första respektive andra kulan skiljer sig mer än . Vidare fram- går det att skotten avlossades med mycket kort intervall. Det mest sannolika är därför att gärningsmannen, eftersom han inte rörde sig bakåt efter första skottet, riktat vapnet mot och avlossat ett skott i syfte att skada henne. I linje med vad som senare anförs om motiven att döda är det sannolikt att gm velat döda även henne motiverat av att hon var associerad med sin make, det förhatliga objektet. När gm passerat valde han att springa uppför trappor- na. Han kunde ha valt rulltrappan som går parallellt med trapporna. Utdrag ur GMP (forts.) Att han inte gjorde det kan bero på att rulltrappan stod stilla eftersom den stängs av automatiskt om den inte används frekvent. Gärningsmannen kan ha trott att den inte fungerade alls varvid det skulle ha blivit mer ansträngande, eftersom trappstegen är högre. Å andra sidan beskrivs det att han tog minst två trappsteg i taget, den väg han sprang. Även den kraftiga belysningen i rulltrappan liksom att han kanske inte kände till den alls, kan förklara att han inte tog den snabbaste vägen upp till . Han hade inte på sig att fatta beslut om vägval. Under språngmarschen upp mot observerades gm av en person, som såg honom stanna uppe på krönet av trappan, möjligen för att pusta ut men också för att se om någon följde efter. Han fortsatte att springa under det att han hante- rade en liten väska med en dragkedja som han drog i. Det ter sig mest sannolikt att han redan då flyttade revolvern från en ficka till denna väska. Däremot förefaller det osannolikt att han skulle förvara en radiokommunikationsapparat på ett så krångligt sätt. I denna fas borde en gärningsman som har medhjälpare ha god anledning att kommunicera via radio för att få flyktbilen till en lämp- lig plats. Det naturliga valet för den fortsatta flykten är att fortsätta gatan rakt fram för att nå och snabbt glida in i gatubilden. Istället viker gärningsmannen av, välbetänkt i och för sig eftersom han då inte kunde observeras av förföljare. Han viker av norrut. Det sannolika är att han avviker mot trakter han känner bättre än andra, mot hemmet eller annan välbekant plats. När han rundade hörnet - gick två personer framför honom och den ena av dem halkade till varvid gm sprang på henne. Hon blev uppretad och kastade något skällsord efter honom. Han svarade inte, fortsatte springa och försvann ur deras åsyn. Detta beteende är kongruent med en person som verkligen har bråttom och behöver inte betyda att han inte förstod skällsordet. Sedan han vikit ned torde han ha anledning att lugna ned takten antingen till följd av viss utmattning eller för att inte väcka uppmärksamhet. Även i denna fas visar gm att han inte är tränad för uppgiften. Han tycks stoppa undan sitt vapen så att det blir oåtkomligt. Hans klädsel verkar opraktisk, vilket tyder på brist på förutseende. Utdrag ur GMP (forts.) tycks inte räcka för en rejäl språngmarsch och fortfarande efter mordet väcker han uppmärksamhet genom att försöka dölja sitt utseende. Gärningsmannens val av flyktväg antyder lokalkännedom. Vid en analys av händelseförloppet framkommer: ·Det finns inga tecken på en elektronisk övervakning av hemmet eller arbetsplatserna. ·Det finns inga tecken på direkt bevakning av . ·Det är osäkert, men inte sannolikt att en kartläggning förekommit. ·Det är inte sannolikt att det försiggått ett efterföljande från . ·Det är osäkert, men inte sannolikt att någon följt efter i tunnel- banan. ·Med viss sannolikhet är det troligt att något efterföljande från till biografen inte har skett. ·Någon bevakning vid Grand har inte skett före det att kom dit. ·Någon bevakning under föreställningen tycks inte heller ha skett medan det däremot finns sådana tecken föreställningen slutade. ·Det är helt klart att det föreligger ett efterföljande från biografen till mordplatsen, att en gärningsman ensam flytt iväg från mord- platsen och att ingen annan flytt iväg i någon annan riktning i närheten av mordplatsen. ·Ingen organisation har påtagit sig ansvaret för mordet, på ett övertygande sätt. ·Belöningen har inte lockat någon att skvallra eller ange någon på ett övertygande sätt. ·Det finns inga underrättelseorganisationer som har någon informa- tion av värde om mordet. ·Mordet har inte haft en iakttagbar effekt, som skulle kunna förklara en konspirations motiv. De prövningar huvudhypoteserna utsatts för har visat att den pro- fessionella konspirationen, med flera gärningsmän eller en lejd mördare, liksom den opportunistiska komplotten inte kan fås att passa in i de mönster som rekonstruktionen och analysen genererat. Genom uteslutningsmetodik och genom att betrakta den faktiske gärnings- mannens beteende kan man sluta sig till att han varit ensamagerande. Utdrag ur GMP (forts.) Genom en serie beteende visar gärningsmannen att det brott han gjort är tillkommet under improviserade former hos en person som fått en möjlighet att agera spontant snarare än en välplanerad akt hos en erfaren person uppbackad av andra. I den forskning kring brottsplatser och brottslingar, som utförts främst vid FBI har en praktisk uppdelning framkommit, nämligen vad vi, i , kallat organiserat respektive kaotiskt brott. Denna klassifika- tion har sitt ursprung i sexualmord men har kunnat användas även vid annan brottslighet där eventuella sexuella moment, i varje fall inte varit helt uppenbara. Självfallna modifikationer måste göras men i allt väsentligt visar sig dessa två typer av brott begås av två olika typer av gärningsmän. Mordet på , sett i sin helhet, synes väsentligen kaotiskt. Tecken på detta är: ·Brottet är inte planerat utan spontant. ·Gärningsmannen har ett expositionsbeteende vid biografen. ·Gärningsmannen har ett högriskbeteende genom att inte ta större hänsyn till människor omkring, bilar och eventuella civila poliser i samband med beskjutningen. ·Det förekommer ingen konversation före beskjutningen. ·Genomförandet är oklart genom att beskjuts men inte dödas. ·Gärningsmannen förefaller lätt förvirrad efter det att han skjutit. ·Brottet är i sig till synes motivlöst. Det finns dock några drag av organiserat brott. ·Gärningsmannens tålamod att vänta efter mötet med offret. ·Gärningsmannen visar sin avsikt mycket sent i förloppet. Med konklusionen och klassifikationen av brottet som bas, är de möj- ligt att närmare beskriva gärningsmannens karakteristiska. Av olika skäl finns det anledning tro att denne person inte ändras i väsentliga avseenden efter att han mördat . Hans k arakteristiska är Utdrag ur GMP (forts.) därför väsentligen desamma , som de var vid tiden för mordet. I den mån det skulle kunna vara annorledes markeras det särskilt. som gått sedan vi lämnade ett utkast till profil har reanalys av materialet medfört smärre förändringar och modifikationer av profilen. Det har tidigare konstaterats att detta brott väsentligen är kaotiskt, vilket medför att gärningsmannen i huvudsak har kaotiska drag, som kan beskrivas i generella termer varav följer en serie sannolika omständigheter. Det rör sig om en personlighetsstörd, svensk man utan större förmåga till logisk resonemang i pressade situationer och som hellre låter känslorna styra handlandet. Han är en driftstyrd person, som därmed har svårigheter i interaktionen med andra människor. En sådan person har vanligen en bakgrund kantad av diverse misslyckanden och dessa förhållanden i kombination ger hans aktuella liv en speciell kontur av kantighet, rigiditet och originella levnadsomständigheter. Den närmare arten av personlighetsstörning låter sig inte, som tidigare påpekats, beskrivas närmare. Ett brott av denna typ begås dock van- ligen av personer med psykopatiska drag. Gärningsmannen är således en intolerant, illojal och hänsynslös person som styrs av impulser, hugskott och infall. Därmed finns ett drag av rastlöshet och bristande uthållighet, som visar sig på många livets områden. En konsekvens av den störda personligheten är svårigheter att relatera till andra och upprätthålla vänskaps- och andra relationer. I grund och botten är personen rädd för konfrontation men han drar sig inte för att söka den om det skulle kunna tjäna hans syften. Det finns ett betydande förakt för andra och förakt för svaghet, som tar sig uttryck i fördomsfullhet och tendens till snara omdömen om andra. Omdömen, som till sin karaktär är rigida och bristfälligt nyanserade. Ytligt sett kan han säkert framstå som självsäker genom sin självhävdelse men i andra avseenden framstår han som uppblåst och oäkta, vilket avspeglar en brist på inre kompass. Utdrag ur GMP (forts.) Den störda personligheten för med sig att gärningsmannen lever ett liv fattigt på omväxling och utan större ambitioner. Han trivs bäst i sin ensamhet men ägnar sig inte åt krävande hobbies. Hans liv kan, för omgivningen, te sig händelsefattigt och tråkigt. Han är politiskt ointresserad men det finns troligen ett betydande hat mot samhället och dess representanter, som har sin grund i hans egna svårigheter i livet. Gärningsmannen är troligen därför inte medlem av föreningar eller samfund men kan naturligtvis sympatisera med eller intressera sig för organisationer eller tankesystem med originell eller avvikande framtoning. Även om mötet med var slumpmässigt är det möjligt att gärningsmannen kan ha kartlagt eller andra prominenta personer under till synes planlöst vandrande kring deras bostäder och arbetsplatser. Gärningsmannen synes ha viss vana vid skjutvapen. Det mest sannolika är att han fullgjort, åtminstone en del av värnplikten, som ju ger vana vid skjutvapen. Han kan även ha skaffat sig vana på egen hand på avlägsna orter men det är även tänkbart att han då och då besökt en skjutbana vilket medför att han kan vara känd där.