sou · GNB3102 · 2000-01-01 00:00:00 — Programmet förläng- des första gången för perioden –1998 (Tempus II), 1996 –2000 (Tempus II bis) och tredje gången 1999 för perioden –2006 (Tempus III). Tempus I omfattade de central- och östeuropeiska länder (Phare-länderna). Tempus II och II bis om- fattar både Phare och Tacis-länderna genom två separata delprogram. Tempus III omfattar de tre Phare-länder som inte ansökt om EU- medlemskap (, och ) samt de tretton Tacis-länderna. 22 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY Programmet stöder en omstrukturering av den högre utbildningen i för att underlätta en anpassning till marknads- ekonomi och ett medlemskap i . Det prioriterar en förändring av undervisningsprogram samt reformering av den högre utbildningens institutioner i Phare och Tacis-länderna. Phare-länderna är , , , , , , , , , , , och medan Tacis-länderna är , , , Geor- gien, , , , , , Turk- menistan, och . Samarbetet sker främst i multilate- rala nätverksprojekt där, förutom EU-länderna, följande 12 länder kan deltaga med egen finansiering: , , , , Ka- nada, , , , , , och . Minst två EU-länder skall vara representerade i varje projekt som normalt är . Den svenska delan av Tempus-programmet administreras av Hög- skoleverket. I uppgiften att vara nationellt programkontor ingår upp- gifter som samordning, rådgivning och utveckling av programmet, samt beslut om fördelning av svenska medel för stöd till projektdeltagande och kontaktresor. Uppdraget innefattar även kontakter med de andra nationella Tempuskontoren, kommissionen och i . Programmet riktar sig främst till universitet och högskolor, men i viss mån även till företag och andra organisationer. Information från om Tempus går främst till de svenska lärosäternas Tempusansvariga. Bl.a. genomförs årliga informations- dagar. bistår även med stöd och rådgivning till Tem- pusprojekt. 9HUNVDPKHWVPHGHO: Det svenska anslaget för Tempus uppgår för hela perioden –1999 till ca , varav ca . T.o.m. hade för- brukats av medel. ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 23 resterande medel på anslaget vid utgången av 1999 uppgå till högst . I budgetunderlaget får åren 2000–2002 har verket hemställt att erhålla anslag för Tempus omfattande för och . Sve- rige har deltagit i av alla projekt. En del av dessa projekt har också samordnats från svensk sida. $GPLQLVWUDWLYD PHGHO Omkostnaderna på anslaget för Tempus var , exkl. utrustning och lokaler . genererade verksamheten intäkter genom konferensavgifter som upp- gick till . Lönekostnader var , inkl. löne- bikostnader. Administrationen av Tempus har krävt 1 handläggartjänst. En 0,75 assistenttjänst (gemensam för samtliga program). Programmet har varit framgångsrikt. Det har utvecklat och stärkt hög- skoleinstitutioner i på ett sätt som annars varit svårt att göra. Genom normalt 3-åriga multilaterala projekt (med hög- skolepartners från minst två EU-länder och ett Phare- eller Tacis- land) har Tempus lyckats utveckla och förstärka den högre ut- bildningen i dessa länder. Det har skett bl.a. genom förändring av strukturerna på högskoleinstitutioner, utveckling av läroplaner, skapan- de av institutionella och individuella kontaktnätverk, uppb yggande av laboratorier och bibliotek samt genom att mellan institutioner bedriva ett utbyte av studenter, lärare och teknisk personal. har haft de flesta projekt inom ämnesområdena naturveten- skap, teknologi, socialvetenskap, företags- och universitetsadministra- tion samt medicin. Av har , och varit de länder som procentuellt sett haft särskilt stort antal svenska partners. , och är andra exempel på län- der som har ett stort antal svenska partners. Totalt deltar svenska part- ners i projekt med 12 av de 13 Phare-länderna. Samtliga svenska uni- versitet, ett stort antal svenska högskolor och ett antal svenska företag har deltagit i ett eller flera projekt. Beträffande Tempus Tacis-länderna har det svenska intresset främst riktat sig mot , , Ar- menien och . 24 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY Tempus III kommer att omfatta perioden –2006. EU:s fokusering kommer att flyttas från Phare till Tacis-länderna. Erfarenheter från projekt inom Tempus Phare-länderna kommer att tas tillvara i Tempus III. Målsättningen blir inte att förbereda Tacis-länderna för ett medlem- skap i EU utan att försöka stärka och utveckla högskoleinstitutioner samt att sprida de resultat man nått på högskolorna till andra delar av samhället i dessa länder. Målet är också att nå och vidmakthålla en nivå på högskoleutbildningen som bidrar till en bättre samhällsutveckling. 2.2.3Alfa, Samarbetsprogrammen och , EU:s Medelhavssamarbete $OID är EU:s program för samverkan med på utbildnings- området. Det ingår som en del av ett samarbetsavtal för att höja Syd- kompetens inom bl.a. vetenskap och teknik. Deltagande sker i nätverk med minst fem universitet från olika länder. Alfa innehåller möjligheter för utbytesstudier på grundläggande-, masters-, och dokto- Beslut om programmet togs . 6DPDUEHWVSURJUDPPHQ (8 86$ RFK (8 .DQDGD syftar till att hitta metoder som förbättrar samarbetet inom högre utbildning och yrkesut- bildning. Programmen bedrivs i liten skala och stöder ett begränsat an- tal projekt som startas inom ramen för ett multilaterat samarbete. Det riktar sig till universitet och utbildningsanordnare. Projekten skall in- nehålla sex samarbetspartners varav tre stycken från skilda europeiska stater och tre stycken från skilda delstater i respektive provinser i . Projekten kan gälla institutionell utveckling eller studentut- Beslut om båda programmen togs . (8 V 0HGHOKDYVVDPDUEHWH omfattar EU och de s.k. MED12- länderna runt . Med-Campus är ett delområde inom detta program som gäller universitet och högskolor. Syftet är att främja social och ekonomisk utveckling i de södra och östra havsländerna. Programmet startade och har flera likheter med Tempus-programmet. Ansökningar till dessa tre program inlämnas direkt till den Europe- iska kommissionen i . Beträffande samarbetsprogrammen EU- och lämnar den amerikanska respektive kanadensiska delen av partnerskapen in separata ansökningar i sina respektive hem- länder. har ett informationsansvar för de tre programmen. ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 25 $OID Universitet och studenter på grundläggande-, masters-, och dokto- 6DPDUEHWVSURJUDPPHQ (8 86$ RFK (8 .DQDGD Universitet, hög- skolor och institutioner för yrkesutbildning. (8 V 0HGHOKDYVVDPDUEHWH Högre tjänstemän, universitetslärare och forskarstuderande. Information inhämtas från den Europeiska kommissionen och förmed- las till universitet och högskolor, genom och Pro- gramkontorets gängse informationskanaler. 9HUNVDPKHWVPHGHO Inga särskilda medel är budgeterade för denna in- $GPLQLVWUDWLYD PHGHO Löner, inkl. lönebikostnader . En 0,25 handläggartjänst är gemensam för dessa tre program. En 0,75 assistentjänst (gemensam för samtliga EU-program vid Högskolever- ket). Beträffande Alfa har tillgång till information om visst deltagande från svenska universitet. I samarbetsprogrammet deltar fem och i samarbetsprogrammet deltar tio svenska universitet i projekt som blivit godkända under de tre senaste årens an- sökningsomgångar. Tre svenska universitet ingår dessutom i mer än ett projekt – (fyra) i (tre) och (två). Programmen Alfa och EU:s Medelhavs- samarbete bedöms av ha en intressant utvecklings- potential. 26 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY Beslut om Alfa II togs av ministerrådet . Någon an- sökningsomgång har ännu inte utlysts. har meddelat att information kommer att sändas till alla universitet när den är tillgänglig. Beträffande samarbetsprogrammen och tyder alla uppgifter från på att pro- grammen kommer att förlängas. Ungdom för är ett instrument för att främja samarbetspolitiken inom ungdomssektorn. Programmet vänder sig till grupper av ung- domar och ungdomsledare för aktiviteter utanför det formella utbild- ningssystemet. Målet är att utveckla ungdomars erfarenheter och kun- skaper genom kontakter med ungdomar från andra länder, främst i Eu- ropa. Aktiviteter som utvecklar ungdomsverksamheten på lokal nivå och som underlättar missgynnade ungdomars tillgång till programverk- samheten prioriteras. Programmet består av fem delprogram, varav ungdomsutbyte för grupper av unga är det största delprogrammet. Där- utöver ges även stöd till lokala projekt som b ygger på ungas egna in iti- ativ, kontakter mellan ungdomsledare och beslutsfattare i ungdomsfrå- gor, samt för informations- och forskningsprojekt inom området. Stöd kan ges till högst av projektkostnaderna. är nationellt kontor (administrerande myndighet) för programmet som i hög grad är decentraliserat, dvs. de nationella kontoren fattar beslut om stöd i flertalet av delprogrammen. Ungdomar mellan i EU- och EES-länderna samt ytterliga- re 10 europeiska länder med vilka EU ingått associationsavtal. Projek- tansökningar inlämnas av organisationer eller andra former av grupper av ungdomar. ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 27 Information sker genom ett flertal kanaler. Mycket av informationen sker genom Ungdomstyrelsens generella informationsverktyg; det mån- atliga nyhetsbrevet , myndighetens hemsida samt mäs- sor/seminarier/kommunbesök och andra utåtriktade verksamheter som genomför. Därutöver finns ett särskilt informations- blad om ungdomsutbyte (6 nr/år) samt ett nätverk av lokala vidarein- formatörer (ca 120 st). 9HUNVDPKHWVPHGHO Den sammanlagda budgeten för programmet 1995– 1999 är , eller . Av verksamhetsmedlen beslutas av de natio- nella kontoren (decentraliserade delprogram) och av kommissio- nen (centraliserade delprogram). Inom ramen för de decentraliserade delprogrammen tilldelades ca . I de projekt som beviljats stöd direkt av kommissionen var det 55 projekt med svenska deltagare/projektpartners . Dessa projekt tilldela- des ca . Inom delprogrammet A1. Ungdomsutbyte, som är det största enskil- da delprogrammet för ansökningar direkt till , har antalet ansökningar respektive beviljade ansökningar under de tre se- naste åren haft följande utveckling: Då budgetmedlen varit i princip konstanta mellan de olika åren har ut- vecklingen med ett ökat antal ansökningar inneburit att beviljade medel per projekt har minskat. $GPLQLVWUDWLYD PHGHO WHNQLVNW VW|G uppgick svenska administ- rationskostnader för programmet till , varav var EU-medel och var nationell medfinansiering. Av de administ- rativa kostnaderna var personalkostnader, inkl. lönebikostnader, operativa kostnader (resor, möten, datautrustning, hyreskostnader) och informationskostnader. 28 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY Fyra heltidstjänster samt motsvarande 0,70 av en heltidstjänst för administrativ hantering. För koordinering och samordning av de båda programmen Ungdom för och Europeisk volontärtjänst avsätts motsvarande 0,80 av en heltidstjänst varav 0,50 för det förra och 0,30 för det senare programmet. tog över ansvaret som nationellt kontor för programmet . Antalet svenska ansökningar har därefter ökat successivt och sökandetrycket i förhållande till utdelningsbara medel är högt. har också väl uppnått målet att minst en tredjedel av resurserna skall gå till s.k. missgynnade ungdomsgrupper (andel är ). Totalt deltog ca 1 900 svenska ungdomar i projekt som givits stöd av programmet. Utvärderingsmöten visar att deltagarna generellt är mycket nöjda med sina utbyten och med det stöd de erhåller från det nationella kon- toret. Kritik riktas främst mot de centralt fastslagna administrativa reglerna, inte minst ansöknings- och redovisningshandlingar. På uppdrag av kommissionen har en extern europeisk utvärdering genomförts av de nationella kontorens sätt att administrera Ungdoms- programmen. Utvärderingen ger ett mycket bra be- tyg, särskilt vad avser organisation, personalens kompetensnivå, infor- mationsspridning och rådgivning. erfarenheter är att det finns stora synergieffekter mellan myndighetens lokala utvecklingsarbete och utvecklingen av de två EU-programmen. Myndigheten ger ekonomiskt och kunskapsmäs- sigt stöd till olika former av lokalt utvecklingsarbete och har därigenom skapat ett stort kontaktnät med lokala ungdomsprojekt. Det lokala ut- vecklingsarbetet utgör en viktig förutsättning för att stimulera delta- gande i EU-programmen, inte minst från de grupper som vanligtvis inte deltar i internationellt samarbete. EU-programmen ger i sin tur möjlig- heter till erfarenheter från andra länder som kan stärka det lokala ut- vecklingsarbetet. Ett nytt program på ungdomsområdet, Ungdom, har föreslagits ersätta Ungdom för och Europeisk volontärtjänst. Målen för program- met är att utveckla ungas interkulturella förståelse, deras solidari- ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 29 tetskänsla, initiativförmåga och entreprenörsanda samt att stärka sam- arbetet inom ungdomssektorn. Det nya programmet kommer att inne- hålla delar av de två tidigare programmen och bestå av fem delpro- gram; ungdomsutbyte, volontärtjänst, ungdomsinitiativ, gemensamma åtgärder med utbildningsprogrammen samt olika former av stödåtgär- der. Den absoluta majoriteten av resurserna kommer med största san- nolikhet att allokeras till de två förstnämnda delprogrammen. Den före- slagna programperioden är (2000–2004) och budgeten är i kom- missionens förslag . I rådets gemensamma ståndpunkt föreslogs en mer begränsad budget, . Den slutliga budgeten kan förväntas hamna någonstans mellan kommissio- nens och rådets förslag. Ett slutligt beslut om programmet förväntas . Europeisk volontärtjänst för ungdomar ger enskilda ungdomar möjlighet att delta i ett samhällsnyttigt projekt i ett annat land. Programmets mål är att dels ge en ny berikande erfarenhet för ungdomar som en alternativ möjlighet till utbildning och praktik, dels ge ett bidrag till den lokala utvecklingen i de projekt volontärerna deltar. Projekten bygger på ett samarbete mellan ett sändande och ett mottagande projekt (vanligtvis organisationer) samt den enskilde volontären. Programmet innehåller stöd till såväl längre (6–12 månader) som kortare (–3 månader) volontärtjänst inom deltagarländerna, volontärtjänst utanför deltagarländerna, uppföljnings- projekt efter volontärtiden samt olika stödaktiviteter. Stöd kan ges till högst av projektkostnaderna. är nationellt kontor (administrerande myndighet) för programmet som i hög grad är decentraliserat, dvs. de nationella kontoren fattar beslut om stöd i flertalet av delprogrammen. Ungdomar mellan i EU-länderna samt och . Intresseanmälan inlämnas av mottagande respektive sändande projekt och när man kommit överens ansöker projekten stöd hos respektive nationellt kontor. 30 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY Information sker genom ett flertal kanaler. Mycket av informationen sker genom Ungdomstyrelsens generella informationsverktyg; det mån- atliga nyhetsbrevet , myndighetens hemsida samt mäs- sor/seminarier/kommunbesök och andra utåtriktade verksamheter som genomför. Därutöver finns ett särskilt informations- blad om ungdomsutbyte (6 nr/år) samt ett nätverk av lokala vidare- informatörer (ca 120 st). 'HQ VDPPDQODJGD EXGJHWHQ 1999 är drygt 200 mil- joner kronor. Av verksamhetsmedlen beslutas av de nationella kontoren (decentraliserade delprogram) och av kommissionen (centraliserade delprogram). Inom ramen för de decent- raliserade delprogrammen tilldelades ca . Det saknas f.n. uppgifter från om antalet svenska ungdomar som deltagit i programmet genom de centraliserade delprogrammen. Programmets ansökningsförfarande är upplagt på ett sådant sätt att det inte är meningsfullt att analysera andelen beviljade ansökningar. Mottagande och sändande projekt skickar i ett första steg in en intres- seanmälan och blir därefter granskade och godkända som projekt. finns det 63 av kommissionen godkända mottagande pro- jekt och 75 utländska volontärer har tjänstgjort i (). På den sändande sidan har Sve- rige 50 sändande och 75 svenska volontärer har deltagit i volontärsverksamhet utomlands. $GPLQLVWUDWLYD PHGHO WHNQLVNW VW|G uppgick svenska administ- rationskostnader för Europeisk volontärtjänst till , varav var EU-medel och nationell medfinansiering. Av dessa var personalkostnader, inkl. lönebikostnader, operativa kost- nader och informationskostnader. Handläggningen kräver 2,75 tjänster samt 0,40 av en heltidstjänst för administration. För koordinering och samordning av de båda program- men Ungdom för och Europeisk volontärstjänst avsätts motsva- rande 0,80 av en heltidstjänst varav 0,50 för det förra och 0,30 för det senare programmet. ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 31 Programmet startades , men föregicks av ett pilotprojekt –98. Antalet volontärplatser som är tillgängliga för varje land har varit mycket begränsade. Antalet svenska ungdomar intresserade av att delta är högt. Då har liten erfarenhet av volontärtjänstarbete har det initialt funnits ett begränsat intresse att delta som sändande projekt. har t.o.m. sammanlagt skickat iväg drygt 100 volontärer och tagit emot ungefär lika många utländska volontärer. Utvärderingsmöten visar att deltagarna generellt är mycket nöjda med sina utbyten och med det stöd de erhåller från det nationella kon- toret. Kritik riktas främst mot de centralt fastslagna administrativa reglerna, inte minst ansöknings- och redovisningshandlingar. På uppdrag av kommissionen har en extern europeisk utvärdering genomförts av de nationella kontorens sätt att administrera Ungdoms- programmen. Utvärderingen ger ett mycket bra be- tyg, särskilt vad avser organisation, personalens kompetensnivå, infor- mationsspridning och rådgivning. erfarenheter är att det finns stora synergieffekter mellan myndighetens lokala utvecklingsarbete och utvecklingen av de två EU-programmen. Myndigheten ger ekonomiskt och kunskapsmäs- sigt stöd till olika former av lokalt utvecklingsarbete och har därigenom skapat ett stort kontaktnät med lokala ungdomsprojekt. Det lokala ut- vecklingsarbetet utgör en viktig förutsättning för att stimulera delta- gande i EU-programmen, inte minst från de grupper som vanligtvis inte deltar i internationellt samarbete. EU-programmen ger i sin tur möjlig- heter till erfarenheter från andra länder som kan stärka det lokala ut- vecklingsarbetet. Ett nytt program på ungdomsområdet, Ungdom, har föreslagits ersätta Ungdom för och Europeisk volontärtjänst. Målen för program- met är att utveckla ungas interkulturella förståelse, deras solidari- tetskänsla, initiativförmåga och entreprenörsanda samt att stärka sam- arbetet inom ungdomssektorn. Det nya programmet kommer att inne- hålla delar av de två tidigare programmen och bestå av fem delpro- gram; ungdomsutbyte, volontärtjänst, ungdomsinitiativ, gemensamma åtgärder med utbildningsprogrammen samt olika former av stödåtgär- der. Den absoluta majoriteten av resurserna kommer med största san- nolikhet att allokeras till de två förstnämnda delprogrammen. 32 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY slagna programperioden är (2000–2004) och budgeten är i kom- missionens förslag 600 miljoner ecu. I rådets gemensamma ståndpunkt föreslogs en mer begränsad budget, . Den slutliga budgeten kan förväntas hamna någonstans mellan kommissio- nens och rådets förslag. Ett slutligt beslut om programmet förväntas . 2.2.6Skolverkets stipendier och bidrag anvisas i regleringsbrev medel att fördela till skolor för in- ternationella kontakter i enlighet med förordningen SKOLFS 1993:17. Med utgångspunkt i förordningen beslutar om specifika kriterier och riktlinjer för beviljande av medel. I dessa görs priorite- ringar avseende skolformer, utbytesländer, geografisk spridning och långsiktigt arbete. Prioriteringarna är samordnade med generella natio- nella prioriteringar avseende skolutveckling. Stipendier och bidrag är av fem olika slag: 1.Stipendier för att främja internationella kontakter utgår för besök vid motsvarande utländsk verksamhet för att planera olika former av utbyten. Syftet är att möjliggöra etablerandet av kontakter som kan leda till långsiktigt internationellt samarbete. Ansökning kan ske vid två fasta tillfällen . 2.Bidrag till huvudmän för utvecklingsarbete som syftar till att med hjälp av internationella kontakter förverkliga de mål som anges i läroplanerna ska främja uppb yggnad och utveckling av kontakter genom elev-, barn- och lärarutbyten. Två fasta ansökningstillfällen . 3.Stipendier för aktivt deltagande i konferenser utomlands ska ge möjligheter till erfarenhetsutbyte och kontaktskapande utomlands. Sökande ska medverka i konferenser med egen presentation eller föredragning. Ansökningar beviljas löpande . 4.Bidrag för extraundervisning i svenska för elever från utlandet ska underlätta för svenska gymnasieskolor att erbjuda extra undervis- ning i svenska till utbytesstuderande från utlandet som tas emot i svenska skolor under ett läs- eller kalenderår. Två fasta ansöknings- tillfällen . 5.Bidrag till skolhuvudmän för fortbildning av lärare för undervisning i olika ämnen på annat språk än svenska ges löpande såväl till lärare som vill språkutbilda sig som till språklärare som vill integrera det egna undervisningsspråket i andra ämnen. ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 33 Skolor och skolhuvudmän. För stipendierna 1, 3 och 5 är målgruppen personal i skola och förskola samt skolledare. Bidragen under 2 avser projekt med personal- och elevmedverkan, även om det är skolhuvud- männen som söker och beviljas medel. Enskilda elever kan inte söka några medel från . informerar via sina reguljära kanaler; nyhetsbrev, hemsida och i förekommande fall i egna tidningar. Annonsering sker i lärartid- ningar. informerar via sina kanaler; nyhetsbrev o dyl. 9HUNVDPKHWVPHGHO per stipendie/bidragstyp: Av 563 inkomna ansökningar har 171 beviljats sammanlagt 2.Av 234 ansökningar har 99 beviljats sammanlagt . 3.Av 281 inkomna ansökningar har 42 beviljats sammanlagt . 4.Av 35 ansökningar har 26 beviljats sammanlagt . 5.Av 52 inkomna ansökningar har 28 beviljats sammanlagt . $GPLQLVWUDWLYD PHGHO består av ersättning till för administration av bidragen 1–3. Regleras i särskilt avtal och uppgår till . Därutöver beräknas admi- nistrativa kostnader uppgå till , varav 86,utgjorde lönekostnader, inkl. lönebikostnader och övriga för- valtningskostnader. behov av personal som har övergripande ansvar för samt- liga bidrag och stipendier administrerar bidragen 4 och 5, informerar om samtliga stipendier och gör grundläggande uppföljningar uppgår till motsvarande 0,80 av en heltidstjänst. 34 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY har fördelat medel för internationella kontakter . Det har varit ett stort intresse för utbyte med . Antalet ansökningar har också varit förhållandevis kon- stant över åren, liksom fördelningen på olika typer av stipendier/bidrag. Handläggaren bedömer dock att kvaliteten på projektansökningarna ökat. Den utformning av stipendier och bidrag som används är ett resultat av gjorda erfarenheter – intresserade skolor kan i ett inled- ningsskede åka iväg och knyta kontakter med hjälp av ett stipendium. Därefter kan ett utbyte planeras och genomföras med stöd av bidrag från . Denna organisation har bedömts vara den bästa vägen att nå målet långsiktiga initiativ på skolnivå. kriterier för fördelning av medel har haft visst genomslag om än inte i den grad som man kanske skulle önska. Intresset för internationella kontakter varierar beroende på skolform och geografiska förutsättningar. De vanligaste orsakerna till avslag på ansökningar är att tänkta pro- jekt/resor inte motsvarar stipendiernas/bidragens syfte. Det kan röra sig om ren lärarfortbildning, om konferensdeltagande i mer passiv mening eller om projekt som av andra anledning inte bedöms som realistiska utifrån angivna kriterier. Vidare avslås projekt där huvudmannen inte tar stipulerat ekonomiskt ansvar för minst hälften av projektkostnader- na, liksom projekt som finansieras exempelvis via EU-medel. I regeringens utvecklingsplan anges att internationalisering och inter- nationella kontakter ska vara en möjlighet för alla skolor och elever. Detta kräver att exempelvis bidrag och stipendier blir en reell möjlighet för fler kommuner och skolor .