sou · GNB375d1 · 2000-01-01 00:00:00 — 2) Beskrivning av landskapets förutsättningar (karaktär och känslighet för olika typer av exploatering) inom olika områden i en kommun. Kommentar: Denna beskrivning kan utgöra ett underlag till kommunens översiktsplan. Exempel på hur sådana beskrivningar kan utformas redovisas i ett planeringsunderlag för kommun.29 3) Avvägning mellan vindkraftsintressen och bevarandeintressen för naturvård, kulturmiljövård och friluftsliv enligt MB i en kommun. Kommentar: En sådan avvägning finns i ett förslag till fördjupning av översiktsplan för kommun30. I planförslaget görs överväganden bland annat om vindkraftverkens placering i olika landskapstyper. 4) Tillståndsprövning och MKB samt eventuell detaljplaneläggning, initierat av ett aktuellt vindkraftsprojekt. Kommentar: Detta fjärde steg ger den slutliga utformningen och bedömningsunderlaget för ett vindkraftsprojekt. I ett förslag till arbetsmodell för landskapsanalys av förutsättningarna för bebyggelse längs , identifieras fyra nivåer för fysisk planering av områden som, enligt tidigare 3 kap. NRL (särskilda hus- hållningsbestämmelser) numera 4 kap. MB, i sin helhet är av riksintresse 28Kustområdet och skärgården i , en värdebeskrivning av ett national landskap enligt 4 kap. , Häfte, G. Wockatz, R. , 1999, i . 29Vindkraft i kommun, A-L. , 1998, , SLU . 30Fördjupad översiktsplan för vindkraft på södra , Samrådsförslag, 1999, Stadsarkitektkontoret, . Hur värdera landskapet 75 med hänsyn till de natur- och kulturvärden som finns där. (Se ovanstående ruta.) Arbetsmodellen, som redovisas i en rapport från den tidigare i och län31, skulle kunna ut- vecklas för att användas för landskapsanalys rörande vindkraftanlägg- ningar. 6.2.2Lagstiftningen och dess tillämpning Bestämmelserna i ger utrymme för tolkning av hur avvägningar mellan olika intressen skall göras. Å ena sidan läggs i 1 kap. 1 § fast balkens syfte att främja en hållbar utveckling. Bland annat sägs att skall tillämpas så att ... hushållning med ... energi främjas så att ett kretslopp uppnås. I balkens allmänna hänsynsregler i 2 kap. anges i 5 § att en kretsloppsprincip skall gälla bland annat för energi och att i första hand förnybara energikällor skall användas. Balken uttrycker å andra sidan också krav på ett bevarande av olika naturområden. I kap. 1 § sägs att skall tillämpas så att värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas. Balkens bestämmelser om hänsyn till olika bevarandeintressen vid exploatering i områden med bestämmelser enligt 3 och 4 kap. - grundläggande respektive särskilda bestämmelser för hushåll- ning med mark och vatten - har vidare stor betydelse. Det finns sålunda ett betydande utrymme för olika tolkningar av MB. Vad skall menas med hushållningsbegreppet i 1 kap. 1 § fjärde punkten MB? Att betrakta ett naturområde enligt 3 kap. MB – områden med grundläggande hushållningsbestämmelser – och/eller 4 kap. MB – områden med särskilda hushållningsbestämmelser – som en resurs i sig med ett egenvärde, som inte kan förenas med vindkraftverk i området, kan vara att hushålla med biologiska resurser eller landskapsbilden, men det kan också indirekt vara att försvåra hushållningen med ändliga resurser, genom att vindkraft inte får ersätta ett fossilt bränsle såsom kol eller olja. Tillämpningen av i samma områden enligt 3 kap. respektive 4 kap. MB kan, med stöd av kretsloppsprincipen i 1 kap. 1 § femte punkten, tala för en exploatering av vindkraften, såsom en energiform med ett lokalt ekologiskt kretslopp. Bestämmelserna i har relevans också för tillämpningen av (PBL). I regeringens proposition om svenska miljömål läggs som 31 Kustens byggande - Landskapets identitet, J. , 1995, i . 76 Hur värdera landskapet en riktlinje fast att de nationella miljökvalitetsmålen, som skall ge ledning för tillämpningen av 1 kap. MB, skall vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande. Denna riktlinje har godkänts av riksdagen.32 En intervjuundersökning inom ramen för en licentiatsuppsats vid universitet33 kan användas för att belysa problemet med att väga ihop vindkraftens för- och nackdelar. Intervjuer gjordes med bland annat tjänstemän på länsstyrelserna i och dåvarande , samt . Intervjuerna rörde vindkraftens samhälleliga förutsättningar i vid mening. I den följande rutan anges vilka frågor som intervjuerna avsåg att ge svar på. Författaren lämnar följande kommentar till svaren från de intervjuade: Hur orört ett område egentligen är, eller varför denna orördhet är så viktig, problematiseras i liten utsträckning. Hur vacker en artefakt (kulturföremål, läs vindkraftverk, vår anm.) i sig själv är, eller hur väl den passar in i en miljö, eller hur lämplig den är utifrån ett ekologiskt bärkraftighetsperspektiv, uppfattas i sammanhangen vara irrelevanta aspekter. Det man lägger vikt vid är föremålets artificiella karaktär. Föreställningen om naturmiljöns naturlighet och den etablerade dis- tinktionen natur/kultur, påverkar enligt uppsatsen synen på vindkraften. Att många människor har svårt att acceptera visuella intrång i natur- landskapet kan enligt uppsatsen ha sin grund i dagens dominerande natursyn, som sannolikt har starka rötter i det traditionella industri- samhället, enligt vilken den orörda naturen har fått ett högt symbol- värde i vårt samhälle. Vindkraften tar i anspråk delar av vår omgivning som traditionellt uppfattas som naturlandskap. Möjligheterna att kom- binera ett bevarande med ett brukande lyfts sällan fram. Det verkar vara viktigare vad vindkraftverken förmedlar för intryck, än vad de förmedlar för kraft. Vindkraftens landskap, T. Böhler, 1998, dier av människans villkor, . Frågor vid intervjuer med handläggare på länsstyrelser och kommuner 1997/98:145, 1998/99:MJU6, Rskr. 1998/99:183. 33Vindkraftens landskap, en fallstudie om konflikter kring vindkraftsetablering på den svenska , Licentiatsuppsats, , 1998, av människans villkor, . Hur värdera landskapet 77 *Vad anses vara vindkraftens fördelar/nackdelar - vilka argument fokuseras och vilka inte? *Påverkar vindkraften den biologiska mångfalden? *Hur påverkar vindkraften naturlandskapet? *Hur håller man isär frågor rörande landskapet från frågor rörande biologisk mångfald? *Vilken kunskap refererar man till? *Vilken vikt lägger man vid vindkraftens ekologiska värde? *Uppfattas vindkraft som en viktig och nödvändig del av en hållbar utveckling? Varje enskild intervju har haft frågor som har varit kopplade till den intervjuades: *Erfarenhet; frågor som rör de intervjuades erfarenheter från det dagliga arbetet och som har anknytning till vindkraft. *Attityder och värderingar; frågor som rör aktörernas världsbild, natur syn, visioner om det hållbara samhället etc. *Känslor; frågor som handlar om känslomässiga aspekter i de intervjua des erfarenheter. Vad känner man när man ser ett vindkraftverk i land skapet? *Kunskap; frågor som rör de intervjuades kunskapbas. Vilken kunskap refererar man till? *Sensoriska frågor; vad är det man uppskattar med att vara ute i naturen? Den friska luften? Uppsatsen visar att olika synsätt på bevarande och nyttjande av landskapets värden i förhållande till vindkraftens egenskaper, kan avgöra vilken praxis som blir gällande vid planerande och tillståndsprövande myndigheter. I flera remissvar anser man att bevarandeintressen av tradition hanteras med alltför stor tyngd i planarbetet. framför att det förefaller som om naturmiljöhänsyn i ganska snäv mening tillåts avgöra frågor om tillstånd till vindkraftsetableringar och att tillräcklig hänsyn inte tas till att vindkraften är en utsläppsfri inhemsk energikälla. 78 Hur värdera landskapet Skäl till att vindkraften kan ha svårt att hävda sig mot motstående intressen att använda mark- och vattenområden kan vara ·att människor har svårt för att acceptera visuella intrång i naturland- skapet, ·uppfattningen att vindkraften inte är betydelsefull för energiförsörjning en i ett nationellt perspektiv och ·att vindkraftens begränsning av diffusa, långsamma, irreversibla och ekosystemnedbrytande förändringar som orsakas av alternativ elpro- duktion baserad på fossila bränslen inte uppmärksammas tillräckligt. Risken för att de etablerade bevarandeintressena för natur- och kultur- miljövård kan hävdas med för stor tyngd i förhållande till vindkraftsin- tresset har minskat genom att det numera enligt MB finns en självständig till administrativt knuten prövningsmyndighet, Miljöprövningsdelegationen som skall pröva vindkraftsanläggningar på mer än 1 MW men mindre än 10 MW. svarade för denna prövning. Avsikten med denna förändring är enligt miljöbalkspropositionen (prop. 1997/98:45) att prövning av tillstånd skall ha fastare former och att förfarandet är anpassat till det i Miljödomstolen. skall yttra sig till Miljöprövningsdelegationen. Partsför- hållandet mellan det allmänna intresset och sökanden samt berörda sakägare blir därmed tydligt. Miljöprövningsdelegationen skall ha tyd- liga regler om sammansättning och kompetens i beslutsfunktionen, vilket enligt propositionen bör göra det lättare att förutse utgången av ett ärende, med de anspråk på rättssäkerhet som bör ställas. I propositionen sägs: Genom att reglera formerna för beslutsfattandet och lägga vikt vid den juridiska hanteringen, bör en viktig källa till osäkerhet elimineras.34 Länsstyrelsernas strategier för regional miljö (STRAM) bör kunna ut- vecklas till ett underlag som ger en bättre helhetssyn på vindkraftens miljöpåverkan vid tillämpningen av lagstiftningen. Länsstyrelserna skall enligt ett regeringsuppdrag fortlöpande inom ramen för sitt arbete med STRAM anpassa, precisera och konkretisera fjorton av de femton miljökvalitetsmålen (skogsvårdsstyrelserna ansvarar för miljökvalitetsmålet Levande skogar). STRAM-arbetet bör med ut- gångspunkt från miljökvalitetsmålen och de fem målen i 1 kap. MB på 1997/98:45 s. 472. Hur värdera landskapet 79 sikt kunna förbättra möjligheterna att på ett allsidigt sätt bedöma vind- kraftens lokaliseringsförutsättningar. Vindkraften bör vidare kunna behandlas i sådana regionala miljö- och hushållningsprogram (RMHP) som tas upp i regeringens miljömåls- proposition.35 Ett uppdrag att ta fram en översikt över områden där be- hovet av RMHP är särskilt framträdande i ett riksperspektiv har lämnats till , , och . RMHP bör enligt Regeringens skrivelse omfatta ·konkreta steg för att åtgärda områdets miljö- och hushållningsproblem på ett sätt som är tillfredsställande från miljösynpunkt, som det går att förena med intresset för sysselsättning och tillväxt. ·analys av ekonomiska förutsättningar och villkor för utvecklingsstöd, bland annat EU-stöd, till ekologiskt hållbara lösningar och ·ett samlat program för behandling av områdets miljö- och hushållnings- frågor i regional och lokal planering med sikte på ekologiskt hållbar ut- veckling. ·Länsstyrelserna i , , , , , och har ett regeringsuppdrag att ta fram RMHP för skärgården. 6.3.1Metodutveckling vad gäller underlagsmaterial Vår slutsats av analysen i det föregående är att det finns behov av mer objektiva bedömningsgrunder vid planering och tillståndsprövning av vindkraftsetableringar. Det är härvid angeläget med en metodik för landskapsanalys (bland annat natur- och kulturvärden och landskaps- bild) som gör det möjligt att bedöma landskapets helhetsvärden med avseende på konsekvenserna av utbyggnad av vindkraftverk. 80 Hur värdera landskapet vissa ansatser till en sådan metodik men det behövs ett utvecklings- arbete. Två viktiga delområden kan urskiljas: 1)Vilka funktioner/aspekter hos olika allmänna intressen kan råka i konflikt med vindkraftverk? 2)Hur skapas en förståelse för landskapets funktionella sammanhang och vindkraftens del i sammanhanget? Det första delområdet kan beröra frågor såsom: Vilka värderingar ligger till grund för avvägningen mellan bevarandemotiv och vindkrafts- etablering? ; Är t.ex. olika rekreationsformer olika känsliga för audiella och visuella förändringar? ; Kan kulturhistoriska intressen samverka med vindkraftverk i egenskap av en modern anläggning starkare knuten till landskapet än traditionell industriell verksamhet? Det andra delområdet kan beröra frågor såsom: Hur kan olika lokalise- ringsalternativ samspela med landskapets förutsättningar? ; Är det möj- ligt att peka ut olika landskapstyper/-områden där en del generella för- utsättningar, såsom olika gestaltningar, för landskapsanpassad vind- kraftsetablering kan identifieras? Som vi pekat på är en viktig delfråga hur sektorkunskap om natur och kultur kan göras planeringsrelevant. För att bedöma vindkraftens på- verkan på olika värden i landskapet, krävs utvärdering av en mängd basdata. Det är därvid väsentligt, att de värderingar som ligger bakom utvärderingarna av basdata till slutsatser för den fysiska planeringen, redovisas på ett tydligt sätt så att beslutsfattare och allmänhet kan ta ställning till olika steg i utvecklingsarbetet. Landskapsbilden är en viktig aspekt i en landskapsanalys. I en studie gjord på uppdrag redovisas bedömningsfaktorer och hänsynstaganden för etablering av vindkraftverk i olika land- skapstyper i (bilaga 10 i betänkandets del 2). Av studien fram- går att bedömningsfaktorerna är beroende av för vilken landskapstyp planeringen sker (se avsnitt 7.2). Denna studie bör kunna utgöra ett viktigt underlag för att behandla vindkraften inom ramen för länsstyrel- sernas arbete med STRAM (se avsnitt 6.2.2). Metodutvecklingen bör belysa frågan om hur man hittar en nivå i be- skrivningen av områden med särskilda hushållningsbestämmelser enligt 4 kap. MB, som är tillräckligt övergripande för att ge överblick och för- ståelse för områdenas helhetsvärden och tillräckligt konkret för att fungera som underlag för avvägningar mellan allmänna intressen i Hur värdera landskapet 81 Skalan i analysen måste anpassas till en övergripande nivå, utan att tappa förankringen i landskapet. Genom en landskapsanalys kan kommunen lägga grunden för exploatö- rernas arbete med miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) enligt MB. Om man i en landskapsanalys som avvägts mot 3 och 4 kap. MB bedömt att områden inte är lämpliga för vindkraftsetablering, bör detta behandlas i den fysiska planeringen. På så sätt kan man undvika att onödiga utredningsinsatser läggs på detaljplanering och MKB inom dessa områden. (Fiktiva exempel på innehållet i MKB redovisas i bilaga 9.) , och bör ges ett ansvar att ta fram metoder för landskapsanalys med avseende på kon- sekvenserna av utbyggnad av vindkraftverk och för integrering av denna i översiktlig fysisk planering. 6.3.2Skydd av vissa områden I de områden som åtnjuter skydd av naturen enligt bestämmelserna i 7 kap. MB, bör etablering av vindkraftverk prövas på principiellt mot- svarande sätt som i områden med grundläggande och särskilda hushåll- ningsbestämmelser enligt 3 och. 4 kap. MB i enlighet med vad vi säger i avsnitt 6.2.1. Man bör reda ut vilken typ av natur- eller kulturmiljövärde som finns i ett område och bedöma om en vindkraftsetablering skulle hota dessa värden. Vi menar emellertid att det finns skäl att indela de berörda områdena i två klasser vid bedömningar om vindkraftsetableringar är förenliga med intentionerna med skyddet av natur- och kulturvärdena. Vi bedömer att det största behovet av försiktighet finns för: ·Fågelskyddsområden, sälskyddsområden och naturreservat, där det finns för arters fortlevnad avgörande lek-, häcknings- och födosökområden. ·Särskilda skyddsområden enligt ministerrådets fågeldirektiv (7 kap. 28 § MB). Områdena ingår i det europeiska ekologiska nätverket Vindkraftsetablering i nationalparker torde generellt sett vara mycket svårt att förena med intentionerna i bestämmelserna i . 82 Hur värdera landskapet skulle kunna vara vissa delområden vars naturliga tillstånd, mer eller mindre irreversibelt, har gått förlorat. Ett exempel på en sådan miljö är närområdet kring vattenregleringsmagasinet Sourva alldeles utanför i , där ett tillfälligt tillstånd () för uppförande och drift av ett vindkraftverk har lämnats av . Vad gäller sådana områden som är särskilt viktiga för djurlivet anser vi att stor försiktighet bör iakttas. Sådana områden bör undantas för vind- kraftsetablering, intill dess att bättre kunskap om riskerna för skadlig påverkan finns (se avsnitt 8.3 och bilaga 7). Inom biotopskyddsområden är i regel koncentrationen av särskilt skyddsvärda växt- och djursamhällen mycket hög. Det direkta ian- språktagandet av mark- och vattenområden för vindkraftverks funda- ment och tillhörande anläggningar såsom vägar, skulle sannolikt skada de skyddsvärda biotoper som finns inom området. Biotopskyddsområden bör i regel undantas från vindkraftsetablering. Då de berörda natur- och kulturvärdena varierar och därmed påverkas på olika sätt av vindkraftverk, anser vi att generella uttalanden om upp- förande av vindkraftverk inte kan göras för: Vad gäller strandskyddsområden sägs i Miljöbalkspropositionen (1997/98:45) att vindkraftverk skall prövas enligt samma principer som gäller för andra byggnader och anläggningar. Det innebär att särskilda skäl krävs för dispens från strandskyddsbestämmelserna och att be- dömningen skall vara restriktiv. I allmänna råd 1995:1 Eta- blering av vindkraftverk på land, sägs att ett särskilt skäl kan vara att länsstyrelse eller kommuner gemensamt har gjort en noggrann analys av kustområdet inom en hel region och därvid funnit att en vindkrafts- utbyggnad inom vissa strandnära områden inte skulle komma i konflikt med allmänhetens friluftsliv eller de biologiska värdena, och i övrigt är förenlig med hushållningsbestämmelserna i naturresurslagen (nu miljö- balken). Vi anser att detta särskilda skäl bör vara dispensgrundande vid prövningar av ett vindkraftsprojekts förenlighet med strandskyddsbestämmelserna om lokalieringsfrågan har behandlats i en översiktsplan som i denna del är godtagen av . 7Påverkan och hänsynstaganden med avseende på landskapsbilden I Lägesrapporten konstaterar vi att landskapsbilden är den fråga som tydligt framstår som viktigast när det gäller vindkraftverkens omgiv- ningspåverkan. Vindkraftverk avviker i form och överstiger i höjdskala flertalet andra objekt i landskapet och kan därför synas på långa av- stånd. Även om vindkraftverken upptar en liten del av synfältet, drar de genom rotorbladens rörelse till sig uppmärksamhet. Landskapets utseende och kvaliteter har stor betydelse för hur de visuel- la effekterna upplevs vad gäller vindkraftverkens storlek, utformning, antal och placering samt om skilda etableringar av vind- kraftanläggningar kan läsas ihop till en grupp. Vissa landskap, såsom ålderdomliga kulturlandskap, har värden som är särskilt känsliga för utbyggnad av vindkraftverk, medan andra påverkade områden kan vara mindre känsliga för vindkraftsexploatering. Vindkraftverk behöver inte innebära en negativ påverkan utan kan tillföra enformiga landskap nya värden. Det går inte att ange en generell gräns för hur stora och hur många vindkraftverk en viss typ av landskap tål. Däremot kan antas att olika landskapstyper generellt sett har olika tålighet för vindkraftverk, liksom andra höga element. Vid varje enskild lokalisering bör dock göras en analys av påverkan på landskapsbilden som är anpassad till förutsätt- ningarna på platsen. Av remissvaren framgår att landskapsbilden är en mycket viktig fråga vid planering och tillståndsprövning av vindkraftverk. Bland de syn- punkter som framförs kan nämnas att flera remissinstanser anser att vindkraftverken bör samlas i grupper eller parker, vilket gör att totalt sett mindre områden påverkas visuellt. 7.2Överväganden om hänsynstaganden till landskapsbilden Som framgår av Lägesrapporten har antalet vindkraftverk ökat snabbt och väntas fortsätta att öka . Verken blir större, tornhöjder på 50–70 m är vanliga och kan tornhöjder på 80–90 m bli aktuella. Detta medför att vindkraftverken blir synliga på allt längre avstånd och tillsammans med det ökade antalet verk visuellt tar i anspråk allt större arealer. Av detta skäl blir det allt viktigare att vindkraftsprojekten anpassas till de förutsättningar som landskapet ger. En sådan anpassning bör främst avse vindkraftverkens ·placering med hänsyn till topografi, vegetation, bebyggelse m.m., ·höjd med hänsyn till i första hand landskapets övergripande skala, ·antal med hänsyn till landskapets skala och karaktärselement och ·gruppering med hänsyn till bland annat riktningar i landskapet Vår slutsats av den förväntade vindkraftsutbyggnaden och att vind- kraftverken blir större gör det allt viktigare att ha en helhetsbild av hur landskapet visuellt upplevs och hur olika typer av vindkraftanläggningar förhåller sig till denna. Som vi behandlar i avsnitt 6.2.1 är frågor om landskapsbilden grundläggande i den landskapsanalys (natur- och kulturvärden, landskapsbild m.m.), som behöver göras inför ställ- ningstaganden till vindkraftverks placering och utformning i den fysiska planeringen och vid tillståndsprövning. Begreppet landskapsbild är sammansatt av: Beskrivningar av landskapets utseende kan enligt en studie36 om industri i landskapet utgå från följande begrepp, som ger skilda förutsättningar för etablering av vindkraftverk: Landformen som kan vara plan/horisontell, konvex, en höjdrygg, konkav, eller en dalgång. De olika formerna har skilda kvaliteter vilket ger olika förutsättningar för inpassning av vindkraftverk i landskapet, t.ex. bör linjära grupperingar väljas i dalgångars riktning. Mönster i landskapet till följd av varierande topografiska förhåll- anden och/eller bebyggelse, odlingsgränser m.m. Beroende på vilket mönster som dominerar kan vindkraftverk grupperas i olika former; vanligtvis geometriska men också former som följer naturförhållan- dena. Färger i landskapet ger olika möjligheter till att vindkraftverk kan kontrastera eller smälta in i landskapet, t.ex. bör vit färg väljas i kustlandskap där många objekt är vita såsom båtar, segel, fyrar m.m. Skalan i landskapet ger olika påverkan på intrycket av ett vind- kraftverks storlek, t.ex. kan stora vindkraftverk lättare inpassas i storskaliga landskap såsom hav, stora slätter och fjäll. Om intrycket av ett objekts mäktighet i landskapet är betydelsefullt bör inte ett vindkraftverk placeras i direkt anslutning till objektet och förminska dess upplevda storlek, vilket är viktigt ur bland annat kultur- miljösynpunkt. Texturen – ytkaraktären hos ett landskap/objekt – ger olika kon- trastverkan mellan objektet och landskapet, t.ex. ett vindkraftverk stående på en klipphäll kan med sin jämna yta kontrastera och fram- häva det grova i klipporna. Beskrivningar av upplevelsemässiga aspekter kan, enligt ett examens- arbete vid SLU Alnarp37 bestå av följande delar: Människans orientering i landskapet utifrån följande begrepp: landmärke, utblickspunkt, landskapsrum, knutpunkt, stråk, barriär och distrikt (K. , 1960). T.ex. är ett landmärke ett högt objekt, exempelvis en fyr, som syns vida omkring och som kan utkonkurerras av ett vindkraftverk, vilket kan vara olyckligt om objektet har ett högt affektions- eller symbolvärde. 36Industri möter landskap, K. , 1998. 37Vindkraft vid kusten, A-L. , 1998, Examensarbete, , SLU . Omväxlingen/komplexiteten och helheten i landskapet. Om det finns många objekt, t.ex. vindkraftverk, som inte passar in upplevel- semässigt kan det leda till ett kaotiskt intryck och minska intrycket av helhet. I andra fall kan vindkraftverk tillföra omväxling i ett annars enformigt landskap. I kustlandskap, med sin karaktär av blåsighet, kan vindkraftverk förstärka karaktären genom en visualisering av vindens kraft. Människans identifiering med landskapet och/eller identifiering av ett objekt med en betydelse/funktion hos landskapet kan beskrivas med följande begrepp för landskapet: originalitet/individualitet, kraftfullhet, affektionsvärde och social status. T.ex. kan ett vindkraftverk exponeras i landskapet och förändra dess originella karaktär.