sou · GNB3130d4 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett sådant beteende förstår man helt enkelt inte, det strider mot deras egna referensramar. Eldsjälarna vill dock i regel inte skryta med sina egna insatser, men de är alldeles definitivt tillfredsställda med dessa. I sina egna ögon är eldsjälarna i organisationerna demokratins trotjänare i minst lika hög grad som de partiaktiva är. Förmodligen mer, eftersom många av dem misstror politikernas engagemangsmo- tiv. Många tror att politiker i allmänhet drivs av starka karriärinstink- ter. Arbetsmetoderna skiljer sig åt mellan intervjupersonerna inom denna kategori. Medan några organisationer är mer orienterade mot att samarbeta med de politiker och tjänstemän som företräder kom- munen är andra mer konfrontationsinriktade; i det förra fallet kan en resultatinriktad pragmantism, en samarbets- och förhandlingsstra- tegi, urskiljas, i det senare handlar det däremot om en medianpassad opinionsbildningsstrategi. kap07.fm 151 Friday, , 1999 8:00 AM –Nej, vi är inte såna människor att vi tar media till hjälp om det är sånt som inte fungerar. Däremot skickar vi ut pressmeddelanden och bjuder in media när saker och ting skall belysas. Alltså om vi har studiegrupper, eller om vi vill att de skall skriva om bygden, men vi går inte ut till pres- sen som påtryckningsmedel [] Vi vill inte ha konfrontation, utan vi vill ha samverkan mellan alla (nr 29). Samverkan är alltså nyckelordet hos denna intervjuperson. När hon diskuterar vad demokrati betyder för henne utvecklar hon de norma- tiva impliaktionerna av samarbetsstrategin: – I byagemenskapen diskuterar vi oss fram till en gemensam lösning som gagnar alla, och det är styrkan i det [] Demokrati för mig är att folk har möjlighet att säga sin mening [] samverkan är det enda som gäller om man skall komma någonstans. Det går inte att börja slåss, då blir man överkörd. Det är inte det som är meningen med demokrati. Där skall alla människor få komma till tals. Alla människor skall ha en chans att säga sin mening och sedan skall man lösa det gemensamt, genom sam- verkan, inte genom konfrontation. Orsaken till det minskande politiker- förtroendet är att politiker inte lyssnar på fotfolket, om jag får använda det uttrycket [...]Det största engagemanget finns på lägre nivå där varje människa får ta mer ansvar för sitt eget liv, sin egen utveckling och för bygdens, byns eller kvarterets utveckling (nr 29). En tydligare kontrast än följande uttalande kan svårligen tänkas: – En vanlig sketen demonstration bryr sig inte massmedia om. Det måste vara något mer spektakulärt (nr 33). Intervjupersonen är aktiv i Bevara , en proteströrelse i en Stockholmsförort som kämpar mot de kommunala nedskärningarna. Förutom flera omfattande namninsamlingar har flera spektakulära aktioner genomförts i samband med stadsdelsnämndens öppna möten. En gång bars en likkista in under sammanträdet; i denna slog man ett antal spikar för att illustrera hur nämnden agerat på ett sätt som aktionsgruppen uppfattade vara till nackdel för stadsdelen. Vid ett annat tillfälle hoppade man upp på sammanträdesbordet och vif- tade med fanor som det stod Bevara på. Polisen inkalla- des, vilket enligt intervjupersonen vittnar om att politikerna i nämn- den inte respekterar yttrandefriheten. Den mest uppmärksammade aktionen genomfördes efter att den borgerliga majoriteten i beslutat om att sänka skatten med . Intervju- personen berättar: – De här (senaste) nedskärningarna stämde nästan på öret med skatte- sänkningen. Då kom vi på att vi betalar tillbaka pengarna! kap07.fm 152 Friday, , 1999 8:00 AM 7 ALTERNATIVT POLITISKT ENGAGEMANG kampanjen med att betala tillbaka 40-öringar som vi lämnade över namnlistor till . Han trodde att vi bara skulle komma och lämna över namnlistorna. Men vi ringde till TV och sa att vi inte bara skulle lämna namnlistorna utan också betala tillbaka pengarna. Vi växlade in i 50-öringar, sedan tog vi bort två 50-öringar bara för att de skulle få det lite svårare. Sedan kom vi dit med en stor säck som vi slängde upp på bordet och sa att det här är en återbetalning av den sänkta skatten. (I): Var det här era egna pengar? Sedan har vi fått tag på postgironummer, internnummer i Stadshu- set, som vi delar ut till alla i . Där kan de skicka in, det är lätt att räkna ut, det är ca . Då tänkte vi att det här kan bli ett problem för dem (politikerna i ) att redovisa de här peng- arna (nr 33) Intervjupersonen pekar på ett i hans ögon anmärkningsvärt demo- kratiproblem som är relaterat till systemet med stadsdelsnämnder. Han finner det stötande att stadsdelsnämndernas politiska samman- sättning inte avspeglar valresultatet i stadsdelen. Den folkvilja som genomförs är den som finns inne i stan . Medan det finns borgerlig majoritet i är det en kompakt vänstermajoritet i den egna stadsdelen. Den sista intervjupersonen (nr 34) i denna kategori är verksam i i . Det är en välmående medelklass- dominerad stadsdel som av intervjupersonen beskrivs som lilla guldfågel . Strategin är att påverka genom att utnyttja person- kontakter: vi jobbar väldigt mycket mot enskilda tjänstemän på kommun . I något fall har man också utnyttjat de goda relationerna som några i föreningen har med vissa journalister. Föreningen sägs ha varit framgångsrik när det gäller att tillvarata stadsdelens intressen: det är lätt att få gehör för våra krav . I sin ungdom var denna inter- vjuperson aktiv i ett politiskt ungdomsförbund och är därför, enligt egen bedömning, väl förtrogen med de normer och oskrivna spelreg- ler som präglar det politiska livet. Ett partipolitiskt engagemang framstår i dagens läge emellertid ytterst avlägset, säger hon. Spelet i politiken avskräcker. Onödiga låsningar och brist på sunt förnuft kännetecknar det politiska arbetet i alltför hög utsträckning. Hon säger sig ha svårt att förstå vad som fått henne poli- tiskt aktiv. Skrattande konstaterar hon att det nog var för att det var så snygga pojkar . kap07.fm 153 Friday, , 1999 8:00 AM 7 ALTERNATIVT POLITISKT ENGAGEMANG Tre intervjupersoner är aktiva i lokala påtryckningsgrupper av mer temporär och avgränsad karaktär; de aktuella grupperna har bildats i syfte att motarbeta trafikplaner. bildades som en proteströrelse mot förslag att dra den s.k. Bottniabanan rakt på ett sätt som innebar stora förändringar för Umeåälvsdeltat. De två intervju- personer som är verksamma i denna förening (nr 25 och 26) menar att förutom att det i sak var en, enligt deras bedömning, dålig lösning så var den demokratiska processen stötande. De drabbade kände sig överkörda. 800 personer anslöt sig till föreningen. Kännetecknande för dessa medlemmar är enligt en av de båda aktivisterna att alla på något sätt har ett egenintresse i frågan (nr 25). Den andra vill dock vidga perspektivet: det är ett otroligt övergrepp på norra största deltaområde. Både ett övergrepp på naturen i deltat och på min närbaro där (nr 26). Men utöver de direkt drabbade – de som bor i området eller har fritidshus där – är också deltat största fri- tidsområde. är det säkert 2 000 människor bara i den övre delen av deltat . Det är därför lätt att få människor att engagera sig (nr 26). Föreningen har varit framgångsrik. Man har fått gehör för sitt krav att fler än ett alternativ på bansträckning skall utredas och att det därefter – när utredningen är färdig – skall beredas möjlighet för medborgarna att på något sätt säga sin mening. Aktiviteten har varit mycket omfattande: påtryckningar mot de politiska partierna, offentliga möten, namninsamlingar, flygbladsutdelning, mobilisering av vetenskaplig kompetens, opinionsbildning via medier etc. Samti- digt hade man draghjälp av den uppmärksammade skandalen vid Hal- landsåsen, den gav medvind (nr 25). Erfarenheterna dessa båda intervjupersoner har från detta projekt är blandade. Å ena sidan har de alltså varit framgångsrika och uppnått ett viktigt delmål (utredning av fler alternativ). Så här uttrycker sig en av de båda aktivisterna: – Det har ju varit personlighetsutvecklande på många sätt och vis att engagera sig så här [) Enormt stärkande på många plan. Man tar ju med sig det i massa andra situationer. Man tänker jag kan ändra mitt liv, jag kan byta jobb, jag kan flytta. Alltså, det blir ju mycket vidare vyer när man tror att man kan påverka någonting. När man törs ringa upp KS-ordföranden och säga vad man tycker i stället för att bara ta emot och gnälla (nr 25). kap07.fm 154 Friday, , 1999 8:00 AM Åandra sidan menar hon att också demokratins brister blivit uppda- gade: –Demokrati betyder ju att även folk på gräsrotsnivå skall bilda sig en uppfattning, tycka och kunna påverka. Det är ju inte bara ett krav på människor att de skall ta ställning. Det är ju också ett krav på att dom skall ha en chans att ta ställning [...] att folk har tröttnat på politiker och blivit soffliggare beror på att de inte tror att de har någon beslutanderätt (nr 25). E4-gruppen kämpar för att E4:an genom inte skall sträcka sig över Röbäcksslätten – en av största jordbruksslätter. Arbetet har varit framgångsrikt. Regeringen gav E4-gruppen rätt i dess kritik mot ekonomiska och miljömässiga beräk- ningar. Aktionsgruppen har framförallt agerat genom påtryckningar gentemot centrala beslutsfattare, men har också organiserat namnin- samlingar och dylikt. Man har också fått positiv uppmärksamhet i medierna. Gruppens representanter har träffat flera olika jordbruks- och kommunikationsministrar, två generaldirektörer, två vägdirektörer – dom har varit ständigt bearbetade , förklarar en av de drivande i grup- pen. Men det räcker inte med att bara trycka på, menar han. Man måste visa på brister som finns i handläggningen av frågan. Sådana brister finns i regel, anser han, och de kan vara mer eller mindre bety- delsefulla. Finns det inte några formella eller andra brister man kan rikta uppmärksamheten mot är man däremot chanslös, tror han. Han har svårt att dölja sin cynism när han påstår att det saknar betydelse huruvida det finns en stark folklig opinion. – Du stoppar inget enbart för att många inte tycker om en sak. Så enkelt är det inte, va [] det enda som kan stoppa den (plan) är att det föreligger brister i själva planen, tekniska grejor alltså (nr 35). Konflikterna mellan å ena sidan aktionsgruppens och å andra sidan kommunens och företrädare har varit omfattande. De ansvariga politikerna har enligt en intervjuperson som varit aktiv i aktionsgruppen (nr 35) visat prov på en närmast monumental brist på lyhördhet. Ett kommunalråd påstås vid ett möte ha sagt att det här är sådant som vi sköter internt inom , det har folket ingenting med att göra . Intervjupersonens inställning till denna attityd är naturligtvis fördömande: – Jag menar, med den inställningen, det måste ju vara något av politisk harakiri. Det kan inte annat än reta folk. Jag menar, då har Du ju direkt omyndigförklarat allihop som Du förväntar Dig skall lik förbannat rösta kap07.fm 155 Friday, , 1999 8:00 AM 7 ALTERNATIVT POLITISKT ENGAGEMANG [] om man så demonstrativt visar att man inte behöver lyssna, då har man ju fan ingen rätt att hålla på med politik egentligen (nr 35). En av de drivande i gruppen förklarar att det gått prestige i frågan, vilket ses som djupt olyckligt. Han befarar att det alternativa väg- sträckningsförslag som arbetats fram inom gruppen inte kommer att utredas: – Det går nog inte att uttrycka saken på något annat sätt än att vi har vunnit. Det är ju så helt enkelt. Skulle vi briljera eller glänsa och ha roligt med dem, så att säga, det skulle strö fruktansvärt mycket salt i såren. Då går det ännu mer prestige i det. (I): Är det prestige i det? – Ja, tacka för det! Jag menar, att ett sådant här litet amatörgäng slår hela expertisen på fingrarna, det är ju fruktansvärt pinsamt. Där sitter högav- lönat folk på heltid, som har jobbat med det här . Vi tar det på kvällstid, va, lediga stunder, och slår dem! Det är grymt (nr 35). Intervjupersonen resonerar på ett principiellt plan om olika former av påverkansstrategier. Protestgrupper av detta slag får ju av lätt insedda skäl karaktären av en samling utvecklingsfientliga, katego- riska nej-sägare. I E4-gruppens fall menar han att det inte varit fråga om det. Han betonar att trafikproblemen måste lösas och att grup- pen utarbetat ett eget förslag på vägsträckning. Man har alltså inte bara kämpat mot någonting, understryker han. – Det beror på hur man ser det – ifall man kämpar för eller kämpar emot. Det är ju så att så länge Du tror att Du kan påverka något, då kämpar Du i regel för någonting. Men då Du har gått över en gräns där Du märker att här har man aldrig tänkt att lyssna, då måste Du ju faktiskt enbart kämpa emot (nr 35). De demokrativärden forskarna tillskriver engagemang i föreningsli- vet brukar framför allt gälla sammanslutningar av mer reguljär karak- tär. Ett värde som tillit – det sociala kapitalets främsta kännetecken – förutsätter, hävdas det, en viss långsiktighet i verksamheten. Just genom att det är fråga om upprepade möten genereras sammanhåll- ning och solidaritet mellan gruppmedlemmarna. De aktionsgrupper som här uppmärksammats har emellertid varit temporära samman- slutningar. Inriktningen har varit konkret och avgränsad: att stoppa trafikplaner. Ändå kan man konstatera att flera av de demokrativär- den som man inom forskningen brukar tillskriva organisationer upp- kommit. Det gäller inte minst det politiska självförtroendet. De med- borgare som stått i fokus för denna framställning har – inte utan viss kap07.fm 156 Friday, , 1999 8:00 AM 7 ALTERNATIVT POLITISKT ENGAGEMANG förvåning – upptäckt att det faktiskt går att påverka. Dessa erfaren- heter beskrivs som enormt stärkande och personlighetsutvecklande. En somalisk flykting är aktiv i i . Han är akademiker och arbetar som lärare, och motiverar i första hand sitt engagemang med att han vill motarbeta den diskriminering av soma- lier som han menar förekommer. vill han bistå sina lands- män med råd och stöd i olika situationer. Eftersom föreningen base- rar sig på etnicitet kan den betecknas som en identitetsrörelse (Eng- berg 1986). Föreningen är dock framför allt en intresseförening. Många somaliska flyktingar har placerats i och då, när vi blev så många, tyckte jag att vi skulle behöva starta en förening som kan hjälpa våra barn och äldre (nr 17). Alla somalier i staden är medlem- mar. Föreningen har minst två sammankomster ; dessa beskrivs som välbesökta. En viktig del i verksamheten utgörs av den sociala samvaron. För denne intervjuperson är engagemang någon- ting självklart: (I): Tycker Du att man är en sämre medborgare om man inte engagerar sig? – Ja, det tycker jag faktiskt, eftersom det påverkar ens liv [] Utan engagemang kan man inte utveckla sig som människa heller, och inte utveckla sitt land. Engagemang, det är något människorna behöver (nr 17). En 22-årig kvinnlig universitetsstudent är engagerad i kvinnojouren Alla Kvinnors Hus i . Hon vill göra en insats för kvinnor som utsatts för misshandel. Den främsta uppgiften är att hjälpa kvin- nor i akuta situationer, men organisationen deltar även i debatten och bedriver intensiv påtryckningsverksamhet gentemot politiker på olika nivåer. Det ger jättemycket att kunna hjälpa människor. Det känns jättebra , förklarar hon: – Det känns väldigt bra att kunna göra någonting för andra. så känns det som att det blir väldigt självcentrerat när man pluggar. Jag ville göra någonting för någon annan också. För de här kvinnorna, de är väl- digt utsatta. (I) Känner Du att Du kan göra någonting? – Ja, det tycker jag faktiskt. så blir man ju väldigt frustre- rad, då det t.ex. är många misshandlade kvinnor som aldrig lämnar sina män utan det slutar med att de blir mördade. Men vi räddar ju kap07.fm 157 Friday, , 1999 8:00 AM 7 ALTERNATIVT POLITISKT ENGAGEMANG livet på flera. Och har man lyckats med en, så är ju det bra. Jag har ju inte gjort så väldigt mycket ännu, men de som jag har pratat med de har jag nog hjälpt lite i alla fall (nr 32). Även för denna intervjuperson är engagemang någonting självklart. Hon uppger sig ha ett starkt politiskt intresse, hon anser att samhäl- let behöver förändras i en rad avseenden och känner behov av att medverka till detta. På frågan varför hon inte engagerar sig i ett poli- tiskt parti svarar hon: – Det är lättare att engagera sig så här i en enskild fråga, som man verkli- gen brinner för. Men jag är jätteintresserad av politik så jag skulle nog kunna tänka mig att engagera mig i ett parti också (nr 32). Kännetecknande för vår tid är att det politiska engagemanget tar sig helt nya former – det handlar inte sällan om lösliga, informella nät- verk, vars deltagare ofta har ambitioner av ytterst temporär karaktär, men där det ändå finns en gemensam identitet som ligger till grund för engagemanget. Begreppet social rörelse åsyftar sådan strukturer. har också begreppet nya sociala rörelser använts. Engagemang, protest och identitet är de mest centrala nyckelorden när man försö- ker karakterisera de individer som deltar i dessa rörelser (1992). Åtta intervjupersoner är aktiva i sammanslutningar som här klassi- ficerats som sociala proteströrelser: Antisexistisk front (nr 18, 19 och 20), (nr 21), (nr 24), Kampanjgruppen mot (nr 22), Antirasistiskt nätverk (nr 23), mot plågsamma djurförsök (nr 30). Dessa individer är i samtliga fall ganska unga – den äldsta (nr 19) är – och genomgående är de intensivt engagerade för de målsätt- ningar som deras sammanslutningar verkar för. Genomgående är det också universella och globala mål man verkar för, fast i det lokala ter- ritoriet. Man tycks ha anammat devisen tänk globalt, agera lokalt. För en av de båda miljöaktivisterna i urvalet är målet exempelvis att rädda världen (nr 24). Vidare är det redan vid en första anblick slående att notera en annan gemensam nämnare, nämligen det mediala arbetssättet. En huvudstrategi för dessa proteströrelser är i samtliga fall att med hjälp av mer eller mindre spektakulära aktioner fånga mediernas uppmärk- samhet och på det viset nå ut med budskapet till de många männis- kap07.fm 158 Friday, , 1999 8:00 AM 7 ALTERNATIVT POLITISKT ENGAGEMANG Det är med opinionsbildning man vill uppnå sina mål.3 Vad som är påtagligt för dessa individer är det utomordentligt I lexikalisk mening kan man genomgående tala om militanta aktivister i den meningen att samtliga är stridbara, pole- miska och ytterst målmedvetna. De tvekar inte om att ta strid för sina målsättningar. Det politiska engagemanget har också i extremt stor utsträckning sin grund i en anti-etablissemangsperception. Inställningen till arbetsmetoderna skiljer sig dock åt på ett princi- piellt betydelsefullt sätt. Medan några är beredda att utan minsta tvi- vel gå utanför de råmärken som lagen anger för att nå sina målsätt- ningar, anser andra att man inte skall överskrida lagen. Vissa, som personligen inte kan tänka sig att använda sådana metoder, har ändå en viss sympati för dem så länge det inte är våldsamma metoder som åsamkar skador på människor och egendom. Det är just på denna punkt som skillnaderna mellan de olika sammanslutningarna ger sig till känna. I några fall kan man tala om högmilitanta aktionsgrupper i den meningen att de aktiva är ytterst stridbara och beredda att utan minsta tvekan överskrida det rättsligt sanktionerade fältet i sina strä- vanden – även om det exempelvis innebär att egendom skadas. I övriga fall, där man huvudsakligen opererar inom lagens råmärken, men i princip kan tänka sig att överskrida dessa, handlar det om låg- militanta aktionsgrupper. Kampanjgruppen mot är liksom Anti-sexistisk front en hemlig sammanslutning som arbetar informellt och nätverksmäs- sigt. Ingen formaliserad organisation existerar följaktligen i något av fallen; på ett principiellt plan förkastas också av båda organisationer- nas representanter tanken på en sådan. En fundamental utgångspunkt är nämligen att undvika hierarki, vilket anses svårt i en formell orga- nisation. Organisation leder till oligarki, hävdade i ett av samhällsvetenskapens verkligt klassiska arbeten i början av detta sekel (1983 [1915]). Dessa individer refererar förvisso inte till i sina resonemang, men i argumenteringen för en platt och informell organisationsstruktur uttrycker de sig på ett sätt som vore de Michelskännare av högsta klass. Att välja representanter anses sålunda meningslöst; folket gör detta har folket för gott lämnat ifrån sig makten. Därav följer också en stark aversion mot det existerande samhällets form av demokrati. kap07.fm 159 Friday, , 1999 8:00 AM 7 ALTERNATIVT POLITISKT ENGAGEMANG parlamentariska demokrati fördöms kategoriskt. Det handlar bara om skendemokrati, menar man. En strävan att undvika toppstyrning och hierarki, och över huvud taget att arbeta informellt och nätverksinriktat, finns också inom övriga protestgrupper. Till stor del är detta av allt att döma en konse- kvens av att det är unga människor som bär upp dessa organisationer. Om det är någonstans man bör ha möjlighet att finna prov på post- moderna, anti-auktoritära värderingar bör det rimligen vara i denna typ av sammanslutningar. Dock skiljer sig alltså karaktären på arbetsmetoderna för såväl veganernas som anti-sexisternas del från de övriga protestgrupperna i urvalet. Eller snarare kan man säga att motiveringen av valet av arbetsmetoder skiljer ut de högmilitanta från de lågmilitanta aktions- grupperna. Arbetsmetoderna i de förra fallen är präglade av ett starkt samhällshat och ett tydligt inslag av utanförskap. De fyra intervjuper- soner som är verksamma inom dessa sammanslutningar uttrycker i samtliga fall stark avsky mot samhället. De ser inga förutsättningar att få gehör för sina målsättningar inom ramen för de existerande samhällsstrukturerna. För att nå resultat måste de använda vad som kallas för utomparlamentariska metoder. Dessa metoder är dock långtifrån harmlösa. Att det finns tydliga inslag av illegala metoder i deras verksamhet upplevs helt naturligt. Lagarna är till för dem som tjänar på det , säger en 27-årig kvinna när hon ombeds motivera sin positiva inställning till civil olydnad. De som tjänar på de existerande lagarna är, menar hon, människor som tjänar på exploatering av både människor och djur – företagare, överklass, övre medelklass, typ tjänste- män (nr 19). Det är detta samhällshat som legitimerar illegala meto- der. Här är ytterligare två exempel: –Jag undviker gärna själva begrepper civil olydnad. Det känns som att enligt min definition så tänker jag på plogbillsaktivister som stannar kvar på brottsplatsen och tar sitt straff. Det har jag ingen förståelse för över huvud taget. Det dom gör genom att stanna kvar och ta sitt straff, det känns mer som att de erkänner det system som vi har, de lagar vi har [] det samhället jag strävar efter skulle aldrig kunna uppnås genom parlamentarisk demokrati, eftersom det bygger på representation (nr 20). –Jag tycker att brottslighet är ett uttryck för en politisk ståndpunkt. (I): I vilket sammanhang är brott en politisk handling? kap07.fm 160 Friday, , 1999 8:00 AM –Ja, det beror på. Att man stjäl, gör inbrott eller rånar banker är ju ett uttryck för att man inte respekterar samhällets lagar [] stöld kan vara ett politiskt kampmedel. (I): Vad tycker Du om civil olydnad? – Det tycker jag är legitimerat [] lagarna har skapats, använts och används av överklassen som ett sätt att kriminalisera underklassens ställ- ning (nr 22). Det är i samtliga fall unga personer som ingår i denna kategori av högmilitanta aktivister. Det är dock alldeles för enkelt att avfärda det starka engagemanget som ett uttryck för ungdomligt oförstånd. En av dessa individer är som framhållits . Och medvetenheten om vad man gör är hög. Man är också beredd att betala ett högt pris, om så skulle behövas. Man får ju utstå ganska mycket repression om man ifrågasätter det samhälle vi har, konstaterar en av dem (nr 18). Även de intervjupersoner som är verksamma inom miljörörelsen är beredda att överskrida de råmärken som lagen anger i sin kamp för grön fred (nr 24).