sou · GNB3126 · 2000-01-01 00:00:00 — Sprid- ningen av dessa medier har sedan flera Âr stabiliserats mellan . I nsta vÂg var det mobiltelefon och persondator. FrÂn 1993 har vi haft en ˆkning av dessa medier. Hˆsten 1998 hade tvÂ tredjedelar av svenskarna tillgÂng till mobiltelefon och ˆver hlften till persondator i bostaden. Srskilt mobiltelefonen har uppvisat ett anmrkningsvrt snabbt genomslag i . Persondatorn skiljer sig frÂn de ˆvriga genom att den egentligen inte r ett kommunikationsmedium, om den inte tillfˆrs nÂgot slag av kommunikationsutrustning och programvara fˆr att ge tillgÂng till Internet och andra kommunikationsmˆjligheter. Ett modem och ett abonnemang hos en Internetleverantˆr r den vanligaste hus- hÂllsvarianten fˆr att fÂ kontakt med ntet, drtill kommer en webb- lsare i datorn. Dagens datorer har som regel inbyggt modem, ett abonnemang fˆr Internetuppkoppling kostar nÂgra hundralappar per Âr och webblsaren kostar som regel inte nÂgonting. Internetutvecklingen kan betraktas som en fjrde vÂg. TillgÂngen till ntet expanderar kraftigt. Hˆsten 1998 hade tvÂ tredjedelar av svenskarna persondator i hemmet och en tredjedel Internet. Internetanvndningen hade ˆkat tre gÂnger sedan hˆsten 1997. Utvecklingen fˆr Internet gÂr mycket fort och lÂg hushÂllstillgÂngen pÂ . av hushÂllen hade tillgÂng pÂ nÂgot stt ñ hemma, pÂ arbetet eller skolan (MMS, 1999). Spridningen av persondatorer och Internet i hushÂllen har frÂn starten varit socialt snedfˆrdelad. Skevheten bestÂr ven hˆsten 1998. Nyare teknologier stÂr ˆverlag svagt i den ldsta Âldersgrup- pen. Pensionrerna har i mycket liten utstrckning tillgÂng till kommunikationsteknologier som mobiltelefon, fax och dator/ Internet, men ven i frÂga om video, telefonsvarare och CD-spelare r innehavet glesare n bland de medelÂlders och yngre. S VENSKT MEDIELANDSKAP I FÖRÄNDRING TillgÂng till nÂgra olika medier i olika grupper, hˆsten 1998 (procent av befolkningen) Kommentar: subjektiv klass bygger pÂ mnniskors sjlvklassificering efter familjetill- hˆrighet: Arb=arbetarfamilj, tjnstemannafamilj, tjnstemanna/akademikerfamilj och Efˆ=egen fˆretagarfamilj. De tre senaste tillvxtvÂgorna representerar sÂledes tre tekniker av olika karaktr. Den fˆrsta vÂgen var fˆrlngningen av den traditio- nella TV-tekniken. Video ger mˆjlighet till dels tillgÂng till innehÂll (frmst lÂngfilmer) som inte snds i TV, dels s.k. time-shifting dvs. frigˆra tittarna frÂn programtablÂerna. erbjuder ett stort flˆde av information och service vid sidan av och utˆver TV-pro- gramsndningarna. En gemensam nmnare fˆr den andra och tredje vÂgen r att informationslagring och spridning har digitaliserats. CD-spelaren r ett exempel pÂ ren underhÂllningselektronik som representerar en slags uppgradering av hushÂllets îmusikmaskinî. bˆrjade CD-spelaren erstta de stereoapparater som inkˆpts . Den tredje vÂgen innehÂller bÂde gammal och ny teknik: mobiltelefonen ñ till en bˆrjan analog, sena- re digital (GSM) ñ och persondatorn. Mobiltelefonen frigˆr anvn- daren frÂn en bestmd plats och liknar pÂ det sttet ˆvergÂngen frÂn stationr radio till transistorradion. Precis som videon mˆjliggˆr mobiltelefonen ocksÂ ˆkad kontroll ˆver anvndarsituationen. Sammantaget kan man sga att den nya kommunikationstekniken har inneburit en ˆkad individualisering av medierna. Samtliga tekniker tillfredsstller individuella behov pÂ ett bttre stt n sina fˆregÂngare. Detta ligger i linje med iakttagelser under senare Âr som tyder pÂ en liknande utveckling fˆr anvndning traditionella massmedier. Den mest individualiserade av de nya teknikerna, den digitala som medfˆr ett kraftigt ˆkat utbud av TV-kanaler, har nnu inte tilldragit sig nÂgot stˆrre intresse bland de svenska hushÂllen. Internet och andra medier Av de nya teknologierna r det givetvis Internet som frmst liknar ett medium. Internet r egentligen inte ett nytt medium utan en ny digital informationsbrare som r som papperet fˆr de tryckta medierna. Som vi har sett ˆkar anvndningen snabbt. Karaktristiskt fˆr Internet r att anvndningen till huvuddelen har varit knuten till arbetsplatsen men expanderar genom att breda ut sig i hemmen. Av samtliga svenskar hade anvnt Internet i hemmet, pÂ arbetsplatsen eller skolan och pÂ annan offentlig plats, t.ex. bibliotek. Nr man studerar anvndningsplats fˆr olika grupper framkommer att det r de yngsta och de hˆgre tjnstemnnen som har den mest omfattan- de anvndningen bÂde i hemmet och pÂ arbete eller skola. Men det som framfˆr allt utmrker dem r att de har betydligt hˆgre anvnd- ning pÂ arbete/skola. Det redovisade mˆnstret i anvndningsplats ger ett viktigt bidrag till fˆrstÂelsen av det klara fˆrsteg som yngre och hˆgre tjnstemn har i frÂga om Internetanvndning. Genom den tillgÂng de har till ntet via skola eller arbete kommer de att snabbare utvecklas till breda anvndare. Genom arbetet eller skolan har de dels fÂtt upp ˆgonen fˆr hur Internet kan anvndas, dels kunnat trna upp sig. De grupper som stÂr utanfˆr sÂdan tillgÂng, t.ex. pensionrsgruppen och stora delar av arbetargruppen, har en mycket hˆgre trˆskel att nÂ ˆver fˆr att kunna bli regelbundna Internetanvndare. Slutsatsen r att tillgÂngen till en vlutrustad arbetsplats r en viktig faktor fˆr att fˆrklara Internetanvndningens omfattning. Den som har ett arbete som ger sÂdana mˆjligheter fÂr ett klart ˆvertag i det moderna informationssamhllet. Utanfˆr Internetsam- hllet skulle alltsÂ framfˆr allt de hamna som stÂr utanfˆr arbetslivet samt de som finns inom icke-datoriserade sektorer pÂ arbetsmark- naden. Vi har redan pekat pÂ pensionrerna som en utanfˆrstÂende grupp. Arbetare stÂr visserligen inte utanfˆr, men ligger klart efter tjnstemn vad gller Internetanvndning. Vad r det dÂ mer specifikt som Internet anvndas till? Det som r mest utbrett bland gemene man r e-postanvndning och infor- mationssˆkning pÂ webben (www), inklusive nˆjesanvndning. Anvndning fˆr nˆje r mest utbredd bland ungdomar och bland personer i arbetarfamiljer. Det r ocksÂ ungdomar som i stˆrst S VENSKT MEDIELANDSKAP I FÖRÄNDRING Informationssˆkning r mest utbredd bland tjnstemn och akademiker i olika Âldrar, e-postanvndning r ocksÂ nÂgot vanligare i dessa grupper. Andra omrÂden fˆr Internetan- vndning r relativt jmnt spridda i olika Âldersgrupper och sociala skikt. Ungefr en femtedel av Internetanvndarna anser att ˆvrig me- dieanvndning drigenom har minskat nÂgot. De yngsta upplever i dubbelt sÂ stor utstrckning som personer ˆver 50 Âr att de minskat annan medieanvndning. Minskningen fˆrdelar sig pÂ pÂ dagstidningar, pÂ TV och pÂ radio. Att en sÂ liten andel menar att Internetanvndningen inte gÂtt ut ˆver den tid som gnas Ât de traditionella medierna torde fˆrklaras av att en stor del av Internetanvndningen inte sker pÂ fritid utan pÂ arbetstid. Drigenom blir Internet i varje fall inte nÂgon direkt konkurrent till anvndningen av traditionella medier i hemmet. Det intressanta med Internet r sÂledes att fˆrutom att traditionella massmedier har fÂtt ett nytt stt att fˆrmedla sitt innehÂll till all- mnheten sÂ mˆjliggˆr det fˆr allmnheten att sˆka sig information och underhÂllning vid sidan av press, radio och TV. FrÂgan r hur dessa tvÂ funktioner kommer att efterfrÂgas inom det existerande mediesystemet. Fˆr utvecklingen av ntet r det framfˆr allt tvÂ problem som har diskuterats. Det ena gller de juridiska aspekterna, srskilt ansvars- och rttighetsfrÂgorna. I regleras ntet av yttrandefrihetsgrundlagen. Det rÂder sÂledes etableringsfrihet fˆr dem som vill lgga upp hemsidor eller organisera îmarknadsplatserî pÂ ntet. Det andra problemet gller vem som skall betala. Ntet uppfattas av de flesta som gratis, ven om vissa tjnster betalas av anvndarna, t.ex. ekonomiska tjnster. SvÂrigheten med betaltjnsterna r att dessa inte med nÂgon stˆrre skerhet har kunnat gˆras via ntet, utan fÂtt ske pÂ andra vgar. Betalsystemet har dessutom varit sÂ komplicerat att mÂnga fˆretag dragit sig fˆr det. Som tidigare nmnts har de flesta dagstidningar pÂ ntet fˆrsˆkt att i stllet in- tressera annonsˆrer fˆr nttidningen. Ett tredje stt att ta betalt anvnds av de fˆretag som erbjuder en marknadsplats pÂ ntet. I var det tvÂ statliga bolag ñ Infomedia och Posten ñ som var fˆrst med att skapa sÂdana platser, dr fˆretag placerar sina tjnster och de marknadsansvariga tar betalt fˆr platsen. Passagen har blivit populraste marknadsplats. ƒr 1998 togs den ˆver av som successivt etable- rat sig som en av viktigaste Internetaktˆrer. Bakom bola- get ligger den norska Schibstedgruppen ñ en mediekoncern inriktad pÂ dagspress och TV ñ tillsammans med och norska . Det nya bolaget fick ansvaret fˆr huvuddelen av Telias interaktiva tjnster, bl.a. nyhetstjnsten Svenska CNN och shop- pingplatsen . Det principiellt intressanta med sÂdana marknadsplatser r att de representerar samma grundlggande affrsidÈ som den traditionella dagstidningen: att erbjuda en viss miljˆ som skall locka bÂde lsare och annonsˆrer. Internettjnster tycks sÂledes i viss mÂn kunna fungera som ett alternativ till den traditionella papperstidningen. Men det r svÂrt att bedˆma hur efterfrÂgan pÂ papperstidningen kommer att pÂverkas av utvecklingen inom Internet. Med en ˆkad vana hos allmnheten att ta del av information i elektronisk form och ytterligare upprustning av det elektroniska hemmet r det dock troligt att de tvÂ formerna av tidningar integreras: genom ntet kommer tidningen till persondatorn i hemmet, dr de ˆnskade de- larna trycks ut pÂ papper. Internet har i sig skapat fˆrutsttningar fˆr nya typer av aktˆrer inom kommunikationsomrÂdet. Detta gller bÂde fˆretag som administrerar tillgÂng till ntet och sÂdana som svarar fˆr vissa grundfunktioner. Till den fˆrra gruppen kan rknas () och Microsoft, till den senare Netscape, men ocksÂ de dominerande sˆkmaskinerna som t . ex. Yahoo, och ñ ven hr ñ Microsoft. Det rˆr sig om datafˆretag som genom sin anknytning till ntet har blivit bÂde ntadministratˆrer och ett slags medier. IngÂngssidorna eller de s.k. portalerna har blivit nÂgra av ntets mest besˆkta platser och drmed attraktiva fˆr annonsˆrer. Internet bygger pÂ digital informationsˆverfˆring. Inom mediefˆ- retagen har produktionen sedan en lngre tid varit digital, men det som kallas digitalisering omfattar ven distri- butionssystemen. Det r frÂga om en datorbaserad ˆverfˆring till publiken. Tekniken mˆjliggˆr ˆkad kapacitet och en samman- koppling av olika medier (och 1999). Som en utprglad distributionsteknik aktualiserades digitaliseringen fˆrst inom telekommunikationsomrÂdet. Stora delar av telenten r numera digitala. Nr digital ˆverfˆring aktualiserats fˆr radio och S VENSKT MEDIELANDSKAP I FÖRÄNDRING TV har detta betraktats som en frÂga om ˆkad kapacitet. har oskerheten gllt mottagarsidans intresse. Eftersom traditionella radio- och TV-apparater endast r utrustade fˆr analog mottagning fordras en ny apparat eller en srskild tillsats, en s.k. set-top-box. kom en experimentverksamhet med digital radio (DAB) igÂng, i de flesta fall pÂ experimentstadiet. Problemet har dock varit att det nnu inte finns nÂgra digitala radioapparater till- gngliga pÂ marknaden. De stora satellit-TV-fˆretagen har ocksÂ sett digitaliseringen som ett stt att expandera genom att erbjuda hushÂllen nya kanaler. via satellit har visat sig gÂ betydligt lÂngsammare n be- rknat. Publiken har inte ansett att de digitala satellitkanalerna r vrda den kostnad som ligger i att kˆpa en set-top-box och tillvx- ten ligger lÂngt under prognoserna. Den stora revolutionen i frÂga om digitalisering gller dock inte satellitsystemen utan marknten. I bˆrjan av 1996 fˆreslog en statlig utredning (SOU 1996:26) att digitala TV-sndningar borde starta i markntet. skulle Âtta TV-kanaler kunna sndas digitalt. Det analoga ntet skulle avvecklas pÂ tio Âr. Ett argument var att det var industripoli- tiskt viktigt att snabbt komma igÂng med digital-TV, ett annat att marksndningar ger staten bttre insyn i vilka kanaler som snds i eftersom man dÂ mÂste fˆlja radio- och TV-lagens bestm- melser. Sex rikstckande kanaler, med ca femtioprocentig rckvidd i Sve- rige, ˆppnades fˆr fˆrsˆket. Begrnsningen medfˆrde att vissa bolag fÂr dela pÂ en kanal. Bland de bolag som fÂr snda finns bl.a. SVT, TV4, TV3/Kanal och Canal+. Vidare valdes fem lokala orter ut ñ Gˆteborg, Malmˆ, Norrkˆping, och /÷ster- sund. SVT fÂr rtt att snda pÂ samtliga och TV4 pÂ tre. ƒven tvÂ lokala bolag kommer att snda. Sndningen skall ske efter radio- och TV-lagen, vilket bl.a. innebr att reklam inte fÂr sndas i program. Sndningarna var tnkta att starta i bˆrjan av 1999. Det har emel- lertid funnits en rad tekniska och politiska problem som fˆrsenat uppbyggnaden av de digitala marksndningarna. En svÂrighet r att skapa incitament fˆr hushÂllen att ansluta sig till det digitala syste- met. ƒnnu sÂ lnge r intresset blygsamt bÂde beroende pÂ bristande tillgÂng till tekniken och de hˆga kostnaderna. Efter en intensiv debatt om problemen med gar- koncentrationen i medierna, fˆreslog en statlig utredning som kart- lagt gandet inom medierna ett antal Âtgrder fˆr att tygla tenden- serna till koncentration. Dessa genomfˆrdes dock inte. Debatten ebbade ut , trots att den stˆrsta garen i svenska medier, Bonnierkoncernen, ytterligare hade strkt sitt inflytande och i slutet av Ârtiondet kontrollerade betydande andelar inom de flesta sektorer av medieomrÂdet. En fˆrklaring till att detta i huvudsak accepterats r att har haft gott rykte genom att inte blanda sig i mediernas innehÂll. PÂ mÂnga hÂll har Bonniersfren dessutom kommit att uppfattas som ett svenskt alternativ att fˆredra framfˆr varje utlndskt. Dessutom verkar ha fˆrsˆkt undvika kritik och risk fˆr statlig regle- ring. avstod exempelvis frÂn att vara med redan i budgiv- ningen om koncessionsavtalet fˆr tredje markbundna TV- kanal, troligen fˆr att undvika en fˆrnyad debatt om maktkoncent- ration och garkoncentration ñ en debatt som ett bud mycket vl kunde ha framkallat med tanke pÂ att den fˆrsta markbundna rik- stckande kommersiella kanalen innebar en sÂdan monumental kursfˆrndring av den svenska mediepolitiken. har gÂtt mera pÂ offensiven och skapat debatt. Utlˆsande faktor blev Bonnierkoncernens kˆp av Sydsvens- ka i Malmˆ samt i ingÂende landsorts- tidningar som brˆt med den tidigare principen att inte engagera sig i svensk landsortspress. gick man in som stark gare i TV4. Bonniersfren fˆrklarade sitt agerande med den utveckling som gt rum pÂ den svenska mediemarknaden. Kulturministern uttalade sig kritiskt om fˆrvrv av aktier i i bˆrjan av 1997, men nÂgra konkreta Âtgrder vidtogs inte. Det har ocksÂ utvecklats nya tendenser i det svenska mediegan- det. Fˆr det fˆrsta har introduktionen av kommersiella etermedier utan tvekan lockat nya gargrupper till sektorn. Den viktigaste av dessa r MTG, men ven utlndska aktˆrer ñ som Scibsted, , SBS och NRJ ñ har kommit in pÂ marknaden. En andra trend r ett successivt ˆkat flermediegande inom sek- torn. r det typiska exemplet med intressen inom dags- press, tidskrifter, radio och TV, liksom inom bˆcker och film. Men ven pÂ andra nivÂer finns samma tendens med de lokala tidnings- intressena i lokalradion som mest framtrdande exempel. TvÂ av de s.k. ntverken inom lokalradion innefattar tidningar, och flera tid- S VENSKT MEDIELANDSKAP I FÖRÄNDRING ningar r involverade i lokala TV-bolag som snder i TV4. Lnkar har ocksÂ uppstÂtt mellan radio och TV. Stenbecksfren har ocksÂ fÂtt fotfste pÂ dagspressmarknaden i och med introduktionen av Metro fˆrst i och senare i Gˆteborg och Malmˆ. En tredje huvudtendens r internationaliseringen av mediegan- det. I mÂnga Âr fanns svenska medier i svenska hnder. Infˆrandet av kommersiella etermedier medfˆrde en fˆrndring genom att ett antal utlndska gare kom in pÂ marknaden. De mest framtrdande exemplen r NRJ i radio och SBS i TV, men de r inte ensamma. Time r aktivt i det svenska kabelsystemet och har intressen i och . Utlndska gare har ocksÂ kommit in i vecko- och tidskriftspressen () och flera dagstidningar samverkar om en TV-bilaga med det tyska medie- konglomeratet . r stˆrsta mediekoncern med verksamheter inom mÂnga omrÂden (figur 7). Vid en internationell jmfˆrelse r Bonnierkoncernen av medelstorlek. till den ekonomiska om- sttningen ansÂgs 1997 hamna pÂ runt 20:e plats i en sam- manstllning av de 50 stˆrsta privata mediefˆretagen i . I ett globalt perspektiv motsvarade volym detta Âr ungefr en Âttondel av den som () uppvi- sade, och endast en femtondel av det dÂ stˆrsta fˆretaget, Time . har verksamhet i hela . Som framgÂtt av det fˆregÂende r Bonniersfren inte ensam om detta utan det r tydligt att r pÂ vg att bli en mediemarknad. De koncerner som vid sidan av r verksamma i hela r Stenbeck- sfren (satellit-TV, TV-produktion, radio och telekommunikation), norska (dagspress, TV, TV-produktion och IT) och Orkla (dagspress, veckopress och direktreklam) samt danska (tidskrifter, TV-kanaler och TV-produktion). I r den helt dominerande med in- tressen inom press, radio och TV. Genom fusionen med fˆrlaget WSOY har den dessutom tagit steget till att bli nst stˆrsta mediekoncern med ca i omsttning. Koncernen har i likhet med den andra stora finska gruppen med som delgare, intressen bÂde i och . Samtliga nordiska mediekoncerner r dessutom verk- samma ven i andra europeiska lnder, inte minst i ÷steuropa. marknadsandelar inom olika mediesektorer i jmfˆrelse med nst stˆrsta gargrupp 1997 Kommentar: Med kˆp av tidningen ˆkar dock sin andel inom kvllspress. Klla: Bearbetning efter (1997), RÂdet fˆr mÂngfald i massmedierna. De nordiska mediefˆretagen har vanligen inkluderat ven de bal tiska lnderna i sin intressesfr. , och Orkla r tidningsgare i , och . Nsta steg i utveck- lingen fˆrvntas bli att det utvecklas allianser mellan nordiska och internationella mediekoncerner. Vissa nrmanden har skett mellan nordiska och internationella aktˆrer. har fÂtt koncessioner fˆr CNN:s elektroniska nyhetstjnst i , och . Inom har ven telebolagen aktiverat sig och det har inom omrÂdet teletjnster bildats nya konstellationer. Ett exempel r Internettjnster. PÂ detta omrÂde har som nmnts ut- vecklat i samverkan med ñ f.d. norska ñ och med det svenska statliga . Den danska delen gˆrs i samarbete med Berlingske-gruppen, medan det danska, delvis privatiserade , som 1997 kˆptes upp av den amerikanska telekommunikationskoncernen , har egna planer inom detta omrÂde. Svenska som fÂtt en ˆkande konkurrens efter avregleringen av den svenska telemarknaden fˆrefaller hrvidlag ha S VENSKT MEDIELANDSKAP I FÖRÄNDRING varit mindre lyckosamt nr det gller att forma allianser. Mycket talar fˆr att bolaget, som i en internationell jmfˆrelse r relativt litet, pÂ sik t kan fÂ problem ven att hÂlla sin starka position i . Detta r skerligen en fˆrklaring till Telias samgÂende med norska 1999, vilket skapar en ny konstellation pÂ telekom- munikationsmarknaden vid sidan av bl.a. och Tele2. Tre medier dominerar medieanvndningen i : TV, radio och morgontidningar. Under perioden 1979ñ98 har alla tre haft en genomsnittlig spridning pÂ mellan . PÂ andra plats kommer bˆcker, kvllstidningar och CD-/gram- mofonskivor som nÂr mellan av befolk- ningen. NÂgot lgre spridning har vecko- och facktidningar. Video har en spridning pÂ mindre n en normal dag. Den genomsnittliga totala dagliga spridningen av alla medier var pÂ det stora hela stabil . En liten uppgÂng fˆr radio och TV och en liten nedgÂng fˆr morgontidningar noterades i bˆrjan av . Kvllstidningar har minskat i stort sett konti- nuerligt . Tidskrifter (srskilt special- och fack- tidningar) har ˆkat och frÂn populrpressen ˆvertagit positionen som den mest lockande kategorin bland de publikationer som inte r dagliga. Framvxten av CD-tekniken har ˆkat populariteten fˆr fonogram. Utan att motsga dessa tendenser visar figur 8 en ˆverraskande stor stabilitet med tanke pÂ de mÂnga fˆrndringar som har skett i medielandskapet . En fˆrklaring r att spridning inte speglar intensiteten i eller omfattningen av den dagliga anvndning- en. Ett medium kan vara allestdes nrvarande i mnniskors vardag- liga liv, men detta behˆver inte nˆdvndigtvis avgˆra hur ofta och hur mycket mediet anvnds. Vi kan dock inte heller se nÂgon stˆrre fˆrndring nr vi tar hn- syn till hur mycket tid som gnas Ât de olika medierna. ƒven fˆrdel- ningen mellan lyssnande, tittande och lsande har fˆrblivit relativt ofˆrndrad. Lsandet har minskat nÂgot och lyssnandet har ˆkat i motsvarande grad. Andel som exponerar sig för olika massmedier en genomsnittlig dag 1979–1998 (procent) 1Läsning av vecko-/månadstidningar och special-/facktidskrifter har undersökts . undersökning ställdes frågor om text-TV-användning och om biografbesök. I frågorna om radio användes 1984 en delvis annan metod för datainsamling, vilket har inneburit att det årets siffror inte är helt jämförbara med övriga års. I formuleringarna har ingått ett förtydligande, vilket sannolikt har bidragit till att användningen av CD/grammofonskiva, vecko-/månadstidning och böcker ligger på en högre nivå 1994–1998. 2Med användning av Internet avses användning i hemmet samt uppgiven privat användning på skola/arbete. Användningen i hemmet är vilket skall jämföras med Mediebarometerns resultat 1997, . Källa: Mediebarometern (1999), . USTAFSSONG RIKE ARLK OCH EIBULLW ENNARTL S VENSKT MEDIELANDSKAP I FÖRÄNDRING Bruttotid som befolkningen 9ñ79 Âr gnar Ât massmedier fˆrdelad pÂ olika medier 1998 (procent) 1Med anvndning av Internet avses anvndning i hemmet samt uppgiven privat anvndning pÂ skola/arbete Klla: Mediebarometern (1999), . Mediekanalernas profilering och den stora volymˆkningen av me- dieutbudet har haft en ˆverraskande liten inverkan pÂ hur mycket medierna anvnds. Den sammanlagda tiden som gna Ât medierna har ˆkat , men detta stÂr helt i proportion till det ˆkade utbudet. Den frmsta anledning- en till detta r fˆrmodligen att fritiden i har ˆkat mycket litet, om ˆver huvud taget nÂgot, . Det ˆkade antalet alternativ har drfˆr lett till en uppdelning av publiken. Talande r att de enda grupper som har ˆkat sin konsumtion r de som har mest fritid ñ barn och pensionrer utom nr det gller nya medier. Ett antal studier har visat pÂ en stˆrre selektivitet i massmedieanvndningen ñ deras val sÂvl av medium som medieinnehÂll. Anledningen till detta r helt enkelt att me- dieutbudet har ˆkat i betydligt stˆrre omfattning n den tid som mnniskor har till sitt fˆrfogande fˆr mediekonsumtion. Denna utveckling gller mer eller mindre fˆr alla typer av medier, men den r srskilt tydlig fˆr radio, TV och morgontidningar. kan ett mˆnster nr det gller innehÂlls- preferenser skˆnjas; lokala nyheter ges hˆgst prioritet, fˆljda av nationella och internationella nyheter samt annonser. Dessa prefe- renser r dock inte knnetecknande speciellt fˆr 1980- och 1990- talen. De uppkom fˆrmodligen flera decennier tidigare till fˆljd av konkurrensen frÂn TV, och de kan ha fˆrstrkts ytterligare av 1970- talets redaktionella profilering. Parallellt med ett ˆkat programutbud ˆkade tydligt selektiviteten i TV-tittandet. Hur tittarna exponerar sig fˆr program pÂverkas bÂde av deras grundlggande behov av att informera sig och av deras personliga intressen. Precis som nr det gller tidningslsande byter tittarna fritt mellan kanalerna fˆr att finna det material som intres- serar dem. Eftersom det totala tittandet bara har ˆkat marginellt, har den nya rˆrligheten inneburit att public service-kanalerna (SVT1 och SVT2) har fˆrlorat marknadsandelar. I radio har nyhets- och musiklyssnande prioriterats. Till skillnad frÂn TV och morgontidningarna, men i likhet med kvllspressen, anvnds radio fˆr att uppdatera kunskaper. Dr fÂr man de senaste nyheterna, men sedan vnder man sig till andra medier fˆr att fˆr- djupa bilden. har det blivit allt tydligare att ven TV och Internet kan spela denna roll. Annars handlar radio mycket om fˆrstrˆelse och bakgrundsljud, nÂgot som bryter tystnaden. Ett visst val gˆrs ndÂ.