sou · GNB369 · 2000-01-01 00:00:00 — En siffra som uppgick till 144 personer. Ut- vecklingen visar att ett aktivt arbetsmiljöarbete har effekt och att det är viktigt att det arbetet inte minskar i intensitet. anmäldes 52 431 arbetsskador som ledde till sjukskrivning (Arbetsskador 1997, Arbetarskyddsstyrelsen och Statistiska central- byrån). Av dem var 30 348 arbetsolyckor, 12 783 arbetssjukdomar och 9 300 färdolyckor. För män är fallolyckor vanligast, följt av överbelast- ning av kroppsdel samt skada av maskindel eller föremål i rörelse. För kvinnor är överbelastningsolyckor vanligast, sedan följer fallolyckor och skada av annan person. Bland arbetssjukdomar dominerar belast- ningsrelaterade sjukdomar, av anmälningarna görs på grund av belastningsrelaterade faktorer. Därefter följer överkänslighet och för män buller, för kvinnor följer organisatoriska och sociala faktorer. Psykosociala arbetsmiljöfrågor har diskuterats men har kommit i särskilt fokus. Trots en ökad med- vetenhet om att en god psykosocial arbetsmiljö är en förutsättning för såväl hälsa som produktivitet, ökar den psykosociala belastningen. Avigsidan av arbetslivets snabba förändring framkommer som en följd av @magra@ organisationer, övertalighet, ökad arbetstakt, ny och svår- överskådlig teknik, övertidsarbete, ensamarbete, våldsrisker m.m. Ar- betsrelaterad ohälsa framträder i form av t.ex. olika fysiska och psykiska besvär orsakade av stress, oro och ängslan samt depressioner. skrivningarna ökar nu efter att ha minskat. Riksförsäk- ringsverkets undersökning antyder att det framförallt är besvär från rörelseorganen samt psykiska besvär som bidragit till ökningen. (Granskning av sjukfall pågående ) En god arbetsmiljö kännetecknas av ett rikt arbetsinnehåll och möj- ligheter för den enskilde att själv ha inflytande över sin arbetssituation. Ett arbete, som innebär att man fortlöpande lär sig saker, får ta ansvar, får möjligheter till samarbete med andra, har överblick över den verk- samhet men deltar i, förstår den och har möjlighet att påverka den, ska- par goda förutsättningar för tillfredställelse, växt och personlig utveck- ling. Detta har också varit en av utgångspunkterna vid formuleringen av arbetsmiljölagen, 2 kap 1§. Av Arbetsmiljö 97 framgår bl.a. att arbetstaktens ökning är en av de mest påtagliga arbetsmiljöförändringarna som inträffat för både kvinnor och män (respektive svarar att arbetstakten ökat). Många kvinnor uppger också att det tunga och ensi- diga arbetet ökat. Arbetet är stressigt, man har för mycket att göra och jobbet är psykiskt påfrestande. Konflikterna på arbetsplatsen synes ha ökat, liksom risken för att utsättas för våld. bland både kvin- nor och män uppger att man utsatts för mobbning på sin arbetsplats un- der . För att bryta den destruktiva trenden behöver arbetsmängd och ar- betstakt anpassas till de anställdas fysiska och psykiska förutsättningar så att skadliga belastningar motverkas. För att förebygga ohälsa måste det också finnas möjlighet till stöd, vägledning, handledning och ut- rymme för återhämtning i jobbet. Gamla arbetsmiljöproblem i nya branscher har miljöfrågor kommit alltmer i fokus och givit upphov till en helt ny sektor på arbetsmarknaden. Återvinning av olika produkter och material expanderar och behovet av anläggningar och kunskaper för återvinningsändamål ökar . Det nya s.k. kretsloppstänkandet har fått påtagliga konsekvenser för arbetsmiljön. Syftet med kretsloppsarbetet är både att ta till vara olika material och att förhindra att giftiga ämnen sprids i naturen. Återvinning omfattar framförallt förpackningar, papper, bildäck, batterier, elektronik, bygg- nadsmaterial och olika slags plastprodukter. Demontering är en annan del i det s.k. kretsloppstänkandet där det pågår såväl försöks verksamhet som forskning. På de arbetsplatser som i snabb takt uppstår saknas ofta kunskap om vilka risker som är förenade med verksamheten. beroende på vilken verksamhet som bedrivs. Upprepade ar- betsmoment kan ge ergonomiska skador. Exponering för damm, mik- roorganismer, lösningsmedel och buller förekommer på många arbets- platser liksom skador från stickande och skärande föremål. Särskilt all- varligt är att arbetsmiljöproblem som åtgärdats inom andra branscher återkommer inom kretsloppsbranschen framförallt eftersom denna sektor är en av de snabbast växande marknaderna i västvärlden. (/1994) Den ökande användningen av informationstekniken har också givit upphov till nya former av arbetsmiljöproblem. Utvecklingen av IT ska- par många nya möjligheter, men ökar i många fall belastningen på människan och ger upphov till negativ stress så kallad IT-stress. IT- stress som reaktion är inte annorlunda än annan stress, det är källorna till stressen som är nya eller förändrade. IT-stress kan delas upp i tre delar: informationsstress som beror på att flödet av information är ostrukturerat vilket gör det svårt att finna det som är relevant, teknik- stress som beror på att tekniken inte fungerar så att arbetet får opla- nerade avbrott samt förändringsstress som uppstår när användarens ar- betssituation återkommande förändras. Till detta kan även läggas att kravet på ökad nåbarhet, det så kallade 24-timmarsamhället, också kan leda till stress. Vikten av rätt belysning, rätt synavstånd etc. för att uppnå en god arbetsmiljö är känt . Det ökade användandet av datorer leder till högre krav på synergonomi i arbetet eftersom bildskärmsarbetet i hög grad är ett arbete med visuella krav. Det är viktigt att belysningen, arbetsplatsen och arbetsmaterialet utformas för att användaren ska se bra, må bra och inte få besvär. För individerna i arbetslivet är villkoren påtagligt olika. Begreppen in- dividens resurser och handlingsutrymme i samverkan med varandra, är klargörande för att förstå individens möjlighet att verka i sin miljö. I första hand kan man säga att de förutsättningar under vilka man agerar beror av var man bor, vem man är och vad för slags arbete man har. Konkret handlar det om kategorier av följande art: om man är kvinna eller man, vilken familjesituation man befinner sig i, vilket slags arbete man har, vilken utbildning man har, ålder, i vilken region man bor i och slutligen vilket ursprung man har. Det står klart att arbetslivet inte kan ses som en homogen enhet, utan att man snarare bör tala om olika slags arbetsliv. Dagens arbetsliv består av såväl klart positiva inslag som problema- tiska eller t.o.m. hotfulla drag. Utfallet för indvidens del är avhängigt av vilken kapacitet var och en har att möta de förändringar och situa tioner som uppstår i arbetslivet, vilket i sin tur är intimt förknippat med de ovan nämnda faktorerna. Det är långt ifrån alla som finner sin situation i arbetslivet utsatt. Tvärtom upplever många att de nya villkoren ger dem frihet, stimulans och nya möjligheter. Men risken att bli utsatt är betydligt större än för bara . Utsattheten tar sig många olika uttryck och berör bl.a. förändrade villkor inom arbetsorganisationen som gör att männi- skor måste arbeta mer. Det ställs större krav på individens resurser, allt från ökade kompetenskrav till vilja till utveckling och initiativkraft. Kompetenskraven har breddats inom i stort sett alla yrken. Tempot är högre och arbetsuppgifterna ofta bredare och mer krävande. Följden kan bli såväl psykisk som fysisk utslitning, t.ex. i form av stressjukdomar och värk. Ett hårdnande klimat på arbetsplatsen innebär också att relationerna arbetskamrater emellan lätt blir mer ansträngda, ibland med drastiska följder såsom mobbning och traka sserier av olika slag. Nedskärningar särskilt inom den offentliga sektorn har dessutom lagt tunga bördor på personal inom vitt skilda kategorier, som trycket på olika institutioner ökar genom den höga arbetslösheten. Per- sonalen vittnar om trötthet, rädsla och undergivenhet. Hotet om att förlora jobbet gör att många accepterar långt mer än vad de själva upp- fattar som värdigt, ett fenomen som brukar benämnas @tystnaden på arbetsplatserna@. Ytterligare ett problem i detta sammanhang är att många går till jobbet trots att de är sjuka. (/1997, , 1998, m.fl. 1999) Detta kan tyckas vara en dyster bild som målas upp, men för att kunna förändra situationen och vända utsattheten till utveckling är det helt nödvändigt att ta fasta på och definiera de konkreta problemen i arbetslivet. Arbetslivsdelegationens slutbetänkande är i detta avseende en redovisning av viktiga områden och problem i arbetslivet ägnat att ge underlag för fortsatt diskussion av angelä gna frågor. 22 Inledning SOU 1999:69 , , , , , (1997), Om värderingar förr, nu och , . , H., Bredbacka, Ch. (1998), Den ljusnande framtid är vår? Femton visioner om arbetslivet. E., , P. (1997), Framtidens arbete och liv, . Arbetslöshetens villkor – om ungdomsarbetslöshet och marginalisering i de nordiska länderna (1998), Ura 1998:3, AMV, . Arbetsmarkanden för invandrare (1998), Ura 1998:1, , . Arbetsmarknadspolitik i förändring (1998), , . Arbetsmiljö 97 , (1998) Arbetarskyddsstyrelsen Arbetslivsfakta(1999), Utges av Arbetarskyddsstyrelsen, nr.1/99, . Arbetsskador 1997, Arbetarskyddsstyrelsen och SCB , G., , A. (1994) Samhällsomvandling och arbetsliv. Omvärldsanalys inför 2000-talet. , G., Kilbom, Å. red. (1996), Arbete efter 45. Historisk, psykologiska och fysiologiska perspektiv på äldre i arbetslivet. , G., , K., Dallner, M., (1999) @Sjuk på jobbet. En empirisk studie av sjuknärvaro. @ i Arbetsmarknad och arbetsliv nr.1, . , A. m.fl. (1998), Välfärdspolitik i kristid – håller arbetslinjen? Granskning av sjukfall pågående , . , (1998), Det flexibla arbetets renässans@ i Framtider 3/98, . (1997), @Yrkessegregering mellan kvinnor och män@ i , I., Wadensjö, E. red. (1997), Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden. Kvarstående arbetslösa (1999), AMS Statistiktjänster, . Kvinnor och män på arbetsmarknaden (u.å. ), /SCB, . Kvinnors och mäns löner 1997. (1998) . , U., , K. (1997), Om jobbet och värdigheten. Fasta förhållanden och lösa förbindelser , . (1997), ekonomiska historia. M., , T. (1997) i , I., Wadensjö, E. red. (1997), Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden. Ny tid nya tankar? Ungdomars värderingar och framtidstro. (1998), utredningar 10, . (1998), Den farliga tystnaden. Yttrandefrihet och inflytande i arbetslivet, . , J., , J., @Kvinnliga och manliga chefer - finns det ett glastak? @ i Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden. , Inga & Wadensjö, , SOU 1997:137, . , R., , J. (1998), Arbetslöshetens dilemma. , I., Wadensjö, E. red. (1997), Glastak och glasväggar? , I., Wadensjö, E. red. (1997), Kvinnors och mäns löner – varför så olika? Puranen, Bi (1998), Rapport 90-tal. På tal om kvinnor och män . Lathund om jämställdhet 1998, (1998) SCB, . , L., (1991), Springpojkar och språngbrädor , . framtiden och mångfalden . Slutbetänkande från invandrarpolitiska kommittén. SOU 1996:55, . Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda . SOU 1998:6, . , A., , C., , P. (1998), Ironi och sexualitet. Om ledarskap och kön. , G., @Den nygamla sysselsättningen@ i , H., Bredbacka, Ch. (1998), Den ljusnande framtid är vår? Femton visioner om arbetslivet. , A., , A., , M. (1998), Nya relationer i arbetslivet – en rapport om tendenser mot flexibla marknadsrelationer i stället för permanenta anställnings relationer. I följande avsnitt redovisas ett antal forskningsrapporter där aktuella trender inom arbetslivet redovisas och analyseras. Avgörande för arbetslivets utveckling är, i stor utsträckning, den ekonomiska och tekniska utvecklingen, liksom formerna för hur olika verksamheter organiseras. Grunden till att det svenska arbetslivet ut- vecklats i en viss riktning finner vi emellertid i vår historia. Mot bak- grund av detta skildras den ekonomisk–historiska utvecklingen i översiktligt och den ekonomiska, tekniska och organisatoriska utvecklingen . Några av de mest avgörande frågorna inom dagens arbetsliv rör led- ningsstrategier och förändringen av dessa, anställningsformerna och de övriga villkor för individen som intimt hänger samman med dessa samt kunskaps- eller kompetensutveckling. Fyra av forskarbidragen behandlar dessa frågor mer ingående och nya perspektiv målas upp inom res pektive område. Ett arbetsliv i förändring – Vi tycker oss leva i ett arbetsliv där omvandling och förnyelse verkar gå allt fortare. Till viss del stämmer detta säkerligen. En snabb föränd- ringstakt inom arbetslivet har emellertid varit ett karaktärsdrag för hela det sekel som vi nu är på väg att lämna. I första hand måste denna om- vandling och förändring ses i ljuset av det industriella produktions sättets och ekonomins utveckling . Det är inte som detta produktionssätt på allvar fick fotfäste i vårt land, och faktiskt inte som det mätt i antalet an ställda kom att avlösa jordbruket som det dominerande produktionssättet. Självklart innebar dess snabba framväxt en lika stor och dramatisk omställning som när vi nu håller på att lämna industrialismen – åtminstone i sin traditionella tappning. Industrialismens intåg innebar bl.a. att människor måste lämna invanda miljöer och lära upp sig i nya typer av jobb. Då liksom nu tycks det främst vara den yngre generationen som går före. Det är bland dem förändringens vind blåser som star kast. På det hela taget följer utvecklingen i det generella mönstret för industriländerna. är och har varit en liten och relativt öppen ekonomi starkt beroende av sin omvärld. exis- terar några specifika särdrag som har haft betydelse för tempot och dy- namiken i det svenska utvecklingsförloppet. Den industriella ekonomins utveckling brukar inte sällan, i generella termer, beskrivas som tre industriella re- volutioner vilka avlöst varandra (1999; Greenwood 1997). Den första industriella revolutionen inträffade och innebar fabrikssystemets introduktion samt införandet av nya maskiner som drevs av vatten, ånga eller (ännu i mindre grad) elektricitet. Denna revolution inträffade i olika länder. 28 Ett arbetsliv i förändring – 1950–2000 SOU 1999:69 ett kraftfullt genombrott för de nya produktionsmetoderna . På bred front innebar den första industriella revolutionen en avlös- ning av det gamla hantverkets arbetsmetoder och arbetsliv. Genom me- kanisering förändrades många arbeten i grunden medan helt nya jobb tillkom. Den förutsatte dock fortfarande existensen av omfattande yr- keskunskaper hos en stor del av arbetskraften. Arbetet i de nya fabri- kerna karakteriserades av en hierarkisk uppdelning mellan i synnerhet yrkes- och icke yrkesarbetare. En bestämd könsarbetsdelning utveckla- des också där kvinnor ofta kom att inta underordnade positioner i för- hållande till män. Den andra industriella revolutionen kom att få sitt genombrott i ungefär , men spred sig dock inte till andra industriländer förrän . Den kom att få sin höjdpunkt un der de s.k. gyllene åren efter fram till . Dess främsta karaktärsdrag var massproduktion med syfte att åstadkomma sjunkande styckekostnader och ekonomiska skalför delar (). En viktig förutsättning var en rad tekniska inno- vationer, t.ex. motorer för bilar och annat samt kanske i synnerhet det alltmer spridda nyttjandet av elektriciteten. I allt väsentligt byggde också den andra industriella revolutionen på utvecklingen av en massmarknad för relativt homogena konsumtionsartiklar. Den snabba spridningen av bilar, hushållsmaskiner och andra s.k. varaktiga konsumtionsartiklar brukar ofta få symbolisera förutsättningen för den andra industriella revolutionen. Massproduktion i stor skala innebar ett väsentligt annorlunda arbetsliv än under den första fasen av industriell expansion. Nya sätt att organisera arbetet tillkom, kärnan var en långt gående arbetsdelning t.ex. i form av det löpande bandet. I takt med den ökade mekaniseringen blev fabriksarbetet allt mer rutiniserat och styrt uppifrån av ingenjörer och andra specialister. Särskilt under mellan krigstiden skedde mot denna bakgrund ett genomslag för vad som ibland kallats vetenskaplig arbetsledning eller taylorism – eller med en ännu bredare term: rationaliseringsrörelsen (De 1978). Generellt sett innebar detta en homogenisering av arbetet och arbetsvillkoren och att de ofta knivskarpa skillnaderna mellan olika arbetarkategorier tenderade att minska. Under den andra industriella revolutionen kom det industriella produktionssättet att nå sin höjdpunkt. I de flesta industri länder uppnådde industrisektorns andel av BNP – liksom de industrisysselsattas andel av den totala arbetskraften – unikt höga siffror kring . Den andra industriella revolutionens gyllene era under 1950- och tidigt 1960- tal kännetecknades också av en unikt hög tillväxttakt på de flesta håll, inte minst i (1996). Ett arbetsliv i förändring – 1950–2000 29 Också det som har kommit att betecknas "den svenska modellen" har sina rötter i den andra industriella revolutionen. Det bör betonas att denna modell inte alls var unik för men att den i vårt land kom att få ovanligt renodlade drag. Begreppet "den svenska modellen" an- vänds ofta på skiftande sätt. Dess kärna är otvivelaktigt de partsrela- tioner som kom att växa fram fr.o.m. 1930-talet, den s.k. Saltsjöbads- politiken. Grunden lades då för ett samarbete mellan arbetsmarknadens parter som i stort sett kom att gälla . var konfliktbenägenheten låg på arbetsmarknaden. Den svenska modellen kännetecknades vid sidan av en långtgående korporatism också av en ovanligt hög centraliseringsgrad för fackliga- och arbets- givarorganisationer. Centralismen tog sig bl.a. uttryck i centrala löne- förhandlingar mellan parterna – en regel som i stort sett gällde hela pe- rioden fram till – samt en sammanhållen lönepolitik från de fackliga organisationernas sida som har kallats "den solidariska lönepolitiken". Denna skapade – tillsammans med utbuds- och efterfrågeförhållandena på svensk arbets marknad i en situation av full sysselsättning – grund för en löneutjäm ning som var ovanligt stark i ett västeuropeiskt perspektiv. Utan tvivel var också ett relativt homogent industriarbete en av de strukturella förutsättningarna för den solidariska lönepolitiken och den långt gående utjämningen (/1998). avlöstes de gyllene åren av en kris som skakade grundvalarna för den Andra industriella revolutionen. I och bantades den traditionella industrisektorn i snabb takt. Då tycktes externt tillkomna makroekonomiska chocker i kölvattnet av oljekriser och den amerikanska krigföringen i vara den huvud- sakliga bakgrunden till denna industrikris. Men mera långsiktiga för- ändringar var förmodligen också viktiga. Framförallt tre sådana före- faller fundamentala. Det gällde för det första den ökade globaliseringen av världsekono- min och den industriella tillväxten i många områden utanför det "gamla" industriella kärnområdet. Man kan naturligtvis mena olika saker med "globalisering", men om man använder begreppet som en beteckning på en tendens till ökad ekonomisk internationalisering går det att hävda att en kraftig ökning av världshandeln och finansiella transaktioner har ackompanjerats av tullsänkningar och avreglering av finansmarkna- derna, vilket i sin tur skapade ytterligare en skjuts för en ökad internationell konkurrens. Detta kraftiga konkurrenstryck både inom industri- och tjänsteproduktion är en påtaglig realitet som sätter upp betydligt snävare ramar för vad t.ex. en enskild nationalstat kan ta sig för (Reich 1992; 1998). Här spelar förstås övernatio nella organ, t.ex. EU, en roll för att reglera den snabbt växande interna 30 Ett arbetsliv i förändring – 1950–2000 marknadsekonomin, som de ytterligare forcerar interna- tionaliseringen genom homogenisering av institutionella hinder etc. För det andra gällde det införandet av nya tekniska innovationer, i synnerhet inom mikroelektroniken (ICT). I dess kölvatten uppstod nya branscher för tillverkning av nya produkter och tjänster. Av än mer genomgripande betydelse var effekterna för produktion och arbetsor- ganisation. En allt större del av det traditionella industri- men också tjänstearbetet kunde nu styras och i stor utsträckning också utföras med hjälp av datorer. Den nya tekniken skapade också förutsättningar för ett mera flexibelt och decentraliserat arbete (Freeman-Soete 1994). Samti- digt – för det tredje – förstärktes kraven på en ökad flexibilitet i pro- duktionen genom förändrade preferenser bland konsumenterna. En alltmer kräsen konsumentskara – åtminstone i de västliga industrilän- derna – ställde krav på en mera personligt inriktad konsumtion. Man var inte längre beredd att acceptera den strömlinjeformning av livsstilar som masskonsumtionen till stora delar förutsatte. Överallt restes – – kritik mot konsumtionssamhällets konformism och likriktning. Det är knappast möjligt att förstå de moderna manage- ment-lärornas starka betoning av "lean production", "just in time", kundstyrning osv. utan att ta hänsyn till denna grundläggande prefe- rensförändring. Kraven på snabbare omställning av produktionen samt tillverkning av många olika modeller och därmed kortare serier har kommit att bli ett allt viktigare konkurrensargument på marknaden. Den tredje industriella revolutionen har drivit fram en rad förändringar av vilka fem förefaller vara de mest spektakulära. För det första är det tydligt att den traditionella in- dustrisektorn fallit tillbaka kraftigt – både mätt som andel av BNP och i termer av sysselsättning – i samtliga mogna industriländer. Istället ökar i synnerhet en sektor som i brist på bättre brukar kallas "tjänstesektorn". Trots detta vore det en förhastad slutsats att mot denna bakgrund tala om industrisamhällets död och tillkomsten av ett post industriellt tjänstesamhälle. Många av dessa nya "tjänster" är i själva verket "industrirelaterade tjänster" och har uppstått mot bakgrund av införandet av ny teknologi och/eller nya sätt att organisera arbetet och tillverkningen. ICT-tekniken har t.ex. inneburit att en hel del av de ar- betsuppgifter som tidigare klassats som "industriella" numera utförs på kontor vid ett skrivbord. I andra fall har s.k. outsourcing inneburit att tidigare industriellt arbete inom företaget nu istället förts över på ett separat företag som utför dessa sysslor i form av tjänster. Ett arbetsliv i förändring – 1950–2000 31 av detta har också en mera "renodlad" tjänstesektor inom kommunika- tion, service, handel, utbildning, vård etc. ökat sin andel av sysselsätt- ningen. I har en stor del av denna ökning – åtminstone fram till – skett med olika offentliga arbetsgivare som hu- vudmän. Det gäller i synnerhet vård, omsorg och utbildning. I andra mogna industriländer är det framförallt den privata tjänste- och service- sektorn som ökat kraftigt (1999). Det andra viktiga kännetecknet på den kraftiga omställning som pågår är det förändrade arbete som uppstår i kölvattnen av att ny teknik och nya sätt att organisera verksamheter införs. Tjänste- arbetet är i flera avseenden radikalt annorlunda än den gamla typen av industriarbete – och som vi såg ökar den förra kategorin kraftigt. Dessa skillnader kan ses i form av olika dimensioner. Inom de tillverkande företagen innebär det en viktig skillnad att arbetet nu blir mindre hårt styrt lokalmässigt. ICT-tekniken möjliggör arbete vid flera olika arbets- stationer samt att de personer som tillsammans utför en arbetsuppgift inte alls behöver finnas i samma lokal. Mot denna bakgrund skapas förutsättningar för nya decentraliserade lösningar när det gäller ar- betsorganisation inom företag. På samma gång läggs en grund för an- norlunda företagsmässiga lösningar. I de fall detta anses lämpligt kan en större andel uppdrag/tjänster läggas utanför företagets ram, s.k. out- sourcing. Också tidsmässigt skapas förutsättningar för en ökad flexibi- litet. En stor del av tjänstearbetet är inte beroende av att det utförs på ett koordinerat sätt vid en viss given tidpunkt. Detta innebär att mera indi- viduella lösningar i form av flextider, ledigheter etc. blir möjliga.