sou · GNB327d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Samma konsekventa utveckling återkommer när man studerar kort och lång deltid. De som arbetat kort deltid, , har utgjort av de 11 Medhjälpande familjemedlemmar som arbetar inkluderades och en del personer som arbetade heltid, visade sig vid förfrågan ha en normalarbetstid som understeg . sysselsatta, och de som arbetat lång deltid, mellan 20 och , följaktligen . I den utsträckning som deltidsarbetet motsvarar en marknadsstyrd efterfrågan, har den varit tämligen över , utan synlig påverkan av vare sig konjunkturella eller strukturella förändringar på arbetsmarknaden. Procenttal kan vara förrädiska i sammanhang av detta slag, eftersom basen för beräkningen, antalet sysselsatta, också har ändrat sig under pe- rioden. Figur 8.3 visar hel- och deltidssysselsatta i absoluta tal . De heltidssysselsatta steg markant och ökningen fortsatte . Därefter följde en drastiskt minsk- ning i samband med den ekonomiska krisen. har antalet heltidssysselsatta omfattat ca tre miljoner människor. Sysselsatta fördelade efter hel- och deltid 1976 till 1977. De deltidsarbetande uppvisar ett helt annat mönster än de heltidssys- selsatta. Efter en uppgång sista år var antalet tämligen , ca en miljon människor, . Därefter inträder en ny statistisk serie som ligger något över den gamla, men som sjunker i lång- sam men jämn takt. De deltidsarbetande tycks inte ha drabbats av plötsliga minskningar av samma slag som de heltidsarbetande, men i gengäld syns inte heller den återhämtning som serien för de heltidsarbetande uppvisar efter 1994. har i stället antalet deltidssysselsatta sjunkit en aning. Nästan bara kvinnor, men männen blir fler var av de deltidsarbetande kvinnor. har deras andel sjunkit en aning, som männens har ökat. Fort- farande är dock kvinnorna i överväldigande majoritet, de utgör av de deltidsarbetande. Männen svarar följaktligen för . Den minskning som inträffade berörde enbart del- tidssysselsatta kvinnor, närmare bestämt de som arbetat lång deltid (). Andelen heltidssysselsatta kvinnor har ökat med , varför andelen sysselsatta kvinnor totalt sett varit i stort sett oförändrad. Av de sysselsatta kvinnorna 1980 arbetade deltid, figur 8.4. Denna andel sjönk till första år, för att sedan sjunka ytterligare något . har andelen deltidsarbetande män ökat, från en nivå kring under större delen av perioden, till och fortfarande. av kvinnorna arbetade alltså deltid 1997, att jämföra med av männen. Deltidsarbetande som andel av alla sysselsatta 1980- 1997, fördelade efter kön. Som tidigare nämnts har deltidsarbetet minskat en del . , var minskningen 70 500 personer, motsvarande av gruppen. har antalet heltidssysselsatta ökat med nästan lika mycket. Denna utveckling fördelar sig emellertid inte alls jämnt mellan könen, vilket framgår av tabell 8.2. Sysselsättningsutveckling för män och kvinnor inom hel- och deltid 1994- 1997. Antalet kvinnor som arbetar heltid har ökat markant, men den minskade deltiden leder likafullt till att det totala antalet sysselsatta kvinnor har minskat. Även männens deltid har minskat men inte alls lika mycket. Slutresultatet blir att antalet sysselsatta män har ökat. Vård och omsorg, handel samt hotell- och restaurangverksamhet Deltidsarbete är utan jämförelse mest förekommande inom vård- och om- sorgssektorn. har den sysselsatt mer än en tredjedel av de deltidsarbetande i . Om man därtill lägger handeln, inbegrips nästan hälften av de deltidsarbetande, se tabell 8.3. branscherna respektive år (grov nivå). Det är nästan enbart kvinnor som deltidsarbetar inom vård och omsorg, till allra största delen inom hälso- och sjukvård samt inom . Inom handeln utgjorde kvinnorna 1997 av de deltidsarbetande, jämnt fördelade mellan varuhus och specialbutiker. Utbildningssektorn har också många deltidsanställda kvinnor, liksom tillverkningsindustrin, där kvinnorna främst finns inom textil-, förlags-, grafisk och livsmedelsindustri. När det gäller personliga tjänster, som har en större andel än utbildningsverksamhet , förekommer deltids- arbetet till övervägande del inom hotell- och restaurangverksamhet. I denna bransch har deltiden ökat, som branschen som helhet också har ökat sin andel av antalet sysselsatta i landet. De yrken som dessa kvinnor har, särskilt inom handel, hotell- och restaurangverksamhet samt inom den sociala omsorgen, har dessutom jämförelsevis låga löner12. Lägger man därtill att en stor del av kvinnorna arbetar deltid, blir inkomsten liten och den framtida pensionen an- språkslös. Den enskilt största förändringen är emellertid att deltidsarbetande inom utbildningsverksamhet har minskat kraftigt . var av personalen inom utbildningsverk- samhet deltidsarbetande och 1997 hade denna andel sjunkit till . Det är antalet deltidsarbetande kvinnor, särskilt de som arbetar lång deltid (20- /vecka), som har minskat mycket kraftigt, som antalet heltidsarbetande kvinnor har ökat, se figur 8.5. Sysselsatta kvinnor inom utbildningsverksamhet 1987- 1997. 12 Kvinnors och mäns löner 1997 s. har antalet sysselsatta minskat med drygt 20 000 personer , medan antalet deltidsarbetande har minskat med nästan 50 000. har antalet heltidsarbetande ökat med drygt 26 000. Huvuddelen av förändringen berör kvinnor och liknar i mycket ett generationsskifte. Deltidsarbetande kvinnor går i pension och avlöses av en ny generation, som i väsentligt större utsträckning arbetar heltid. Tyvärr visar inte statistiken branschtillhörighet och ålder , och därför inte heller i vilken utsträckning ett sådant generationsskifte skulle vara mer framträdande inom utbildningsverksamhet än inom andra branscher, men det finns inget som tyder på detta. De senaste årens lärarbrist kan förklara en del av ökningen för tillfälligt anställda inom utbildningssektorn. Därtill kommer att man numera i stor utsträckning provanställer lärare innan de får fast tjänst. Men fortfarande kvarstår frågan varför deltidsanställningarna har minskat så drastiskt. Tabell 8.4 redovisar förändringen mer i detalj. Männens traditionella arbetsmarknad finns fortfarande inom tillverk- ningsindustrin, och där återfinns också en stor del av de deltidsarbetande männen, tämligen jämnt fördelade mellan olika delar av den. var handeln den näst största branschen för deltidsarbetande män, varuhus och specialbutiker dominerade, men även partihandel spelade roll. Inom personliga tjänster, främst hotell- och restaurangverksamhet, har antalet deltidsarbetande män ökat och branschen är näst störst . När det gäller kommunikation återfinns de deltidsarbetande männen inom transporttjänster, i stor utsträckning inom persontransporter. Finansverksamhet och företagstjänster handlar här huvudsakligen om annan företagsservice, en benämning som innefattar många olika kon- sulttjänster som är knutna till tillverkningsindustrin. Denna del av den privata tjänstesektorn har ökat och det är många inom den som är sysselsatta på deltid, ofta inom ramen för ett eget företag. - deltid så långt ögat når Som tidigare nämnts motsvarades det minskade deltidsarbetet inom ut- bildningssektorn av ett ökat antal heltidsarbetande. Så är emellertid inte fallet i alla sektorer. Tabell 8.5 redovisar de branscher som har haft de största förändringarna med avseende på deltid . De branscher som uppvisat de största förändringarna av an- talet sysselsatta deltidsarbetande kvinnor . Den största minskningen finns inom hälso- och sjukvårdssektorn, och den inbegriper såväl hel- som deltidsarbetande. Ett ökat antal heltidssys- selsatta har vägt upp en stor del av den minskade deltiden inom barnom- sorgen, liksom inom utbildningssektorn. Specialbutiker redovisar däremot en stor minskning för både hel- och deltidssysselsatta. Längst ned i tabell 8.5 finns också exempel på motsatsen. Annan före- tagsservice uppvisar en väsentligt större ökning av heltids- än deltidssys- selsatta, medan restaurang- och hotellverksamheten har ökat bägge kate- gorierna. Det mest extrema exemplet finns emellertid inom . Antalet heltidssysselsatta har minskat med närmare 11 000 personer, medan antalet deltidssysselsatta ökat med mer än dubbelt så många, nästan 25 000 människor. Detta sammanhänger till stor del med att huvudmannaskapet för stora delar av , äldreomsorgen och omsorgen om psykiskt handi- kappade, överfördes från landsting till primärkommuner under åren 1992- 93, genom den så kallade Ädel-reformen. I samband med detta överfördes också en stor del av omsorgen från institutioner till olika former av vård i Detta förklarar inte bara ökningen inom , utan även en stor del av minskningen inom hälso- och sjukvård. Men kvar står att har minskat antalet heltidsanställda med drygt 10 000 personer och ökat antalet deltidsanställda med mer än det dubbla. Man kan också beräkna vilka branscher som är mest beroende av del- tidsarbetande personal. såg situationen i detta avseende ut som i tabell 8.6, nedan. Branscher som till är beroende av deltidsarbetande 1997 (detaljerad nivå). Service & hemtjänst för äldre Rekreation, kultur, sport Hushållstjänster & annan service Intresseorg & religiösa samfund Detaljhandel, ej butik De branscher som anges i tabellen sysselsatte 1997 i det närmaste tre fjärdedelar av de deltidsarbetande i . Här finns både stora och små branscher, men den kommunala sektorn dominerar eftertryckligt. Den svarar för av de deltidsarbetande som redovisas i tabellen. Hemtjänst, social verksamhet, hälso- och sjukvård och barnom- sorg är starkt beroende av deltidsarbetande, men även varuhus och fack- handel. Företrädesvis yrken med kort utbildning Den yrkesstatistik för deltidsarbetande som finns är inte särskilt detaljerad, men den pekar i samma riktning som branschstatistiken. Det är yrken som i allmänhet hör hemma inom vård, omsorg, handel och service som uppvisar många deltidsarbetande, tabell 8.7. Deltidsarbetande kvinnor, rangordnade efter största andel deltidsarbete inom yrket 1997. Barnmorskor, sjuksköterskor med special Butikskassörer är det yrke som hade den största andelen deltids- arbetande i , och affärsbiträden ligger inte långt efter. Två stora yrken inom vård och omsorg, vårdbiträden, som i stor utsträck- ning arbetar inom , och undersköterskor, har också en fram- skjuten plats. Hela sju av de tio yrken som ingår i tabellen måste sägas ha kort utbildning. Men det finns även yrken med tämligen lång utbildning, som sjuksköterska, och andra sjukvårdsyrken med specialkompetens. Alla yrkena går emellertid att hänföra till de tre branscher som tidigare framträtt, vård och omsorg, handel och hotell- och restaurangverksamhet. Branschtillhörigheten tycks spela större roll när det gäller deltidsarbete än enskilda yrken. Ingen entydig regional bild Deltiden är inte jämnt fördelad över hela landet. Figur 8.6 visar hur stor andel av kvinnorna som var deltidssysselsatta i olika län. Man kan se ett samband mellan den korta och den långa deltiden, men det finns och har t ex proportionellt lite mer kort deltid, medan motsatsen gäller i och . Deltidsarbetande kvinnor som andel av alla sysselsatta kvinnor i respektive län, fördelade efter arbetstid G N F W H K E A Z S D M O U X T B Y I C A Om man ser till helheten har de sydliga länen i en relativt stor andel deltidsarbetande, men bilden är inte entydig. har t.ex. en större andel än intilliggande . På samma sätt skiljer sig och åt, eller och . har en väsentligt lägre andel än övriga län, och även län har en liten andel. Deltidens omfattning varierar alltså mellan länen, men det finns inte ett så tydligt mönster att man skulle kunna gruppera i t.ex. skogslän, storstadslän eller liknande. Kvinnorna är etablerade som deltidsarbetande Som tidigare nämnts är det till fyra femtedelar kvinnor som arbetar deltid. Omkring en halv miljon av dem är och de svarar för av kvinnornas deltidsarbete. Många av dem har barn och det spelar naturligtvis stor roll för valet av arbetstid, figur 8.7. Hel- och deltid i familjer med små barn, 0- 6 och 7- , 1987 och 1997. Kvinnor till vänster och män till höger 0-6 7-16 0-6 7-16 0-6 7-16 0-6 7-16 Som framgår av figur 8.7 är det fortfarande i allt väsentligt kvinnorna som väljer att förkorta sin arbetstid när barnen är små. Ju yngre barn desto större andel av kvinnorna arbetar deltid. Men det är färre kvinnor som väljer denna möjlighet nu än 1987. Andelen män med barn som väljer att arbeta deltid har ökat , men är fort- farande väldigt liten. Även här är andelen något högre bland män med förskolebarn än bland män med barn i skolåldern. Många unga kvinnor väljer deltid I figur 8.8 redovisas åldersfördelningen bland de deltidsarbetande 1997. Den yngsta gruppen, 16 och , framträder med en hög andel deltids- arbetande bland bägge könen. Men det är likafullt av de unga kvinnorna som arbetar deltid, att jämföra av de unga männen. Större delen av dessa ungdomar arbetar kort deltid, dvs. , av flickorna och av pojkarna. Detta tyder på att det ofta handlar om ungdomar som kombinerar deltids- arbete och gymnasiestudier. Jämförelser bakåt i tiden är inte så menings- fulla när det gäller denna grupp, eftersom deras arbetskraftsdeltagande har halverats , främst till följd av gym- nasieskolans utbyggnad. Det finns inget som tyder på att deltidsarbetet skulle vara ett problem för dessa ungdomar, utan snarare ett sätt att för- bättra ekonomin . Hel- och deltidsarbetande 1997, fördelade efter ålder. Därefter ändrar sig emellertid bilden mycket snabbt. Redan i ålders- gruppen 20- arbetar av kvinnorna deltid, till största delen lång deltid, att jämföra av männen. Av figuren framgår också att det finns jämförelsevis många deltidsarbetande i åldersgruppen , och en något mindre andel i gruppen . Detta är följdriktigt, då allt fler kvinnor väljer att avsluta sina studier och etablera sig på arbetsmarknaden innan de skaffar barn, för att sedan gå upp när barnen vuxit upp. ökar sedan deltiden, för både kvinnor och män, sannolikt beroende på att många äldre begränsar sin arbetstid, ibland frivilligt och ibland av tvingande hälsoskäl, men även här är det en stor övervikt av kvinnor. Om man undantar de allra yngsta och personer kan man säga att deltidsarbetet är jämnt fördelat mellan de olika åldersgrupperna samt att kvinnorna dominerar totalt. Jämfört med 1987 har andelen deltidsarbetande kvinnor minskat i alla åldersgrupper utom bland unga . Minskningen är emellertid större bland kvinnor , vilket skulle kunna vara en generations- effekt, i den bemärkelsen att fler kvinnor nu övergår till heltidsarbete efter att barnen vuxit upp, än som var fallet 1987. Andelen män har ökat en aning, ungefär lika mycket i alla åldersgrupper. Många kvinnor väljer alltså att arbeta deltid ganska tidigt, redan . En del av dem utbildar sig fortfarande och arbetar vid sidan om för att förbättra studieekonomin, ofta kort deltid. Faktum är att ung- domsgruppen, 16 - , svarar för av den korta deltiden. Men en del av dessa unga kvinnor har gått ut på arbetsmarknaden utan eftergymnasial utbildning. Det finns tyvärr ingen statistik som visar i vilka branscher de arbetar. Men man kan se hur hela kvinnogruppen för- delar sig på näringsgrenar i olika åldersintervall, tabell 8.8. Sysselsatta kvinnor fördelade efter näringsgren och rang- ordnade efter de sex största näringsgrenarna 1996. Omsorg och sociala tjänster Omsorg och sociala tjänster Detaljhandel m brett sort Detaljhandel m brett sort De två första näringarna, omsorg och sociala tjänster samt hälso- och sjukvård har en helt dominerande position i tabell 8.8. En del yngre kvin- nor genomgår sannolikt eftergymnasiala utbildningar för dessa branscher, vilket leder till att deras "marknadsandel" fördubblas i åldersgruppen 25- . Tabellen visar också att branscher som kräver kort utbildning och har många deltidsarbetande, som handel och hotell- och restaurangverksam- het, spelar en större roll för de unga kvinnornas försörjning, än de gör för kvinnor mellan . I den utsträckning dessa kvinnor arbetar extra, parallellt med sina studier, kan man förvänta sig att det är nöjda med att arbeta deltid. Bland dem som inte tänker studera mer, utan har gått ut på arbetsmarknaden på allvar, finns det dock antagligen många som kommer att finna att det blir svårt att få heltidsarbete inom den bransch de har valt. Detta intryck förstärks om man studerar de deltidsarbetande kvinnor- nas utbildningsbakgrund. I figur 8.9 redovisas utbildningsbakgrunden för hel- respektive deltidsarbetande kvinnor i . Bland dem som arbetar kort deltid (1- /vecka) finns många kvinnor som har kort utbildning, har endast genomgått 9-årig grundskola. Detta förklaras emellertid delvis av att många av dem är extraarbetande gymnasieungdomar. Dessutom utgör de som arbetar kort deltid endast av de sysselsatta. Men även när man ser till den stora grupp som arbetar lång deltid (), finns en markant skillnad jämfört med de som arbetar heltid. Av de heltidsarbetande har eftergymnasial utbildning, medan detta endast gäller av de som arbetar lång deltid. Förutom en viss inlåsning i branscher där deltid är ofta förekom- mande tillkommer alltså att många deltidsarbetandes valmöjlighet begränsas av deras jämförelsevis korta utbildning. Detta mönster är också i stort sett detsamma som , även om utbildningsnivån generellt förskjutits i riktning mot längre utbildningar. Hel- och deltidsarbetande fördelade efter En annan jämförelsevis stor grupp bland de deltidsarbetande är äldre per- soner. Bland männen i åldern var det 1997 av de sysselsatta som arbetade deltid, medan det var en väsentligt större andel bland kvinnorna, . En del av dessa har tagit del- pension, men långt ifrån alla. Figur 8.10 visar ett tydligt samband mellan deltidsarbetande och delpensionärer . Men man kan också se att det fanns ett stort antal i denna åldersgrupp som arbetade deltid utan att ha delpension. Andelen deltidsarbetande ökade under pe- rioden, särskilt , för att sedan sjunka tillbaka under den nivå som gällde 1987. Deltidsarbetande och delpensionärer som sysselsatta 1987- 1997. Källa: och . - 1997 har arbetskraftsdeltagandet i åldersgrup- pen 60- minskat från . Detta sammanhänger san- nolikt med en utslagning på arbetsmarknaden. En del äldre människor orkar inte längre med ett fysiskt eller psykiskt ansträngande arbete, utan tvingas att lämna arbetsmarknaden eller övergå till att arbeta deltid. Del- pensionen skapades för att möjliggöra en nedtrappning, men som synes är det väsentligt fler äldre personer som valt att trappa ned, än de som har delpension. Men utvecklingen har givetvis även påverkats av avtalspen- sionärer, halvtidssjukskrivna m.fl. kategorier som helt eller delvis har lämnat arbetskraften. Kvinnorna i denna åldersgrupp arbetar jämförelsevis mycket deltid, men har ändå minskat sin andel från . hade av dem delpension. Efter en uppgång har denna andel har sjunkit kraftigt, och halverats till 1997, figur 8.11. Av de deltidsarbetande kvinnorna i 60 - var det bara en tiondel som uppbar delpension. Det är rimligt att anta att många av dessa kvinnor har arbetat deltid länge, och därför inte har någon heltidstjänst att delpensionera sig från. deltidsarbetande i samma ålder, fördelade efter kön. Bland männen är det i huvudsak åldersgruppen () och 60 - () som bär upp deltiden. De övriga grupperna pendlar mellan . Den ökning som tidi- gare nämnts har också främst ägt rum bland unga män och män . Det är som synes många äldre män som valt att arbeta deltid trots att de inte har delpension . Därtill kommer att män mellan , som inte har rätt att ta delpension, arbetar mer deltid nu än de gjorde 1987. Det kan bero flera olika saker, men hälsoskäl anfördes ofta av äldre personer i AKU:s tilläggsfrågor om orsaker till deltid. En hel del av dessa män orkar san- nolikt inte fortsätta inom sitt yrke på heltid och har därför valt att minska sin arbetsinsats, eller tvingats att minska den på grund av partiell sjuk- skrivning eller liknande. Trots denna ökning är emellertid männen som helhet en liten grupp bland de deltidsarbetande. Deltid och dessutom tillfällig anställning Majoriteten av de deltidsarbetslösa har tillsvidareanställningar och om- fattas därmed av de regler vad avser uppsägning och annat som gäller för heltidsarbetande. har emellertid tillfällig anställning blivit vanligare i samband med deltidsarbete. Utvecklingen återges i figur 8.12. Deltidsarbetande fördelade efter fast och tillfällig anställ- ning. Vid periodens början utgjorde de tillfälliga deltidsanställningarna av de deltidssysselsatta. började de emellertid att öka, för att 1997 omfatta mer än en fjärdedel. har andelen tillfälliga anställningar generellt ökat på den svenska arbetsmark- naden och deltidsarbete har uppenbarligen inte utgjort något undantag. Andelen tillfälliga deltidsanställningar har ökat för bägge könen, men det finns ändå stora skillnader. För kvinnor har de ökat från , medan männen gått från . Detta faller väl in i den gängse bilden av deltidsarbetet. Kvinnorna är de som huvud- sakligen arbetar deltid och de har tillsvidareanställningar. Männen har ökat sitt deltidsarbete . Det kan sammanhänga med att deltiden för många av dem är en temporär lösning, i avvaktan på ett heltidsarbete, och detta gör dem mer benägna att acceptera en tillfällig anställning. Könet skiljer mer än nationaliteten Särredovisning av medborgarskap har inte införts i förrän . När det gäller utländska medborgares fördelning mel- lan hel- och deltid finns data . Här finns anledning påminna om att är en intervjubaserad urvalsundersökning och att den del av urvalet som är utländska medborgare inte är särskilt stor. Det finns därför anledning att tolka resultaten med viss försiktighet, särskilt när det gäller en så detaljerad redovisning som branschtillhörighet. Förhållandet mellan hel- och deltid för svenska och utländska med- borgare återges i tabell 8.9. Utländska medborgare arbetar mer deltid än svenska medborgare, men skillnaden är inte särskilt stor. Finländska medborgare arbetar deltid i mindre utsträckning än svenskar, medan övriga nordiska medborgare arbetar något mer. Detta skulle kunna sam- manhänga med att övriga nordiska medborgare i större utsträckning arbetar inom hotell- och restaurangverksamhet, som har jämförelsevis många tillfälligt anställda. Utomnordiska medborgare arbetar mer deltid än svenskar och nor- diska medborgare. De har i allmänhet svårare än svenskar att få fäste på den svenska arbetsmarknaden och arbetar ofta inom yrken som har en stor andel deltidsarbete, t.ex. som städare och köksbiträde. En tredjedel av dem har också tillfällig anställning, vilken är väsentligt mer än för övriga grupper i tabellen. Till detta kommer även att de utomnordiska medborgarna har ökat sitt deltidsarbete , vilket inte gäller för någon av de andra nationaliteterna. Materialet tillåter inte en fördelning av både nationalitet och kön, men eftersom utländska kvinnor ökat sitt deltidsarbete, är det rimligt att anta att det även är kvinnorna som svarat för ökningen av de utomnordiska medborgarnas deltidsarbete. Arbetstidens fördelning mellan hel- och deltid återges i figur 8.13. Den skiljer sig inte särskilt mycket för de olika nationalitetsgrupperna. Finländska medborgare har den största andelen heltid, vilket kan sam- manhänga med att de i stor utsträckning är koncentrerade till tillverk- ningsindustrin. Övriga nordiska medborgare arbetar till större del lång deltid (20 - ), ofta inom hotell- och restaurangverksamhet. Bland utomnordiska medborgare finns emellertid en något större andel deltidssysselsatta, och i synnerhet deltid (1 - 19 tim- mar/vecka). Den samlade bilden är att utländska män arbetar mer deltid än svenskar, medan det är tvärtom med utländska kvinnor, även om de har en något högre andel kort deltid. Den stora skillnaden är fort- farande mellan män och kvinnor, oberoende av nationalitet. Hel- och deltid fördelad efter nationalitetsgrupper och kön 1997. Ofrivillig deltid, fördubblad påtio år Många av de deltidsarbetande har den arbetstid de önskar, medan andra uppger att de vill ha utökad arbetstid när de tillfrågas av .