sou · GNB3119 · 2000-01-01 00:00:00 — Till denna grupp räknas också tre utbildningsprogram som ger studenterna en bred allmän kompetens för ett arbete inom den europeiska eller internationella arbetsmarknaden. Till etablerade branschinriktade yrkesutövningar räknas fem utbildningspro gram som exempelvis Business i , Handel och Administrativ koordinator i , vilka ger en bred allmän ekonomisk utbildning på mellannivå. De yrkesinriktade utbildningarna är också orienterade på både nya och etablerade verksamheter. Till nya yrkesinriktade sysselsättningar räknas utbildningsprogram som Projektledning i och IT- säljare i samt Telemarketing/Callcenter i . Till eta- blerade yrkesinriktade sysselsättningar räknas sex olika säljutbild ningar inom handel, marknadsföring, försäljning och affärsmanna skap. Till denna yrkesinriktade grupp räknas även två specialistutbild ningar som ger en fördjupad kompetens inom ekonomi och redovisning. Inom området informationsteknik finns 46 utbildningar. Hela branschen kan ur vissa aspekter betecknas som ny med nya yrken. Förteckningen över utbildningsprogrammen visar att det finns nyanser i vad som kan klassificeras som nytt. Å ena sidan finns det relativt tra ditionella utbildningar i systemteknik och programvaruteknik, å andra sidan nya utbildningar som fokuserar på nya yrken inom multimedia. Till gruppen traditionella system- och programvaruutbildningar kan 16 utbildningsprogram klassificeras. Dessa verksamheter är för hållan- devis etablerade och målet för utbildningarna är att studenterna efter genomförd utbildning skall svara mot yrkesområdets behov av system- utvecklare och programmerare. Till gruppen nya yrken inom multimedia kan 14 utbildningsprogram klassificeras. Yrkesområdet är nytt och utbildningarna ger en bred kompetens i datateknik, bild-, ljud-, manus-, video- och multimedia- produktion. Utbildningarna ger den kunskap som krävs för en framtida yrkesroll inom VR-teknik, multimediaproduktion för webben, CD-rom Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning 81 eller DVD-produktion, såsom designer, grafiker, manusförfattare, ani- matör eller projektledare. En tredje stor grupp om tio utbildningsprogram kan klassificeras som relativt allmänna utbildningar i datakunskap. Dessa utbildningar är ofta branschinriktade och orienterade mot en redan etablerad verksamhet. Syftet med utbildningarna är att införa datateknik på en ganska elementär nivå och de kan något vanvördigt betecknas som körkortsutbildningar. Slutligen finns det sex utbildningsprogram som är inriktade på att ge de studerande någon form av specialistkompetens. Det kan t ex handla om informationssäkerhet, avancerad CAD eller tryck- och designteknik. 5.4.4Jord, skog och trädgårdsbranschen Inom jord, skog och trädgård finns åtta utbildningsprogram. Alla utbildningarna är yrkesinriktade och orienterade mot redan tidigare etablerade verksamheter. Ungefär hälften av utbildningsprogrammen är mer eller mindre inriktade mot eget småskaligt företagande. Målen hos dessa utbild ningar är att ge de studerande förutsättningar för att självständigt kunna ansvara för driften av exempelvis en skogsfastighet vad gäller planering, drift och underhåll. De resterande utbildningarna är inriktade mot en anställning inom mer storskaligt företagande. Här är målen att kunna arbeta själv ständigt i målstyrda arbetslag i platta organisationer, att exempelvis ha en hel- hetssyn på skogsskötsel, att behärska maskinkörning och repa rationer. Livsmedelsbranschen omfattar fyra utbildningsprogram. Samtliga pro- gram är breda med ett för branschen allmänt innehåll. Två av utbild- ningarna är yrkesinriktade, en är branschinriktad och dessa tre utbild- ningsprogram är orienterade mot redan etablerad verksamhet. En utbildning, Gastroprenör i , är inriktad mot en nytt område för livsmedelsproduktion. Den ger bl a kunskaper om småskalig för- och om att starta och driva gårdsbutiker. Viktigt i utbildningen är att titta på nya trender, vanor och behov på marknaden för att kunna anpassa eller hitta nya produkter. 82 Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning Inom området miljö finns fem utbildningsprogram. Samtliga utbild ningar är inriktade mot miljösamordning. Det är nya yrken som följer av en allt intensivare miljödebatt och en inom området förändrad lag stiftning. Utbildningarna ger kompetens för att arbeta med olika former av miljöanpassning. Ett exempel är Miljöteknisk yrkesutbild ning i där de studerande får tekniska kunskaper för att skapa en hållbar utveckling i ett kretsloppssamhälle. Ett annat exempel är Miljökommunikation i , där studenterna efter ge nomgången utbildning skall fungera som länk mellan företagen och omvärlden. Detta är en ny bransch där det saknas etablerade utbildningar. Gruppen för tillverkning är stor och mycket homogen i sitt utbild nings- utbud. Branschen för tillverkning innehåller 50 utbildnings program och de allra flesta, 46 stycken, är inriktade mot någon form av tekniker- kompetens. Med detta menas en relativt allmän och bred utbildning som exempelvis kan vara fokuserad mot någon sektor av tillverknings- industrin. Det kan gälla elteknik, textilteknik, eller mer tematiska sek- torer som kvalitetsteknik. Det är svårt att uttala sig om denna stora grupp av teknikerutbildning är inriktade mot yrke eller bransch. Vi väljer att kategorisera dessa som yrkesinriktade med motivet att det finns en likhet mellan dessa utbildningar och det gamla tekniska gymnasiet som kvalificerade för ett yrke som var mycket brett definierat. En annan likhet med de tekniska gymnasieutbildningarna är att kommunen i cirka hälften av alla fall är huvudmän. I flera av teknikerutbildningarna finns inslag av arbetsledarutbild- ning. Så gör det t ex i Ledarkunskap och produktionsmetodik i , Polymerteknik i och Tunga fordon i Jönkö- ping. Två utbildningar av 50 är inriktade på produktutveckling, en i Ö stersund och en i . Den i ger innovativa kvinnor möjlighet att förverkliga idéer om produkter och tjänster. Den är den enda utbildningen inom denna bransch som är orienterad mot eget företagande. De studerande på programmet skall efter a vslutad utbild- ning fungera som tekniker, rådgivare, konstruktör, projektl edare eller säljare. De skall alternativt kunna starta egen verksamhet eller avknoppa sin produktidé. SOU 1999:119 Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning 83 Utöver dessa utbildningar finns två program med inriktning mot arbetssysslor av hantverkskaraktär. Guldsmide i leder till arbete som guldsmed i guldsmedsföretag eller till arbete med tillverkning och produktutveckling inom guldsmedsbranschen. Konfektion och skrädderi syftar till att förse konfektionsbranschen och skrädde rierna med kreativ personal som arbetar med den utveckling som branschen kräver. Utbildningen innehåller bl a skrädderi, mönster konstruktion, form och design, gesällprov och företagseko nomi. Nästan alla utbildningar är inriktade mot etablerade verksamheter. Några av dessa kan dock karaktäriseras som införande av ny teknik i redan etablerade branscher. Ett exempel är Motorfordon i där studenterna lär sig att använda datateknik för att arbeta med kompli- cerade elektroniska styrsystem inom alla typer av fordon. Några av utbildningsprogrammen inriktar sig mot nya teknikområden som exem- pelvis optisk fiberteknik och bioenergi. Inom branschen för transport, inklusive sjöfart, finns nio utbildnings- program. Alla nio är yrkesinriktade och orienterade mot etablerade verksamheter. Av dessa nio utbildningsprogram sorteras åtta under transport och ett under sjöfart. Transportutbildningarna är fokuserade mot olika former av transport- ledning. Utbildningarna ger de studerande kunskaper för kvalificerade arbetsuppgifter inom logistikområdet. Ett utbildningsprogram, Logistikens förändringsprocesser i , har en bre dare logistisk ansats och betonar kopplingen till interna transporter. Även Transportteknik i har en annorlunda ansats. De ger studenterna kunskaper för att utifrån yrkesförarrollen arbeta inom före tagsledningen i ett mindre eller medelstort företag i transportbranschen. Utbildningen inom sjöfart, Marinteknik i , syftar till att förbereda de studerande för en framtida verksamhet inom rederi- och varvsnäring som egen företagare eller anställd med resultatansvar. Branschen för träindustri innehåller fem utbildningsprogram. Samtliga utbildningar är orienterade mot etablerade verksamheter. Fyra av dessa fem utbildningar är yrkesinriktade och en är branschinriktad. Två av de yrkesinriktade utbildningsprogrammen är fokuserade på hantverk och 84 Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning De andra två är inriktade på anställ ningar inom trä- industrin, såsom tekniker eller arbetsledare. Den branschinriktade utbildningen, Trä i , leder till arbete i företag som vidareförädlar träråvaran. Initialt är utbildningen allmän till sin karaktär, för att mot slutet övergå till en specialisering. De stu- derande väljer en specialinriktning mot exempelvis säljare, produkt- utvecklare, arbetsledare eller marknadsförare. Inom turism inklusive restaurang finns 19 utbildningsprogram. Av dessa är 13 utbildningar yrkesinriktade och sex branschinriktade. Samtliga yrkesinriktade utbildningsprogram är orienterade mot redan etablerade verksamheter. Av de sex branschinriktade programmen är fyra orienterade mot etablerade yrkesgrupper och två mot nya sysselsätt- ningar. Många program har en allmän karaktär, men med en speciell vinkling såsom stad, fiske, skog och mark samt kultur. Inom de yrkesinriktade utbildningsprogrammen är flertalet utbild- ningar, nio av de 13, fokuserade på eget företagande eller på arbets- ledande befattningar. Här finns t ex Hotell management i som ger de studerande kunskaper för att inneha olika chefsbefattningar, såsom hotellchef, driftschef, personalchef eller ekonomichef, inom hotell och konferens. Tre utbildningar inom denna yrkesinriktade kate- gorisering har en yrkesprofilering mot säljare. I finns exem- pelvis en utbildning i Affärsturism där syftet med utbildning är att ge de studerande kunskaper för den snabbt växande turismmarknaden. Studenterna får en bred och kvalificerad utbildning inom projektledning, försäljning och marknadsföring. Inom de sex branschinriktade programmen är utbildningarna mer inriktade mot övergripande kunskaper om turism. Här finns bl a Turism i storstadsregion, Turism – ledarskap och företagande och Turismentreprenör. För att belysa utbild ningarnas allmänna karaktär kan nämnas att Turismentreprenör i sköldsvik, som är en IT- baserad entreprenörsutbildning med globala perspektiv, syftar till att ge de studerande kunskaper om turismnäringen samt utveckla deras entre- prenöregenskaper. Två utbild ningar inom denna grupp är inriktade mot nya sysselsättningar, Sportfisketurism i och Affärs- utvecklare – Östersjöregio nen i . Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning 85 Inom området Vård finns åtta utbildningar, samtliga yrkesinriktade. Alla, utom en, är orienterade mot etablerade verksamheter. Sex av utbildningsprogrammen är fokuserade mot omvårdnad inom exempelvis psykiatri, social omsorg, äldreservice, habilitering och rehabilitering. En av dessa sex utbildningar, Vård av demenssjuka i , syftar till att utbilda arbetsledare och handledare med särskild kompetens för vård av demenssjuka. I ett utbildningsprogram utbildas de studerande till ett yrkesliv inom hudvårdens olika arbetsområden. Hudvård i ger studen- terna kunskaper i bl a anatomi, dermatologi, manikyr och pedikyr, makeup och kamouflage, yrkesinriktad psykologi, ekonomi och modern informationsteknik. Inom vårdbranschen finns ett utbildningsprogram med inriktning mot nya verksamheter. Hälsovägledning i utbildar, ur ett brett hälsoperspektiv, studenter för hälso- och friskvårdsarbete. De får des s- utom, genom praktisk fördjupning, spetskompetens inom fysisk och mental träning samt massage. Utbildningen innehåller också kurser i entreprenörskap och eget företagande. 5.4.12Branschen för övriga utbildningsprogram Inom kategorin Övriga finns 13 utbildningsprogram. Dessa kan indelas i två grupper; utbildningar som har kopplingar till media i vid bemärkelse (radio, TV, video, teater) och hantverksutbildningar. Den första gruppen består av tio utbildningar av vilka de flesta är fokuserade på yrke. Två utbildningar, TV och videoproduktion i och Kommersiell radio i är dock breda utbild ningar som mer fokuserar på branschen. Ett exempel på långt driven yrkesin- riktning är TV-produktion i , där man skall kunna arbeta som regissör av drama efter avslutad utbildning. Sex av de tio utbildnings- programmen är inriktad mot nya företeelser inom bran schen. Som exempel kan nämnas Bildjournalistik i och Reklam och industrifoto med digital inriktning i . De tre hantverksutbildningarna fokuserar på yrke och finns alla inom etablerade branscher. Utbildningen Hantverk i är bredare än de två andra, men även denna ger möjlighet till inriktning mot ett yrke som exempelvis möbelsnickare eller dekormålare. 86 Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning 5.5De studerandes intresse för utbildnings- program inom Kvalificerad yrkes- utbildning En indikator på intresset för denna typ av utbildning var näringslivets engagemang. En annan indikator är de studerandes intresse av att läsa de utbjudna utbildningsprogrammen, att följa dessa till kursslut och lyfta examen. Hur eftertraktad en utbildning är kan tydliggöras med hjälp av söka n- detrycket. Det innebär att redovisa hur många intresserade det finns till varje utbildningsplats. Ju fler sökande, desto högre sökandetryck. Inom varje bransch finns flera olika utbildningsprogram och sökan- detrycket varierar från program till program.6 I tabell 5.4 presenteras det högsta och lägsta värdet samt medelvärdet på utbild ningsprogrammens sökandetryck inom de olika branscherna. Utbildningsprogrammens sökandetryck under åren 1996- 1998. Antal sökande per utbildningsplats Jord/skog/trädgård Flest antal sökande, med ett medelvärde på 5,8 sökande till varje utbildningsplats, finns till utbildningsprogram inom IT-branschen. Mest populär är Systemtekniker och systemadministratör med 18,1 sökande 6 Registerdata från KY-kansliet, yrkes- utbildning. Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning 87 efter IT kommer utbildningsprogram inom branschen för Övriga. Sökandetryckets medelvärde ligger på 5,4 och likaså har dessa utbildningar många sökande till vissa program, såsom Bildjournalistik med ett sökandetryck på 14,9 och TV-pro duktion med 14,2. Utbildningar inom branscherna Vård och Turism ligger på ett medel- värde omkring fyra sökande per utbildningsplats. På samma sätt finns inom Vård och Turism utbildningsprogram som har många aspiranter. Som exempel kan nämnas utbildningsprogrammet för Hudvård med 13,8 sökande per plats och Resor och turism med 13,4. Sedan kommer utbildningsprogram inom Ekonomibranschen med ett snitt på 3,6 sökande per plats. Flest antal sökande inom Eko nomi har Business med ett sökandetryck på ,8, efter dessa kom mer Internationell säljare/marknadsförare i större företag med 8,5 och Internationell marknadsekonomi med 6,4. Minst antal sökande har utbildningsprogram inom Livsmedelsbran- schen, tätt följt av utbildningar inom branschen för Träindustri. I har av de tillfrågade studenterna upp- givit att de inte ångrar att de påbörjade en Kvalificerad yrkes utbildning. I tabell 5.5 redovisas svaren från programstudenterna, sorterade enligt KY-kansliets branschindelning. Tabellen visar i vilken utsträckning KY-studenterna, efter halva utbildningstiden, ångrar att de påbörjade sin Kvalificerade yrkes- utbildning. Jord/skog/trädg. 88 Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning Flertalet av de studerande ångrar inte att de påbörjade en Kvalificerad yrkesutbildning. Inte fler än var 10:e student, i genomsnitt, ångrar sitt val. Minst ångerfulla är de studenter, , som läser på utbild- ningsprogram inom Träindustribranschen. Efter dessa kommer utbild- ningar inom branschen för Jord, skog och trädgård ång er- fulla studerande. Flest antal studenter som ångrar sitt val, , finns på utbild- ningsprogram inom branschen för Tillverkning. Därefter kom mer Miljöutbildningar och utbildningar inom Livsmedels- branschen studenter som ångrar att de påbörjade en Kvalificerad yrkesutbildning. De Kvalificerade yrkesutbildningarna är förvisso något nytt, men några av de utbildningsprogram som startat har hunnit i mål. De studerandes intresse för denna utbildningsform kan bestämmas, till viss del, med hjälp av uppgifter över fullföljda studiegångar och ut tagna examens- bevis. I tabell 5.6 redovisas data över de utbildningsprogram som hunnit avsluta två eller flera utbildningsomgångar fram till den 26 februari 1999.7 Antalet studerande som fullföljt sin KY-utbildning. Jord/skog/trädg 7 KY-kansliets sammanställning över inkomna ansökningar cerad yrkesutbildning. Utbildningsprogram inom Kvalificerad yrkesutbildning 89 Andelen studenter som fullföljer sina studier är högst på utbil dnings- program inom branscherna Övriga, Jord, skog och trädgård samt Vård. av studenterna på utbildningar inom Övriga och Vård följer kurserna till slutet och tar ut examen. Något lägre, 80 pr o- cent av de studerande på program inom branschen för Jord, skog och trädgård lyfter sin examen. På utbildningsprogram inom bran scherna för IT, Träindustri, Turism och Tillverkning är andelen studenter som fullföljer utbildningen och av dessa tar ut sin examen. Lägst andel studenter som fullföljer studierna finns på utbildningsprogram inom branscherna för Miljö och Ekonomi. 6De Kvalificerade yrkesutbild- ningarna och arbetslivets krav Kapitlet inleds med principiella resonemang kring sambanden mellan utbildning och arbetsliv i allmänhet och mellan yrkesutbildning och arbetsmarknad i synnerhet. Vi rekapitulerar några av huvudresone- i den utredning som föregått försöksverksamheten med Kvali- ficerad yrkesutbildning, den s k , och problemati- serar några av utredningens slutsatser. I kapitlets centrala del diskuterar vi, vilka arbetslivskrav som försöksverksamheterna de facto tycks ha motsvarat. Vilken är exempelvis de Kvalificerade yrkesutbildningarnas branschprofil? Vi kan konstatera att den är tämligen originell och har starka nischinslag, exempelvis de många IT-utbildningarna. I några avseenden har försöksverksamheten utgjort ett svar på arbets livskrav, som varken utredningen eller propositionen förutsett eller diskuterat, vilket vi menar förtjänar särskild uppmärk samhet. Avslutningsvis reflekterar vi över utvärderingsresul tatens prognosvärde, vilket kan ses som en känslighetsanalys av de samband mellan arbetslivsefterfrågan och KY-utbud, som vi kunnat konstatera. Vi varnar för övertolkning av utfallet av försöksverksam heten framför allt med hänvisning till KY- försökets måttliga volymer av studerande. 6.1Distinktionen yrkesförberedande respektive studie- eller forskningsförberedande Yrkesutbildningar är per definition inriktade på att vara till nytta i ett visst yrke. Sambanden mellan utbildningsutbud och arbetsmarknads- efterfrågan är med andra ord av yttersta vikt. Så är inte fallet för all utbildning. Även om de flesta eftergymnasiala utbildningar på viss sikt förväntas förbereda för vissa tjänster eller sysselsättningar syftar inte alla mot yrke eller egenföretagande. Många akademiska utbild ningar är väsentligen allmänbildande eller forskningsförberedande. 92 De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav arbetsliv och framtida anställning är vag eller indirekt. Med utbild- ningens hjälp kan den studerande skjuta upp, få rådrum inför, det slut- liga valet av yrke och karriär. finns det skäl att påminna om hur svår matchningen mel lan utbildning och arbetsmarknadsefterfrågan visat sig vara. Ur utbild- ningsplanerarperspektiv ter sig arbetsmarknaden ofta ombytlig, mode- betonad och svårprognostiserad. De akademiska utbildningar som tidi- gare sågs som specialiserade och fack-inriktade, civilekonom- och civilingenjörslinjerna, har fått ställning som de mest generellt gångbara akademiska utbildningarna på arbetsmarknaden medan gamla tiders generella utbildningar, de fria humanistiska universitetsstudierna, nu motsvaras av en snävare arbetsmarknad av väsentligen lärar-, forskar- och museitjänster. När företagsekonomi först introduce rades som aka- demiskt ämne vid seklets början (vid den då helt privata Handelshög- skolan i ) var universiteten föga nådiga i sin remissbehand- ling. ansåg exempelvis att ämnet inte kunde kvali- ficera för akademisk status, det hade inte ens rang och vär dighet av excercitieämne. Ridning och fäktning framhölls som akademiskt nyttigare än den enligt universitets remiss enkla läran om hushåll ning. Företagsekonomi har gjort en rejäl klass resa i det svenska utbildningssystemet. Med nuvarande utbildningsvolymer (mer än 35 000 studerande på högskolornas- och uni versitetens ekonomlinjer) finner ekonomutbildade ständigt nya sysselsättningsområden. Visserligen finns det en mängd yrken där exempelvis ekonomi förefaller särskilt relevant, men målyrke har i ekonomfallet förlorat sin innebörd, efters om utbildningen anses relevant i så många funktioner och sammanhang. Det är snart enklare att räkna upp yrkesområden, där ekonomer inte vunnit insteg, än de där de återfinns. Något liknande gäller ur branschperspektiv, ekonomutbildningen är branschöver gripande. Det är i växlande grad problematiskt med en utbildning, som inte motsvaras av någon efterfrågan i arbetslivet. Men ett sådant oin tresse är lättare att fördra om utbildningen är forskningsförberedande, då finns hoppet om att framtiden kan göra utbildningen relevant. Yrkes- utbildningar som inte accepteras eller efterfrågas av arbetsmarknaden är ett svårare dilemma. Vad skulle de i så fall vara bra för? Yrkes ut- bildningar som inte leder till anställning eller företagande i yrket ses helt enkelt som misslyckade. I konsekvens härmed intar uttolkningar av arbetsmarknadens krav en central plats i alla diskussioner om angelägna yrkesutbildningar. Leder utbildningen till arbete eller ej? Om svaret är jakande gäller följdfrågorna: Vilka arbeten med vilka fram tidsutsikter? Debatten handlar mycket om yrkesområdena ifråga skall karaktäriseras som stabila eller ökande alternativt variabla eller minskande. Yrken med vikande efterfrågan är svåra att tillgodose ur utbild ningssynpunkt men De Kvalificerade yrkesutbildningarna och arbetslivets krav 93 yrken som är utsatta för stora och i synner het oförutsebara variationer i efterfrågan är om möjligt än svårare. För vår dis kussion om Kvalificerad yrkesutbildning har givetvis även nivåresonemangen stor vikt. Hur kvalificerad bör den Kvalificerade yrkesutbildningen vara? eftergymnasiala studier är inom EU en magisk gräns för att en utbild ning skall kunna räknas som akademisk. De Kvalificerade yrkesutbildningarna är vanligen ett- eller tvååriga, vilket bara det är nog för att göra dem särpräg lade och utanför de stora utbildningssystemen. I den utredning som föregick försöksverksamheten med Kvalifice rad yrkesutbildning1 är arbetsmarknadens krav det tyngsta argumentet för att ytterligare bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen i . I den nämnda utredningen om Kvalificerad Eftergymnasial Yrkesutbildning, förkortad , vars slutbetänkande är publicerat som SOU 1995:38, hävdas med bestämdhet att arbetslivet kräver mer yrkesutbildning än vad exempelvis gymnasieskolan kan prestera och leverera. Den nya mer kvalificerade yrkesutbildningen bör vara av ett slag som fångar upp den omvandlingsprocess arbetslivet befinner sig i, och måste utformas i nära samarbete med de framtida arbetsgivarna och arbetskamraterna. Den proposition som ligger till grund för försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning2 gör på några viktiga punkter avvikande bedömningar av arbetslivets yrkesutbildningsbehov jämfört med utred- ningen, t ex i resonemangen kring universitetens roll, även om likheterna mellan proposition och utredning överväger.