sou · GNB369 · 2000-01-01 00:00:00 — Kränkande särbehandling i arbetslivet (1998), Arbetarskyddsstyrelsens författningssamling (AFS 1993:17), . , B., Thylefors, I. (1997), Om konflikter. Hemma och på jobbet . Leymann, H. (1992), Manligt och kvinnligt vid vuxenmobbning, Arbetarskydsstyrelsen, , A. von (1993), Mobbning. (1997), Upptäck hela resursen! Om kvinnligt och manligt sätt i arbetslivet . Zachariassen, B. (1989), Första stenen, TCO, . Delegationen skall hämta in och sprida kunskap om arbetslivsområdet i syfte att främja en positiv utveckling av det moderna arbetslivet. Dele- gationen skall identifiera betydelsefulla utvecklingstendenser i arbetslivet samt beskriva och analysera särskilt angelägna problemområden. Delegationen skall vara ett forum där forskare, arbetsmarknadens parter, myndighetsexperter och andra med kunskap och intresse inom området kan mötas. Ett arbetsliv i förändring Många olika faktorer har bidragit till de förutsättningar och villkor som gäller i arbetslivet. I huvudsak är förändringarna positiva. Föränd- ringarna bidrar till ökad produktivitet, tillväxt och sysselsättning. Ny teknik har minskat andelen fysiskt belastande arbetsuppgifter och nya sätt att organisera arbetet ger möjlighet till en högre grad av delaktighet och kompetensutveckling för den anställde. Det moderna arbetslivet skapar möjligheter man kan också innebära att nya problem och risker uppstår. hade vi en ekonomisk utveckling som ledde till kraftigt ökad arbetslöshet för både kvinnor och män. Trenden har vänt och sysselsättningen ökar som villkoren i arbetslivet på många sätt förändras. Antalet anställda i mer flexibla anställningsformer har ökat. Många av de nya jobben är visstidsanställningar i form av projektanställningar och tillfällighetsarbeten. Några har själva valt projektanställning, som i sin tur kan leda till fast anställning. Andra har svårt att få fast anställ- ning på grund av otillräcklig eller ej efterfrågad kompetens. Utvecklingen inom informationssystem- och informationsteknik- området ger möjlighet till ökad flexibilitet av arbetets förläggning både och rum. Att helt eller delvis arbeta på distans blir vanligare. I en konjunkturuppgång är det viktigt att uppmärksamma arbetslivs- frågorna. Nya företag och företag i tillväxt bör ges kunskap, råd och stöd till att skapa en god arbetsmiljö och därmed goda produktionsvill- kor. För att uppnå en fortsatt ökad sysselsättning är det viktigt att skapa hållbara och utvecklingsbara produktionsförutsättningar. Personal-, led- nings- och arbetsmiljöfrågor blir i detta sammanhang alltmer betydelse- fulla. På en alltmer internationell marknad har ökad konkurrens mellan före- tagen påskyndat en utveckling mot en ökad flexibilitet i produktion och organisation. Den arbetsorganisatoriska utvecklingen har i stor ut- sträckning fört med sig ökade möjligheter till ansvar och medinflytande för de anställda. Men utvecklingen ställer också ökade och delvis för- ändrade krav på arbetskraften. För att svara mot förväntningarna bör de anställda, förutom att ha en god yrkesmässig kompetens, också vara beredda att ta ett ökat ansvar och vara mångkunniga, flexibla, kreativa och socialt kompetenta. I huvudsak är förändringarna positiva, men kraven kan också leda till för hög belastning för de anställda. Olika former av kompetensutveckling är nödvändiga för en väl fungerande arbetsmarknad och för att upprätthålla långsiktiga utbildningskraft. Kompetensutveckling är också nödvändig för att mot- verka utslagning av anställda som inte helt uppfyller eller orkar med kraven. De omfattande arbetsorganisatoriska förändringar som genomförts på arbetsplatserna har gett ökad kunskap om förändrings- processer och om vilka faktorer som är betydelsefulla för väl funge rande arbetsgrupper. Förändringarna på arbetsmarknaden och ökade krav på flexibilitet, produktivitet och effektivitet kan, om det finns brister i arbetsorganisa- tion och ledarskap, medföra en risk för att det psykosociala klimatet på arbetsplatserna och därmed även konkurrenskraften påverkas negativt. Det finns bland annat en ökad risk för samarbetsproblem och kränkan de särbehandling. Resultat från studier och forskning visar att den upplevda stressen ökat. Det är belagt att det finns en tydlig koppling mellan psykosocial belastning och fysiska hälsoproblem i form av besvär i rygg, axel och nacke. Underbemannade organisationer kan begränsa förutsätt- ningarna att tillvarata de möjligheter till positiv utveckling som de moderna organisationerna ger. Underbemanning kan också medföra ökad risk för belastningsrelaterade besvär. Hos myndigheterna med ansvar och uppgifter inom arbetslivsområdet pågår ett omfattande och betydelsefullt arbete för att säkerställa en god arbetsmiljö och främja ett arbetsliv som präglas av delaktighet, jäm- ställdhet mellan kvinnor och män, samt en för produktion och individ utvecklande arbetsorganisation. För forskning och utveckling inom arbetslivsområdet finns två myn- digheter: (), som utför forskning och (), som finansierar forskning. Forsknings- och utvecklingsinsatserna har i ökad grad inrik tats mot områden arbetsorganisation och arbetsmarknad. Fokus har också riktats mot den psykosociala arbetsmiljöns betydelse för belast ningsrelaterade besvär. () består av Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) och (). AV har till uppgift att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen efterlevs. ASS är central förvalt- ningsmyndighet för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor samt chefsmyn- dighet för YI. ASS ansvarar vidare för den officiella statistiken över arbetsskador och arbetsmiljö. YI är regional tillsynsmyndighet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. (JämO) har till uppgift att se till att jämställdhetslagen efterlevs. Jämställdhetslagens ändamål är att främja kvinnors och mäns lika rätt i arbetslivet. Såväl ASS och JämO som forskningsmyndigheterna och har till uppgift att utarbeta och sprida information inom sina områden. Genom en förstärkt insats inom arbetslivsområdet, vill regeringen nu öka koncentrationen på arbetslivsfrågorna. Det är viktigt att få en samlad bild av utvecklingen och dess konsekvenser för både individer och grupper i arbetslivet. I detta syfte behövs ett forum där kunskap och erfarenhet från olika områden kan mötas. Utifrån den omfattande och snabba förändring som pågår inom arbetslivets olika områden finns starka skäl att intensifiera den offentliga debatten och erfarenhetssprid- ningen. En arbetslivsdelegation bör därför tillsättas. Delegationen skall med utgångspunkt från befintlig kunskap beskriva viktiga utvecklingstendenser inom arbetslivsområdet samt på vilket sätt och i vilken omfattning individer och grupper kan komma att påverkas. Delegationen skall identifiera och analysera problemområden samt lämna förslag på åtgärder eller alternativt visa på behov av åt gärder. Delegationen skall bereda tillfällen för sakkunniga inom området, arbetsmarknadens parter och andra intressenter att aktivt bidra till dele- gationens arbete. Delegationen skall genom olika aktiviteter bidra till en spridning av kunskap. Detta kan bland annat ske genom att arrangera konferenser och seminarier om viktiga arbetslivsfrågor. Delegationen skall på olika sätt bidra till ökad kunskap och kom- petens om den psykosociala arbetsmiljöns betydelse. Särskild vikt skall läggas vid arbetsgivarens kunskaper om betydelsen av förebyggande åtgärder. I detta sammanhang är det viktigt att delegationen medverkar till att förmedla konkreta erfarenheter från olika arbetsplatser. Det är viktigt att resultat från forskning inom området samt den kun skap och erfarenhet som finns hos arbetsmarknadens parter och arbets- livsmyndigheterna tas till vara. Delegationen skall därför i sitt arbete ha nära kontakt och samverkan med arbetsmarknadens parter, Arbe- tarskyddsverket, och . Vidare är det viktigt att den kunskap om och erfarenhet av bland annat rehabilitering och arbetsmarknad som finns hos försäkringskassorna samt vid länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar tas till vara. Delegationen skall i sitt arbete även samråda med Jämställdhets- ombudsmannen (JämO). För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23) och om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser av framlagda förslag (dir. 1992:50), jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt konsekvenser för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet (dir. 1996:49). Delegationen skall lämna en delredovisning av sitt arbete . I delredovisningen skall ingå beskrivning av utveck- lingstendenser inom arbetslivet. Delegationen skall slutredovisa sitt arbete . är lektor och forskare på vid . Hon disputerade med en avhandling som handlar om vilken roll skillnader mellan kvinnors och mäns värderingar och för- hållningssätt spelar för kvinnors möjligheter att avancera till chefsbe- fattningar. är projektledare och utredare på TCO:s verksamhetspolitiska avdelning. är professor och arbetslivsforskare vid och hög- skolan i , . Hon har under arbetat som arbetslivsfors- kare med humanistisk inriktning. och lektor i företagsekonomi vid . Hennes forskning handlar om förutsättningar för individer i organisationer. I sin avhandling studerade hon den kulturella relationen mellan individer i kunskapsföretag, speciellt revisions- och reklamföretag. Därefter har hon tillsammans med studerat det moderna arbetslivet med två olika delprojekt inom detta; Människor som byter arbete ofta och deras identitetsskapande samt hur dessa människor bemöts av rekryte rare och organisationer. arbetar hon inom forsknings programmet kvinnor som företagare (ansvariga för detta program är och ) där hon studerar kvinnor som startat fristående skolor och deras identitetsskapande. Hennes forskning rör teoretiska fält inom metod, genus och identitetsskapande. är professor i ekonomisk-historia vid och forsk- ningsledare vid . är utredare på löne- och arbetslivsenheten, LO. är utredare vid näringspolitiska enhet. Han är civilingenjör i industriell ekonomi, har varit lärare, forskare och chef för en- heten Industriell teknik och arbetsorganisation vid samt direktör för i är professor i företagsekonomi vid i och innehavare av donations- professur i företagsekonomi . Han är också styrelseordförande i hög- skolans () och leder där och Arbetslivsfrågor . är docent i företagsekonomi. Hon har varit verksam vid och Social Förändring vid . I den så kallade var hon som expert ansvarig för den del som behandlade "makten över, i och genom organisationer". är nu verksam vid och professor vid i . är nationalekonom, professor i arbetsmarknadspolitik vid vid . Han har i sin forskning framför allt behandlat arbetsmarknaden och arbetsmarknadspolitik, bl.a. invandringens effekter och de arbetshandikappade äldres och ung- domarnas ställning på arbetsmarknaden. han redigerat och medverkat i The Nordic Labour Market in the 1990s och Enterprise and the och tillsammans med medförfattare utarbetat två läroböcker: Arbetsmarknaden och Socialförsäk ringarna. forskar han bl.a. om de äldres ställning på arbetsmarknaden. arbetar med grafisk form och illustration. Hon har producerat betänkan- dets omslag och bilderna i avsnitt IV.