sou · GNB351d3 · 2000-01-01 00:00:00 — Underlaget är dock inte tillräckligt stort för att det ska gå att dra några slutsatser angående samhällsinformationens genomslagskraft i denna fråga. Nästan alla efterlyser mer upplysningsverksamhet kring hiv. Man tycks i flertalet fall aldrig ha tänkt sig att det skulle handla om dem själva och tror då att lösningen på problemet är mer information. Intervjupersonerna uppfattar också samhällets ansvar som ansvaret för att informera befolkningen. På frågan hur man ska kunna minska spridningen av hiv talar ingen om det individuella ansvaret att skydda sig och andra mot sjukdomen, istället efterlyser man förutom informa- tion fler allmänna tester vid hälsokontroller och liknande. När intervju- personerna fick frågan om de ansåg att samhället har tagit sitt ansvar för att förhindra spridningen av hiv tyckte flera att det var svårt att sva- ra på detta, vilket kan förklara de spridda och litet otydliga åsikterna. Under vårt arbete med nydiagnosticerade hivpositiva personer och med kontaktspårning av dessa har vi noterat att många heterosexuella är påfallande oförberedda på möjligheten att kunna bli smittade av hiv. De intervjuer vi gjort med personer ur denna grupp stöder våra tidigare iakttagelser. Trots all information som givits tycks det fin- nas stora svårigheter att förstå att man faktiskt kan drabbas av sjukdo- men. är övertygelsen att hiv enbart är en risk bland männis- kor som är homosexuella eller missbrukare så dominerande att den tycks vara svår att bryta igenom. Sannolikt har det faktum att de perso- ner som framträtt i massmedia i huvudsak varit just homosexuella eller missbrukare bidragit till att bibehålla missuppfattningen. Informationen att ett mindre antal heterosexuella smittas i och att en stor del smittas utomlands eller flyttar in med smittan är visserligen helt riktig. Det tycks dock medföra att man mentalt flyttar det hela till en nivå där man själv inte kan beröras, inte ens om man har sex utomlands. i samband med intervjuerna framfördes synpunkten att man trott att faran var över i och med att det inte längre talas så mycket om hiv i massmedia. Man tolkar i detta läge frånvaron av information som ett tecken på att man inte längre behöver vara försiktig. Det finns enligt vår mening en skillnad i heterosexuellas och homo- sexuellas riskuppfattningar. Heterosexuellas riskuppfattning påverkas i hög grad av det faktum att risken för smittoöverföring inom landet är låg i denna grupp och att man sällan kommer i kontakt med hiv i sin vardagliga miljö. För homosexuella och även för missbrukare kan det vara så att man efter att ha levt med denna risk an- passat sig till den, på det sätt vi gör med kända risker som till exempel risken att råka ut för en olycka vid bilkörning. Vi tar risken, den får oss inte att avstå från att köra bil. Beroende på individens psykologiska för- hållningssätt till risker tar man större eller mindre risk. I fallet med bil- körning kan detta innebära att vissa inte använder bilbälte, ständigt överskrider hastighetsgränser osv. Ifråga om hiv kan det innebära att vissa utesluter anala samlag utan skydd, men utsätter sig för möjlighe- ten att smittas genom oral sexuell kontakt eller genom att använda skydd bara . I vårt dagliga arbete stöter vi ständigt på de personer som hävdar att de skyddar sig vid tillfälliga kontakter, men som regel- mässigt utsätter sig för risk att smittas genom att uppfinna undantag från denna regel, som t.ex. det homosexuella paret som skyddade sig vid tillfälliga sexuella kontakter utanför förhållandet men inte de gång- er de delade partner. Om riskkällan är välkänd sker en anpassning till den och det innebär i sin tur att den bedöms som mindre farlig. Man skulle även kunna tolka den debatt som förekommit angående vad som kan kallas för säkrare sex som ett utslag av dessa mekanismer. Från RFSL:s sida har i olika sammanhang framförts åsikten att oralsex (utan att ta sperma i munnen) skall anses som säkrare sex, med motiveringen att man hellre accepterar en låg risknivå än riskerar att människor helt struntar i att skydda sig. Individens bedömning av risk påverkas av vad som faktiskt har in- träffat (Riskkollegiet 1993) vilket rimligen måste innebära att den som underrättats om att han/hon varit i riskzonen för att smittas av hiv också har lättare att inse att risken ändå finns och måste kalkyleras med. Denna vinst måste dock balanseras mot den psykiska stress personen utsätts för i samband med kontaktspårningen, vilken endast får initieras med reella fakta som grund. Det bör även framhållas att individens förmåga att tillgodogöra sig information och faktisk erfarenhet är beroende av olika psykiska faktorer. Att man varit utsatt för risk och blivit medveten om detta innebär naturligtvis inte alltid att man slutar med sin riskfyllda aktivitet. En del människor använder sexualiteten som ett medel att bemästra ångest och desperation (1997). En beteendeförändring kan i dessa fall sannolikt inte uppnås utan djupare känslomässig bearbetning av personens problematik. $NWLY L GHQ VH[XHOOD DNWHQ – den person som utför den penetrerande handlingen 3DVVLY L GHQ VH[XHOOD DNWHQ – den mottagande personen ,QGH[SDWLHQW – den patient som kontaktspårningen utgår ifrån 6P/ – smittskyddslagen 5)6/ – 67' – Sexually Transmitted Diseases, sv. sexuellt överförbara sjuk- domar (1995) 6H[XDO EHKDYLRXU RI LQFDUDFHUDWHG LQWUDYHQRXV GUXJ XVHUV LQ 6WRFNKROP LQ UHODWLRQ WR +XPDQ ,PPXQRGHILHQF\ 9LUXV DQG +HSDWLWLV % 9LUXV WUDQVPLVVLRQ Forskningsrapport , P. och , M. (1997). $Y Q|G RFK OXVW Forsknings- rapport RFSL: +LY HWW YLUXV DWW OHYD PHG Informationsbroschyr Riskkollegiet, skrift nr 5, 1993 8SSOHYG ULVN PATIENTINFORMATION (bil. Den som får besked om att han/hon är hivpositiv skall enligt Smitt- skyddslagen uppge för sin läkare vilka sexuella kontakter han/hon haft eller vilka man delat injektionsverktyg med. Dessa kontakter kallas se- nare för testning och rådgivning, antingen genom att den som är hivpo- sitiv själv informerar personen ifråga eller genom att kurator hör av sig. Inom har `Smittskyddskommitté´ fått i uppdrag att se över den nuvarande smittskyddslagstiftningen. Kommit- tén ser det angeläget att få en uppfattning om hur lagens bestämmelser upplevs av den som varit i riskzonen för att smittas, d.v.s. den som kal- lats som kontakt till en hivpositiv person. En intervjuundersökning skall därför genomföras på Infektionsmottagning 2, och Infektionsmottagning 3, . Vi som har fått detta uppdrag heter och . 'X KDU NDOODWV WLOO HQ DY GH DNWXHOOD PRWWDJQLQJDUQD PHG DQOHG QLQJ DY DWW GX XSSJLYLWV VRP NRQWDNW RFK YL lU GlUI|U DQJHOlJQD RP DWW WD GHO DY GLQD V\QSXQNWHU 'HQ NXUDWRU VRP GX P|WW L VDP EDQG PHG NRQWDNWVSnUQLQJHQ KDU RPEHWWV IUnJD GLJ RP GX YLOO GHO WD L XQGHUV|NQLQJHQ 2P GX DFFHSWHUDU DWW PHGYHUND YLOO QnJRQ DY RVV WUlIID GLJ I|U HQ LQWHUYMX VRP EHUlNQDV WD F D PLQXWHU 'LQ NXUDWRU NDQ KMlOSD GLJ DWW NRPPD L NRQWDNW PHG GHQ DY RVV VRP J|U LQWHUYMXHUQD Sn GLQ PRWWDJQLQJ ,QJD SHUVRQXSSJLIWHU VNDOO I|UHNRPPD L LQWHUYMXPDWHULDOHW RFK GX EHK|YHU LQWH XSSJH GLWW QDPQ I|U RVV 'LWW GHOWDJDQGH lU QDWXUOLJWYLV KHOW IULYLOOLJW Har du frågor är du välkommen att vända dig direkt till oss på nedanstående telefonnummer. INTERVJUFORMULÄR (bil. Risk för smitta genom sexuell kontakt med man sexuell kontakt med kvinna Relationen till indexpat. Ja Antal ggr ................ Har du testat dig p.g.a. upplevd risk för hiv Var har du testat dig? (markera med siffror 5.Fick du någon rådgivning i samband med testet? Ja Nej Minns ej (referera till ovan- 6.Har du utsatt dig för risk att smittas med hiv efter senaste råd- givningen? Nej Har ej fått någon rådgivning Kunde den rådgivningen innehållit något som fått dig att inte ta den risken? Av vem blev du kallad till test? 8.På vilket sätt? 9.Hur upplevde du att bli kallad på detta sätt? Bra Dåligt Ingen synpunkt 10.Skulle du ha föredragit att bli kontaktad på något annat sätt? Ja Nej Ingen synpunkt 11.Om du haft möjlighet att välja mellan att testa dig eller inte i samband med att du kallades, hur tror du att du hade valt? Testat dig i alla fall Inte testat dig Vet ej a/ Hur ser din uppfattning ut om hivpositiva personer? Talar de alltid om att de har hiv innan de har sex med någon annan? Ja Nej Ingen uppfattning Tror du att den som missbrukar narkotika talar om att han/hon har hiv om de delar spruta? Ja Nej Ingen uppfattning 13.Tycker du att den hivpositive skall vara skyldig att berätta om sin hivinfektion i dessa fall? Ja Nej I det ena fallet ............................................... Hur påverkar detta ditt sätt att förhålla dig till sex med en ny partner? Hur påverkar detta ditt sätt att förhålla dig till sprutdelning 15.Anser du att alla sexuella kontakter till en hivpositiv person skall testas? Anser du att de skall informeras om att det kan finnas risk för att de blivit smittade? 16.Anser du att alla som delat spruta med en hivpositiv person skall testas? Anser du att de skall informeras om att det kan finnas risk för att de blivit smittade? 17.Vad anser du att man bör göra från samhällets sida om någon inte kommer till test trots upprepade kallelser? 18.Kan du tänka dig en eller flera situationer där du inte skulle uppge en sexuell kontakt för läkare eller kurator om du vore hivpositiv? 19.Hur är din uppfattning om smittorisken i följande situationer? Sex med kondom på vid utlösn. Sex med kondom på hela tiden 20.Frågar du en ny partner om han/hon är hivtestad? Frågar du då också om resultatet av testet? 21.Om en blivande partner säger att han/hon är hivpositiv, hur reagerar du då? a/ Har aldrig varit med om det, men tror att jag skulle ............... b/ Har varit med om det och gjorde följande .............................. Kräver kondom Avstår från samlag/penetrerande sex Avstår helt från sex Går med på sex utan kondom 22.Om en blivande partner säger att han testat sig och är negativ, hur reagerar du då? a/ Har aldrig varit med om det, men tror att jag skulle ............... b/ Har varit med om det och gjorde följande .............................. Kräver kondom Avstår från samlag/penetrerande sex Avstår från all sex Går med på sex utan kondom 23.Innan du kallades till test, tänkte du dig möjligheten att någon av dina tidigare eller nuvarande partners skulle kunna vara hiv- positiv? 24.Om du blir uppgiven som en kontakt måste du testa dig enligt smittskyddslagen. Visste du om det? 25.Vem/Vilka har enligt din uppfattning ansvaret för att hiv inte sprids i den enskilda relationen, där en är hivpositiv och en är hivnegativ? 26.Har du någon uppfattning om hur man kan minska spridningen av hiv i vårt land – i så fall hur? 27.Hur ser samhällets ansvar eller uppgift ut vad gäller att begrän- sa smittspridning av hiv enligt din uppfattning? 28.Anser du att samhället har tagit det ansvaret? Utvärdering av smittskyddslagens påverkan på personer med diagnosticerad klamydia 7DQMD 7\GpQ OHJ EDUQPRUVND 'U 0HG 9HW Metod och genomförande.................................................... 'HOWDJDQGH NOLQLNHU..................................................... 'HPRJUDILVN NDUDNWHULVWLN........................................... 6H[XHOO NDUDNWHULVWLN.................................................... (IIHNW DY WLGLJDUH LQIRUPDWLRQ..................................... 'URJHU RFK SnYHUNDQ Sn GHW VH[XHOOD EHWHHQGHW......... $NWXHOO NODP\GLDLQIHNWLRQ............................................ 0|WHW PHG NXUDWRUQ............................................. $QWDO XSSJLYQD NRQWDNWHU RFK NRQWDNWP|QVWHU ...141 ,QIRUPDWLRQ RP I|UKnOOQLQJVVlWW ............................... 6\QSXQNWHU Sn VPLWWVN\GGVODJHQ ............................... $OOPlQQD IUnJRU RP +,9 .......................................... Appendix, enkäten............................................................... , leg. barnmorska och doktor i medicinsk vetenskap , 752 37 Att ur patientperspektiv belysa hur smittskyddslagens (SmL) bestäm- melser påverkar personer med diagnosticerad klamydia. Målsättningen var att få en bild av -hur patienter uppfattar SmL:s bestämmelser om bl.a. smittspårning och förhållningsregler -om och i så fall hur SmL påverkar patienterna när det gäller bete- ende som har betydelse för smittspridningen -SmL:s inverkan på relationen mellan behandlande läkare och patient. 3 Metod och genomförande Undersökningen genomfördes genom anonyma enkäter till konsekutiva patienter med konstaterad klamydia på fyra SESAM- (sex och samlev- nadsmottagning) mottagningar inom . Ut- formningen av enkäten gjordes i samråd med uppdragsgivaren och om- fattade 23 frågor (appendix) som bedömdes kunna ge svar på fråge- ställningarna. En pilotstudie på 20 patienter genomfördes innan den slutliga enkäten utformades. Kuratorerna på dessa mottagningar spelade en nyckelroll genom att muntligen och skriftligen informera patienterna (n = 240) vid kontakt- spårningsutredningen om den pågående studien och motivera dem till att besvara frågeformuläret. Patienterna informerades om att deltagan- det var frivilligt och anonymt, men att det var viktigt att så många som möjligt deltog för att få ett så litet bortfall som möjligt. Efter kontaktspårningssamtalet fick patienterna välja mellan att ta med sig frågeformuläret och ett frankerat svarskuvert hem eller att be- svara enkäten på mottagningen och stoppa formuläret i ett förslutet ku- vert i en för undersökningen avsedd brevlåda. Undersökningen påbörjades och avslutades . I stort sett tillfrågades samtliga patienter , med undantag för någon enstaka patient som inte bedömdes kunna besvara formuläret p.g.a. språksvårigheter. inkom 192 enkäter, som bearbetades med Statview för Macintosh. Tillstånd att genomföra undersökningen inhämtades från samtliga klinikchefer och projektplanen godkändes av etisk kommitté. Av totalt 240 tillfrågade patienter svarade 192 stycken, vilket ger en svarsfrekvens på . Könsfördelningen skilde sig mellan mottag- ningarna. av de svarande var kvinnor i , i Hud- dinge, på samt på . av de svarande var män och kvinnor. En ville inte uppge sitt kön. Medelåldern var med en spridning från 16 till . uppgav sig vara heterosexuella, homosexuella och bi- sexuella. Den sexuella livsstilen beskrevs enligt följande givna svarsalternativ (v.g. se appendix för den exakta formu- leringen av frågan). - ej samlag med annan - ej samlag med annan - samlag med tillfällig - men partner med annan - men tillfälliga partners Som framgår av tabellen hade av männen haft samlag med "till- fällig" partner mot av kvinnorna. 189 svarade på frågan om tidigare sexuellt överförbar sjukdom. Av dessa hade haft en könssjukdom förut, varav uppgav kla- mydia, gonorré, kondylom och herpes. Ingen könsskillnad framkom. 4.5 Effekt av tidigare information Om patienten svarade att han/hon hade haft en STD tidigare tillfrågades om något kunde gjorts från sjukvårdens sida förra gången och som kunde förhindrat att de fått denna klamydiainfektion. Axplock ur fri text. (detta har de flesta skrivit) -Kanske en mer hård attityd från sjukhusets sida så att säga. -Kanske att poängtera att detta är allvarligt. När man är ung ser man kanske inte detta. -Förmodligen inte. Jag hade nog all information men hade inte tagit till mig den eller brydde mig inte särskilt mycket. -Nej, informationen når inte över "köttets lustar". Jag var medveten om risken men tänkte inte på det. Vid det senaste samlaget använde kondom, p-piller och av- brutet/inget av . Vid första samlaget med senaste partner användes kondom av , p-piller av och avbrutet/inget av . För båda dessa frågor framkom en markant könsskillnad. P-piller var kvin- nornas förstahandsval (p = 0,006 resp. < 0,0001) och kondom männens (p = 0,05) men enbart vid det senaste samlaget. I övrigt framkom inga skillnader. 4.7 Droger och påverkan på det sexuella beteendet Två frågor berörde om patienten hade använt alkohol och droger i samband med sexuell kontakt och hur de i så fall ansåg att det inverkade på det sexuella beteendet de hade. Ej svar/ej relevant % Samtliga svarade på frågorna och fler män () än kvinnor () hade druckit alkohol och av alla ansåg att detta inverkade på ty- pen av sexuellt umgänge. uppgav att de varit påverkade av narko- tika. I denna grupp ansåg nära hälften att det inverkade på sexualbete- endet. Axplock ur fri text från de som druckit alkohol. -Utan känslor. -Sämre om man druckit för mycket. -Mer oförsiktigt, man agerar först och tänker sen. -Man har sämre omdöme. De som rapporterade (alla skrev inte vilken drog de använt) att de an- vänt någon annan drog än alkohol hade använt hasch, amfetamin och ecstasy. Axplock ur fria kommentarer från de som använt droger. -Den fungerade inte riktigt som den skulle. -Sämre sex. Beskedet om den aktuella klamydiainfektionen gavs enligt nedanstå- ende fasta svarsalternativ, som i fri text kunde kommenteras. Dessa kommentarer kategoriserades och anges i den högra delen av tabellen. Axplock ur fri text om QHJDWLYD V\QSXQNWHU på klamydiasvaret (som regel har varje mottagning ett standardiserat svarsbrev, som skickas hem till de med en klamydiainfektion). -Något kallt och opersonligt. -De sa bara att jag hade klamydia och var tvungen att gå till kuratorn. -Det blir alltid lite för rakt på i telefonen. -Jag fick två olika svar och det är ju inte alls bra. Axplock ur fri text om SRVLWLYD synpunkter på klamydiasvaret. -Telefon är effektivt. -Jag tycker att det var bra med ett telefonsamtal i stället för brev. -Jag tycker att sjukhuset sköter informationen bra. Personligt och diskret. -Allt väl. Enkelt och okomplicerat. På frågan om man visste när man blev smittad, svarade ja, nej, visste ej och svarade ej. 0|WHW PHG NXUDWRUQ Patienterna tillfrågades i fri text om hur man upplevde uppgiftslämnan- det om namn på samlagspartners till kuratorn. Svaren grupperades och anges i tabellen. av männen och av kvinnorna tyckte mötet var positivt. Axplock ur fri text om QHJDWLYD upplevelser. -Lite generande. -Det var kanske nödvändigt, men jag skulle aldrig ta kontakt med ti- digare partner om denne var ovetande om sjukdomen. -Lite obehagligt. -Pinsamt, men dom flesta är från utlandet. Axplock ur fri text om SRVLWLYD upplevelser. Det finns ju en anledning. -Helt ok! -Inga problem! -Bra att det görs, viktigt för samhället. -Helt ok, eftersom jag var förberedd på detta. -Mycket bra. Varm omtänksam personal som var kunniga och trevliga. Kuratorn som jag träffade var mycket trevlig. Hon gjorde det på ett vis, som fick mig att känna mig väl till mods. $QWDO XSSJLYQD NRQWDNWHU RFK NRQWDNWP|QVWHU Utredningen om antalet partners omfattade tillbaka och utföll enligt tabellen nedan. Av dessa angavs att kuratorn skulle kalla 1.6 partner/patient med en spridning från 1 till 8 partners (antal svarande = 88) och patienten skul- le själv (antal svarande = 117) kontakta 1.6 partners/patient (spridning 1 till 6 partners). 34 patienter () uppgav att man undvek att uppge någon partner. av alla kvinnor (n = 20) undvek att uppge 29 partners och av alla män (n = 14) undvek att uppge 21 partners. Orsaker gavs i fri text. Endast 12 av dessa 34 patienter planerade att kontakta sina part- ners. Axplock ur fri text över vad som var orsak till att man undvek att informera kuratorn om alla partner. -Kom ej ihåg namn och var dom bor, pinsamt! -På grund av säkerhet och att de ej var de som smittade mig. -Det känns bättre att prata själv. Blir annars opersonligt. -Kan ej kontaktas. Vet ej namn och telefonnummer. -Jag vill själv informera då det handlar om en arbetskollega, som har ett fast förhållande. Således uppgav 185 patienter totalt 412 partners till kuratorn medan 34 av dessa underlät att uppge 50 partners. 12 av dessa patienter avsåg emellertid att säga till sin partner att söka på egen hand, vilket innebär att av alla partners blev ombedda att söka läkare. 4.10 Information om förhållningssätt uppgav att de fått råd om hur de ska förhålla sig sexuellt tills klamydiainfektionen färdigbehandlats och informationen gavs enbart skriftligt i , enbart muntligt i eller både muntligt och skriftligt i . svarade ej på frågan. avsåg att följa instruktionerna medan inte visste. uppgav att man också fick råd om hur man kan undvika att återinsjukna i en könssjukdom och av dessa var positiva till råd- givningen. På frågan om informationen som gavs kommer att påverka det sexu- ella beteendet , utföll svarsalternativen enligt nedan. Kommer att bete mig som tidigare Kommer att skydda mig bättre Kommer att skydda mig mindre På samtliga dessa frågor framkom ingen skillnad mellan könen. 4.11 Synpunkter på smittskyddslagen Det var en överväldigande positiv respons () på frågan om smitt- skyddslagsreglering av klamydia med skyldighet till kontaktspårning. svarade nej och visste ej. Av de, som uppgav alla part- ners till kuratorn, var positiva mot bland dem, som av nå- gon anledning inte ville uppge alla partners. Om en före detta partner ej vill infinna sig för kontroll trots upp- repade kallelser, kan tänka sig polishämtning som sista utväg me- dan utesluter detta alternativ. föredrog "annat" och några gav kommentarer till vad "annat" kunde vara. Ingen könsskillnad framkom. Axplock ur fria kommentarer om "annat". -Ta till böter. Polishämtning vid HIV. -Skrämma upp personen. Skriva eller ringa och berätta om följdsjuk- domar. -Mycket svårt att svara på. Polisen är fel. Kanske annan myndighets- person eller kuratorn som gör ett personligt besök. -Hembesök av läkare. -Genom att betala straffavgift. -Mer information om att den kan leda till sterilitet. 4.12 Allmänna frågor om HIV På frågor om HIV utföll svaren på följande sätt utan skillnad mellan könen. Känner du någon som har Tror du att alla som har HIV berä ttar detta nä r de Om du har samlag med någon ny – frågar du då om personen har HIV? Klamydia är en infektion där smittskyddslagen tycks fungera mycket bra. Att sitta hos en kurator och bli utfrågad om vilka partners man har haft de senaste 6–12 månaderna upplevdes som negativt av endast en av tio patienter. Kontaktspårning är alltid inkluderad i det psykosociala om- händertagandet, vilket säkert haft betydelse. Patienterna tycks finna sig i att bli utredda på detta sätt. De flesta upplevde det som något nödvän- digt ur samhällssynpunkt och föreföll att vara mycket samarbetsvilliga. Den positiva inställningen kan eventuellt bero på att smittskyddslagen är välkänd för allmänheten. Den har en lång tradition och allmänheten förstår innebörden av den. Tre av fyra ansåg att de skulle skydda sig bättre , vilket talar för att kuratorssamtalet är viktigt och ger en ökad insikt om vikten av att använda kondom vid samlag med ny partner. Den andel (), som ej uppgav samtliga partners till kurator gjorde detta bl.a. på grund av att personen var "okänd" för dem. De kände bara till personens förnamn och de tyckte att det var pinsamt att erkänna detta inför personalen. Någon undvek att ange en partner p.g.a. hänsyn till personen ifråga och någon ansåg att de säkert visste att de ej hade blivit smittade av denna person. Förvånansvärt många, , ansåg att polishämtning kunde använ- das som en sista utväg att hämta en "före detta" partner som vägrar att infinna sig för provtagning trots att de fått upprepade kallelser från per- sonal och från länets smittskyddsläkare. De patienter, som gav förslag på andra åtgärder än polishämtning, föreslog t.ex. att någon annan myn- dighetsperson än polisen skulle inkopplas som en sista utväg. Det kan förefalla rimligt att klamydiainfektion och HIV-infektion, som båda regleras i smittskyddslagen, inte bör handläggas på exakt samma sätt. En av fyra i denna undersökning hade haft en eller flera STD tidi- gare. I en undersökning om studenters (medelålder ) sexualvanor, som gjordes i , hade var fjärde sexuellt aktiv student också haft en eller flera STD (et al. Detta talar för att de som behandlas för en STD kan vara "vem som helst". Främst alkohol men även andra droger kan dock vara en orsak till oplanerat sexuellt umgänge, då omdömet grumlas och kondomen glöms bort.