sou · GNB37 · 2000-01-01 00:00:00 — Vad gäller en Demeter-märkt produkt så är det som känner till att även en sådan produkt är framtagen med ekologiska produktmetoder. Nästan hälften av de tillfrågade () tror att ett livsmedel märkt med varumärket är en officiellt godkänd ekologisk produkt och var fjärde tillfrågad () tror att symbolen Gröna Nyckelhålet står för att produkten är ekologiskt framtagen. Enligt utfallet av denna fråga har de tillfrågade kvinnorna mer kunskaper om ekologiskt odlade livsmedel än männen (se diagram 3 B i bilaga 2). När det gäller exempelvis KRAV-märket så är det av de tillfrågade kvinnorna i åldrarna som tror att det rör sig om en ekologiskt producerad produkt, medan av männen i samma ålderskategori svarar samma sak. Ungefär tre fjärdedelar () av de tillfrågade uppger att de vanligtvis får den information som de behöver. De personer som svarat att de vanligtvis inte får den information som de behöver () uppger att de saknar information om ursprungsland, ingredienser, tillverknings- dag, miljöinformation och information om pris. Några av de svarande nämner också att de saknar information om källsortering, eventuell bestrålning, eventuella tillsatser och s.k. rättvisemärkning. Av de som tillfrågats är det svarar att de inte har någon uppfattning i frågan. En stor del av de tillfrågade () är nöjda med den information som erbjuds på förpackningarna och vill inte ersätta den med annan konsumentinformation. svarar att de anser att information på förpackningen kan ersättas med annan konsument- information som t.ex. hyllkantsmärkning och/eller med information från en frågeterminal i butiken. En annan grupp vill komplettera nuvarande information med broschyrer eller alla alternativen i kombination med nuvarande information på förpackningen. Var femte person () svarar att han/hon inte har tagit ställning i frågan. Enkäten innehåller även tre påståenden som den tillfrågade skall ta ställning till. Den tillfrågade har på en graderad skala –mellan svarspolerna instämmer helt (1) och instämmer inte alls (5) – möjlighet att gradera sin inställning till de olika påståendena. Påståendet Informationen på förpackningen brukar vara lätt att förstå uppvisar ett medeltal på 2,32. Detta är ett medeltal som anger att ett större antal av de tillfrågade anser sig kunna identifiera sig med svaret instämmer helt än svaret instämmer inte alls. Variationerna mellan olika kön och åldrar är inte nämnvärd. av de tillfrågade svarar att de instämmer helt i påståendet och att de inte alls kan instämma i det. Påståendet Man kan lita på den information som står på förpackningarna uppvisar ett medeltal på 2,51. Det här resultatet innebär att av dem som tillfrågades instämmer lika många i svarsalternativet instämmer helt som alternativet instämmer inte alls. Inte heller här är variationerna mellan könen stora. Kvinnor i åldrarna 15–har resultatet 2,3 och männen i samma kategori har resultatet 2,5. Kvinnor i åldrarna 15–har samma resultat som kvinnorna i den äldsta kategorin, d.v.s. 2,3. Den grupp som har lägst medeltal är kvinnor i åldrarna 46–(2,5), medan den grupp som har högst medeltal är män i åldrarna 46–(3,0). tillfrågad () svarar att de instämmer helt i påståendet, och bara var tjugonde () svarar att de inte alls gör det. Påståendet Det är för mycket information på förpackningarna uppvisar ett medeltal på 3,12. Detta innebär att majoriteten av de tillfrågade svarar instämmer inte alls. Ungefär var fjärde tillfrågad () säger att de inte alls kan instämma. Här märks en skillnad mellan könen då medeltalet av svaren från kvinnor mellan 15–är 3,3, medan medeltalet av männens resultat är 2,7. Skillnaden mellan generationerna är inte nämnvärt stor. Resultatet för kvinnor kan jämföras med ovannämnda resultat för de yngsta kvinnorna. Att så gott som samtliga resultat ligger på över 3,0 betyder att de flesta är nöjda eller önskar sig mer information än vad de erhåller . Av de tillfrågade svarar att de instämmer helt i påståendet. 3.2Hushållskemikalier och hygieniska produkter Vid sammanställning av enkätsvaren framkommer att av de 513 personer som har besvarat enkäten om hushållskemiska och hygieniska produkter läser – när de gör sina inköp – informationen på förpackningarna. Av dessa är det som alltid läser informationen, som läser den ibland samt som endast söker information om vissa produkter så som information om tvättmedel, hårprodukter, rengöringsprodukter, kosmetika, tvål, färg, diskmedel, hushållspapper, utländska varor och för dem okända eller nya varor. av de svarande uppger att de aldrig läser förpackningsinformationen. Totalt av de tillfrågade uppger att de läser information som har med varans dosering att göra. En betydande del av de tillfrågade uppger att de läser bruksanvisning () och varningstext (). Härutöver anger av de tillfrågade respektive av de tillfrågade att allergiinformation respektive miljöinformation är sådan information som de har för vana att läsa. Av de som tillfrågats uppger att de känner till att Svanen är ett miljömärke. Varannan av de tillfrågade () tror att Bra miljöval/Falken är ett miljömärke men känner till att EU-Blomman är ett miljömärke. Mer än var tredje person () tror att det miljöprofilerade varumärket är ett miljömärke. Härutöver är det många av de tillfrågade som tror att Pandan (), Returpilarna () och Svalan () är miljömärken. Av som tillfrågats anser att varningssymboler/texter på förpackningarna är så placerade att de upptäcks. Nästa var tredje tillfrågad () svarar att de tycker att varnings- symbolerna/texterna brukar vara placerade på ett synbart sätt på vissa produkter. Nästan var femte tillfrågad () svarar att de alltid kan upptäcka varningssymboler . säger sig vara klart missnöjd med sådan märkning. De tillfrågade ombeds ta ställning till hur lättförståeliga de tycker att dagens varningstexter/–symboler är. Skalan är graderad mellan svarspolerna lättförståeliga och svårbegripliga. Resultatet uppvisar ett medeltal på 2,07. Detta innebär att majoriteten av de tillfrågade svarar att de tycker att varningstexter/symboler är utformade på ett lättförståeligt sätt. Den grupp där flest antal svarar att de tycker att varningstexter/symboler är lättförståeliga är kvinnor i åldrarna 15–(underlaget är dock begränsat här varför några egentliga slutsatser inte kan dras). Den grupp som tycker att det är svårast att upptäcka sådana texter/symboler är kvinnor mellan 31–. Totalt av de tillfrågade uppger att de vanligtvis får den information om hushållskemiska och hygieniska produkter som de behöver. Medan säger sig vara klart missnöjd med det informationsutbud som finns . De som uppger sig vara missnöjda önskar sig instruktioner på klar och tydlig svenska, allergiinformation, instruktioner om varans användningsområde, innehållsförteckning, miljöfarlighet, rättvisemärkning, ursprungsland, tillverkningsdatum och prisinformation. Var fjärde tillfrågad () svarar att de inte har tagit ställning i frågan. Av de tillfrågade är det som inte vill ersätta förpackningsmärkningen. har svarat att de kan tänka sig att ersätta information på förpackningen med andra typer av information.. Var femte () svarar att de inte har tagit ställning i frågan. Härutöver har en del uttryckt önskemål om att märkningen skall kompletteras med information från t.ex. pristerminaler, databaser och broschyrer. Enkäten innehåller även tre påståenden som den tillfrågade skall ta ställning till. Den tillfrågade har på en graderad skala – mellan svarspolerna instämmer helt (1) och instämmer inte alls (5) – möjlighet att gradera sin inställning till de olika påståendena. Påståendet Informationen på förpackningen brukar vara lätt att förstå uppvisar ett medeltal på 2,08. Detta är ett medeltal som anger att ett större antal av de tillfrågade anser sig kunna identifiera sig med svaret instämmer helt än svaret instämmer inte alls. Variationerna mellan de olika könen och åldrarna är ganska stora. Exempelvis är resultatet för kvinnor mellan 15–2,3, medan män i samma ålderskategori fick resultatet 1,8. Detta resultat kan tolkas så att de yngre kvinnorna i materialet har svårare att förstå informationen på förpackningarna än unga män. av de tillfrågade säger att de kan instämma i påståendet helt och hållet, medan säger att de inte kan instämma alls. Påståendet Man kan lita på den information som står på förpackningarna uppvisar ett medeltal på 2,23. Det här resultatet innebär att av dem som tillfrågades instämmer ungefär lika många i svarsalternativet instämmer helt som i alternativet instämmer inte alls. Variationerna mellan könen är relativt stora, i varje fall bland de yngre. Kvinnor i åldrarna 15–uppvisar ett medeltal på 2,9 medan männen i samma ålder 2,3. En viss skillnad i svaren kan skönjas mellan generationerna och då främst männen. För män i åldrarna 15–var värdet 2,3, men för medelålders män (31–45) år var värdet 3,1. Mer än var tionde tillfrågad () säger att de kan instämma helt i påståendet och säger att de inte alls kan instämma. Påståendet Det är för mycket information på förpackningarna uppvisar ett medeltal på 2,88. Detta innebär att flertalet av de tillfrågade svarar instämmer inte alls. Här märks för det första en viss skillnad mellan könen då medeltalet av svaren från kvinnor mellan 15–är 3,67 medan medeltalet av männens resultat i samma åldersgrupp är 3,3. För det andra är skillnaden mellan generationerna stor. Resultatet för kvinnor är 2,8 och för de yngre kvinnorna är samma resultat 3,7. Detta innebär att de yngre kvinnorna skulle vilja ha mer information på förpackningarna än vad som är fallet . Att så gott som samtliga resultat ligger på över 3,0 betyder att de flesta önskar sig mer information än vad de erhåller . Av de som tillfrågats uppger att de instämmer i påståendet helt, medan säger att de inte instämmer alls. Majoriteten av respondenterna har uppgett att de dels brukar läsa informationen på förpackningarna, dels inte anser att det är för mycket information på förpackningarna. Den information som de flesta läser är datummärkning samt beträffande hushållskemikalier och hygieniska produkter information som har med varans dosering att göra. Huvudparten av respondenterna tycker att de vanligtvis får den information som de behöver både när det gäller livsmedel och hushållskemikalier/hygieniska produkter. De flesta vill inte heller ersätta förpackningsmärkningen. Däremot kan många tänka sig att komplettera viss information med andra lösningar som databaser i butikerna, broschyrer och hyllkantsmärkning. Många av de tillfrågade konsumenterna har bristfällig kunskap om den positiva miljömärkningen, exempelvis tror var fjärde tillfrågad att Gröna Nyckelhålet är ett miljömärke. När det gäller de certifierade miljösymbolerna varierar kunskapen starkt. De flesta av respondenterna känner till symbolerna KRAV och Svanen, men ytterst få känner till Demeter och EU-Blomman. Undersökningen har utförts av Kooperativa Konsumentgillet, baserat på femton (15) orter i landet samt en grupp folkhögskoleelever. Orterna ligger spridda över och varierar i storlek. 190 Bilaga 5 SOU 1999:7 Okänt kön/ålder Hushållskemiska och hygieniska produkter Okänt kön/ålder Fråga 1 a: När Du skall köpa mat, brukar Du då läsa informationen på förpackningarna? Ja, för vissa produkter Diagram 1: När Du skall köpa mat, brukar Du då läsa informationen på förpackningarna? Ja, för vissa Fråga 1 b: Om Du ovan svarat att du endast brukar läsa information om vissa produkter, vilka är då dessa? Denna fråga har ett öppet svarsalternativ, där konsumenterna har möjligheten att formulera svaret med hjälp av egna ord. De allra flesta som svarat anger att de läser information på förpackningarna när det gäller kött, korv- och charkprodukter samt mejerivaror. Härutöver anger flera av de som svarat på denna fråga att de läser information om bröd och halvfabrikat av typen konserver eller djupfryst. Många svarar också att de gärna läser informationen på förpackningar av för dem okända eller nya varor, utländska varor och för fiskprodukter. Ett fåtal av dem som lämnat ett eget svar på denna fråga har uppgivit att de saknar information om produkter som; müsli, juice, saft, sylt, ägg, barnmat, kryddor och frukt och grönt. Fråga 2: Vilken eller vilka typer av information brukar Du läsa? Tips, råd/ recept Diagram 2: Vilken eller vilka typer av information brukar Du läsa? Fråga 3: Nedan finns exempel på olika typer av information som kan finnas på förpackningarna. Vilket/vilka av exemplen uppfattar Du vara obligatoriskt att ha med? Diagram 3: Vilket/vilka av exemplen nedan uppfattar Du vara obligatoriskt att ha med? Fråga 4: Vilket/vilka av nedanstående exempel tror Du betyder att varan är en officiellt godkänd ekologisk produkt? Diagram 3 A: Vilket/vilka av nedanstående exempel tror Du betyder att varan är en officiellt godkänd ekologisk produkt? Diagram 3 B: Skillnader mellan kvinnor och män Fråga 5: Tycker Du att Du vanligen får den information som Du behöver? Diagram 4: Tycker Du att Du vanligtvis får den information som Du behöver? Följdfrågan är: Om nej, vad saknas? Detta är ett öppet svarsalternativ där svaret kan anges med egna ord. De som svarat att de saknar information på förpackningen har på denna fråga svarat att de önskar information om produktens ursprungsland, ingredienser och tillverkningsdag. Härutöver vill flera av dem ha upplysningar angående pris och miljöpåverkan. Endast ett fåtal av de som lämnat ett eget svar på denna fråga har uppgivit att de saknar information om källsortering av förpackningen, förtydligande om tillsatser, eventuell bestrålning och s.k. rättvisemärkning. Fråga 6: Kan informationen på förpackningarna ersättas med något annat slag av information t.ex. information via en databas på Internet, broschyrer, frågeterminal i butiken? Även här finns ett öppet svarsalternativ där konsumenten om han/hon svarat ja på ovanstående fråga kan ange vad han/hon tycker att förpackningsinformationen kunde ersättas med. De som svarat att förpackningsinformationen kan ersättas med annat slag av information svarar att de kan tänka sig att ha en frågeterminal i butiken istället. En annan grupp vill ersätta informationen på förpackningen med endast hyllkantsmärkning eller endast information på Internet. Härutöver vill flera av de svarande komplettera märkningen med broschyrer eller broschyrer, frågeterminal och tillgång till Internet parallellt med information på förpackningen. Diagram 5: Kan informationen på förpackningarna ersättas med något annat slag av information? Fråga 7: På följande tre påståenden (a-c) kan konsumenten markera i vilken grad han/hon kunde instämma med dessa. a) Informationen på förpackningarna brukar vara lätt att läsa/förstå. Instämmer helt 1..........2..........3..........4..........5 Instämmer inte alls Resultatet utfaller så att medeltalet av samtliga svar blev 2,32. b) Man kan lita på den information som står på förpackningarna. Instämmer helt 1.......... Resultatet utfaller så att medeltalet av samtliga svar blev 2,51. c) Det är för mycket information på förpackningarna. Instämmer helt 1 .......... Resultatet utfaller så att medeltalet av samtliga svar blev 3,12. Fråga 1a: Brukar Du läsa informationen på förpackningen? Ja, för vissa produkter Diagram 6: Brukar Du läsa informationen på förpackningen? Ja, för vissa Fråga 1b: Om Du ovan svarat att du endast brukar läsa information om vissa produkter, vilka är då dessa? Denna fråga har ett öppet svarsalternativ, där konsumenterna har möjlighet att formulera svaret med hjälp av egna ord. De allra flesta som svarat på detta öppna svarsalternativ anger att de läser information på förpackningen när det gäller tvättmedel och hår - och rengöringsprodukter. Härutöver uppger flera av dem som svarat på denna fråga att de brukar läsa information om kosmetika och tvål. Många svarar också att de gärna läser information på förpackningar av för dem okända eller nya varor, utländska varor, färg och för diskmedel. Endast ett fåtal av de som lämnat ett eget svar på denna fråga har angivit att de vill läsa information om produkter som hushålls - och toalettpapper. Fråga 2: Vilken eller vilka typer av information läser Du? Ej testad på djur Diagram 7: Vilken/vilka typer av information läser Du? Fråga 3: Vilken/vilka av följande symboler tror Du är s.k. miljömärken? Diagram 8: Vilken/vilka av följande symboler tror Du är s.k. miljömärken? Fråga 4: Vissa kemiska produkter måste vara försedda med varningstexter/symboler. Tycker Du att sådana varningstexter/symboler brukar vara placerade så att Du upptäcker varningen? Ja, på vissa produkter Fråga 5: Hur tycker Du att sådana varningstexter är utformade? Resultatet utföll så att resultatet av samtliga svar blev 2,07. Fråga 6: Tycker Du att Du vanligtvis får den information som Du behöver? Även här finns ett öppet svarsalternativ där svaret kan anges med egna ord. De som svarat att de vanligtvis inte får den informationen som de behöver anger att den information som de saknar är; instruktioner på klar och tydlig svenska, allergiinformation, instruktioner om varans användningsområde, innehållsförteckning och miljöfarlighet. Endast ett fåtal av dem som lämnat ett eget svar på denna fråga har angivit att de önskar information om s.k. rättvisemärkning, ursprungsland, tillverkningsdatum och varans pris. Diagram 10: Tycker Du att Du vanligtvis får den information som Du behöver? Fråga 7: Kan informationen på förpackningarna ersättas med något annat slag av information t.ex. information via en databas på Internet, broschyrer eller frågeterminal i butiken? Även här finns ett öppet svarsalternativ där svaret kan anges med egna ord. De som svarat att förpackningsinformationen kan ersättas med annat slag av information svarar att de kan tänka sig att ha en frågeterminal i butiken istället. En grupp av svaranden vill ersätta informationen på förpackningen med endast hyllkantsmärkning eller endast information påpå Internet. Härutöver vill flera av de tillfrågade komplettera märkningen med broschyrer eller broschyrer, frågeterminal och tillgång till Internet parallellt med information på förpackningen. Diagram 11: Kan informationen på förpackningarna ersättas med något annat slag av information t.ex. information via en databas på Internet, broschyrer eller frågeterminal i butiken? Fråga 8: På följande tre påståenden (a-c) kunde konsumenten markera i vilken grad han/hon kunde instämma med dessa. a) Informationen på förpackningarna brukar vara lätt att läsa/förstå. Instämmer helt 1.......... 5 Instämmer inte alls 204 Bilaga 5 SOU 1999:7 Resultatet utföll så att medeltalet av samtliga svar blev 2,08. b) Man kan lita på den information som står på förpackningarna. Instämmer helt 1.......... Resultatet utföll så att medeltalet av samtliga svar blev 2,23. c) Det är för mycket information på förpackningarna. Instämmer helt 1 .......... Resultatet utföll så att medeltalet av samtliga svar blev 2,88. I samband med att utredningen sensommaren 1998 genomförde två seminarier beträffande konsumentinformation om dagligvaror erbjöds deltagarna att även skriftligen inkomma med synpunkter på frågan. I denna bilaga har deltagarnas skriftliga synpunkter i sin helhet intagits. Ett grundläggande konsument krav är att själv kunna välja den mat man vill äta och de produkter man vill använda. Det är en grundläggande demokratisk fråga och också en av de mest grundläggande konsument- rättigheterna. Konsumenterna kan utnyttja sin rätt att välja endast om de har tillgång till tillräcklig, tydlig, korrekt och pålitlig information om livsmedlen och produkterna på marknaden. Det paradoxala är dock att konsumenterna alltid behöver mer information, mer märkning, som det finns en gräns för hur mycket informa-tion och symboler människor kan ta till sig. Det är därför viktigt att sträva efter enkel, tillförlitlig och jämförbar märkning. Märkning är en viktig men inte tillräcklig lösning. Kunniga, medvetna och kritiska konsumenter är en viktig del av en fungerande marknadsekonomi. Konsumenterna behöver utbildas och ges aktuell information om olika alternativ och deras inverkan på hälsan, miljön etc. Att ge information får dock inte användas som en ursäkt för att minska konsumentskyddet eller sänka säkerhetskraven för produkterna. Utbudet av dagligvaror är större . Konsumenternas attityd till kvalitet har förändrats, det handlar inte bara om funktion och pris, numera tar vi även hänsyn till etik, miljö och djurskydd. Konsumenterna vill veta att den mat de äter och de produkter de använder är säkra och att de har producerats under förhållanden som är acceptabla för människor, djur och miljö. Nya metoder används för livsmedelsproduktion som kan kännas förvirrande, svårförståeliga och hotfulla och vägen mellan bonden och konsumenten blir längre för var dag. En allt större del av livsmedlen är förädlade och många konsumenter klarar inte längre av att ta reda på vad deras mat består av. har kostmedvetandet utvecklats, konsumenterna uppmanas att äta hälsosamt och ta ansvar för sina matvanor. Men det praktiska kunnandet har minskat. Undersökningar som gjort visar att ungdomar i både grundskola och gymnasium har dåliga kunskaper i frågor som rör hushållsekonomi – inbegripet livsmedelsfrågorna – och konsumtionens påverkan på miljön. Ungdomar liksom vuxna behöver mer kunskap på det här området. Genom att satsa resurser på vardagskunskaper läggs grunden för framtida generationers kunskaper. Men även de som slutat skolan behöver fortlöpande utbildning för att kunna orientera sig på marknaden, se samband och vara kunniga, kritiska konsumenter som gör medvetna val. Folkbildningen spelar här en viktig roll och studie- cirkeln utgör ett mycket viktigt instrument när det gäller kunskaps- utveckling. Den obligatoriska märkningen på förpackningen (inte kartong) bör minst omfatta: ·Bäst före dag eller bakdag. ·Fullständig innehållsdeklaration där alla ingredienser som är kända för att framkalla allergi eller överkänslighet alltid skall deklareras oavsett mängd. ·Fetter och oljor skall anges med namn (ex vis rapsolja, ister) och inte med beteckningarna animaliskt fett eller vegetabiliskt fett. ·Upplysningar om produktionsteknik som t ex bestrålning. ·Alla produkter som innehåller genetiskt förändrade organismer, är framställda av genetiskt förändrade organismer eller är producerade med hjälp av genetiskt förändrade organismer ska märkas. Märkningen ska ange varför produkten är genförändrad. ·Ursprungsmärkning av kött, fläsk och fågel. Mot bakgrund av olikheterna i uppfödningsmetoder såväl som sjukdomsbilder i olika länder, är det väsentligt för konsumenten att få kännedom om ursprunget (BSE, salmonella, djurhälsa, antibiotika användning med vidhängande resistensproblem, m.m.). ·Märkningen skall vara på svenska. är ett mångkulturellt land där svenska är den minsta gemensamma språknämnaren för alla. Äldre personer har inte lärt sig engelska i skolan. Förståndshandikappade har svårt med svenskan, ett ytterligare språk kan utgöra ett oöverstigligt hinder. ·Taktil märkning på basvaror. ·Texten skall vara läsbar även för personer som är synsvaga. ·Adress och telefonnummer till tillverkare eller importör i . ·Namn på huvudägare av företaget som tillverkat varan. Obligatorisk märkning på hyllkant: Den frivilliga märkningen: · Ekologisk-/ miljömärkning med auktoriserade symboler Konsumenterna har visat stor skepsis till genförändrade livsmedel. Man har ifrågasatt säkerheten för människor och miljö på lång sikt, liksom konsumentnyttan. Även av etiska skäl är många tveksamma. För att konsumenterna ska kunna välja eller välja bort ett livsmedel som är genförändrat måste de märkas, även om de bedöms som säkra ur hälsosynpunkt. Den sk Novel Foods-förordningen (EU-förordning) kräver att genförändrade livsmedel ska märkas men den går att tolka beträffande vad som krävs för att ett förädlat livsmedel ska märkas. I praktiken kommer därför ett stort antal livsmedel gjorda av genetiskt förändrade råvaror inte att märkas.