sou · GNB385d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid oförändrad täckningsgrad ger som synes kabel-TV inte någon lösning på glesbygdens bredbandsbehov, liksom inte heller UMTS eller marksänd digital television (den senare beroende bl.a. på returkanalens begränsningar). Fördelningen av de IT-sysselsatta En sysselsättningspolitisk aspekt kan läggas på fördelningen av IT-fö- retagen. Hypotesen är att de nya IT-företagen är mer koncentrerade till storstadsområdena än exempelvis Telias anställda. I tabellen nedan har länen grupperats efter hur stor andel de Teliaanställda utgör av länets . 152 Alla Teliaanställda har förts till vilket gör att andelen Teliaanställda kan vara överrepresenterad i vissa län där har tillverkning. IT-infrastrukturen i och några andra länder 211 Tabell Länens sysselsatta i Källor : Elektronikindustri och i . SCB och (uppgifterna gäller 1996). Samt särskild statistik från , . Storstadslänen , och och har av rikets IT-anställda, dvs. en kraftig överrepresentation av IT-anställda eftersom samma läns totala sysselsättningsandel av riket är . De Teliaanställda utgör en relativt stor andel av de IT-sysselsatta särskilt i skogslänen (samt och ) men även i vissa län i . Detta innebär att personal är något mer representerad i glesbygdslänen. En fortsatt utveckling av IT-marknaden i riktning mot ökad konkurrens och nya operatörer kan därför innebära att antalet Teliaanställda minskar särskilt i glesbygden. Beskrivningen har bl.a. byggt på den kartläggning som konsultföretaget gjort på PTS uppdrag 153, kompletterat bl.a. med Stadsnätsföre- ningens senaste enkät. För att få en second opinion och svar på vissa kompletterande frågor vände sig utredningen till konsultföretaget , 153 : Kartläggning av tele- och IT-infrastruktur. 212 IT-infrastrukturen i och några andra länder som gjorde en utvärdering av rapport och gav underlag till utredningens frågor om det nuvarande nätets kapacitet 154. att behovet av bredbandstjänster och andra nya och utökade tjänster kräver bredbandsnät med större kapacitet än vad dagens infrastruktur i form av Telias, , Svenska Kraftnäts och nät kan erbjuda med nuvarande utformning och systemstorlekar. Störst är kapacitetsbristen i accessnätet (kopparnätet) fram till slutkunden vilket behöver kompletteras. anger att nätet i princip ej har outnyttjade eller planerade resurser i större omfattning i form av svartfiber och att , nu i första hand, avser att utöka kapaciteten med den nya tekniken med WDM istället för att bygga ut mer fiberkabel i större omfattning. , , m.fl. kommer även att öka kapaciteten i näten med hjälp av ny teknik, men bygger även ut nya fiberoptiska kablar, liksom till viss del även . kommer att hänga upp ny fiberoptiska kablar på den nu beslutade norra slingan men även på andra sträckor söderut ... (Sid 6). menar att samtliga tidigare nämnda stomnät har dubblerade framföringsvägar vilket är nödvändigt av driftsäkerhets- och tillgäng- lighetsskäl och drar följande slutsats: Tekniskt sett skulle vid en integrering av näten, dessa reservvägar kunna utnyttjas på så sätt att nätoperatör utnyttjade reservväg i an- nan nätoperatörs nät, vilket således skulle kunna innebära att kapa- citet friställdes att utnyttjas för ´det nya nätet´. (Sid 6) Men man tillägger att det finns många nätadministrativa, nätdriftmäs- siga, affärsmässiga och juridiska frågor att ta hänsyn till för en sådan lösning. Men en sådan optimal användning av näten skulle vara intres- sant ur ekonomisk synvinkel. Man påpekar också att en utbyggnad eller ett mer ekonomiskt utnyttjande av stomnäten skulle behöva gå hand i hand med dimensioneringen av accessnätet eftersom det måste vara behovet av bandbredd som styr utbyggnaden. Sammanfattningsvis är slutsatsen att ledningsnätet är omfattande men att det kan utnyttjas bättre, såväl genom att förses med effektivare utrustning som genom ett samordnat utnyttjande. En utbyggnad skulle inte behövas i samma utsträckning om den existerande infrastrukturen kunde utnyttjas mer ekonomiskt. Värdering av rapport. Se utredningens webbplats /it/ IT-infrastrukturen i och några andra länder 213 Nedanstående översikt är, på grund av ämnets enorma omfattning, för- ändringstakt och svårigheter att få exakt information, med nödvändighet fragmentarisk. Men det ger ändå en allmän bild av den internationella situationen och en bakgrund till position. Huvudstrategier för att öka bandbredden 155 I en rapport om den brittiska ekonomins konkurrenskraft156 skiljer man mellan fem olika vägar in i bredbandstekniken: 1.Den första vägen går via utvecklingen av den informationstekniska hårdvaran dvs. alltmer utvecklade persondatorer m.m. I , Ka- nada och de skandinaviska länderna har uppemot hälften av hushållen nu tillgång till egen PC med modem. Andelen ökar också snabbt i . I , och ligger andelen betydligt lägre kring 15–. 2.Den andra vägen går via utbyggnaden av kapaciteten i de fasta kommunikationsnäten. Traditionellt har dessa nät varit telefoninät. Med ökade behov av bandbredd tillkommer nya typer av telenät som de äldre telenäten uppgraderas. Det finns två sätt varpå uppgradering kan ske. Det ena är via investeringar i ledning och det andra via ny utrustning som ökar ledningens kapacitet. Så- dana kapacitetshöjningar kan ske både på telefoninäten och kabel- TV-näten. Begränsningen för de senare är att kabelnäten endast finns i tätorter; i och är hushållstäckningen medan den i och inte är mer än . 3.Den tredje vägen är via mobil kommunikation. Det dröjer innan vanliga mobila nät kan bära bredbandstjänster enligt den definition utredningen använder (minst /s i båda riktningarna). Lågtfly- gande satelliter kan snart vara ett alternativ, men ger f.n. inte bred- bandskapacitet i båda riktningarna. 155Detta och några följande avsnitt bygger till stora delar på underlag från konsultrapport, se webbplatsen /it/ infrastruktur.htm 156The Digital Economy. Bilaga till The Government´s Competitiveness 1998: the Knowledge Driven Economy. 214 IT-infrastrukturen i och några andra länder 4.Den fjärde vägen är genom den fortsatta utvecklingen av Internet och IP. IP-tekniken förväntas bli den helt dominerande framöver. Mycket stora forsknings- och utvecklingsresurser satsas i främst , och på att utveckla kommande generationer av Internet. 5.Den femte vägen går via television och annan innehållsproduktion. Med digitalisering av television följer möjligheter till interaktivitet i varierande grad. Infrastrukturen för television vare sig den är mark- sänd, via kabel eller satellit är utformad för att skicka signaler från sändare till mottagare. Det betyder att investeringar måste till för att kommunikationen ska kunna ske dubbelriktat med hög bandbredd. Nedan behandlas framförallt den andra vägen, förbättringar av de fasta ledningssystemen, dels genom ADSL och därmed besläktad teknik, dels genom utbyggnad av fiberledning. För fylligare information hänvisas till fallstudierna i kartläggning 157 och utredningens kon- sultrapporter. Inledningsvis nämns något om ADSL. I många länder pågår eller planeras investeringar i xDSL-teknik158 som ökar kapaciteten hos be- fintliga kopparledningar i de fasta telenäten. Av en sammanställning över införandet av ADSL i världen 159, gjord av ADSL-forum som är en internationell sammanslutning av teleoperatörer, framgår att kommersiellt införande av ADSL i påbörjades i större städer med förutsedd vidare spridning till ett stort antal abonnenter . Införandet i andra länder väntas . anger i sammanställningen att alla hushåll i ska ha denna anslutningsmöjlighet , ett mål som enligt uppgift från även inkluderar bredbandsanslutning via kabel-TV. I ska merparten av hushållen ha möjlighet att ansluta sig till 2003. I påbörjas infö- rande i större skala utan angivande av slutpunkt. Enligt en dansk utredning160 pågår utöver xDSL-försök i (ADSL), och . HDSL-tjänster finns i , Grek- 157Öhrlings: Kartläggning av tele- och infrastruktur. Se PTS webbplats . Fallstudierna gäller , , , , , . 158Beteckningarna xDSL används för att beteckna en grupp av tillämpningar, varav ADSL är den f.n. mest förekommande. 160Baggrundsnotat vedrörende indförelse af de nye digitale höjhastigheds- teknologier xDSL herunder saerligt ADSL i det danske telenet. IT-infrastrukturen i och några andra länder 215 land, , och . I ytterligare ett antal länder har xDSL-utrustning definierats och godkänts. Vidare finns på vissa håll planer som gäller bredbandskommunika- tion genom fiber to the home, eftersom de mest krävande tillämpning- arna kräver detta. Då avses att kunna erbjuda ljud av CD- kvalitet och rörliga bilder av TV-kvalitet. Nedan behandlas som exempel på detta. I finns det officiellt fortfarande ett mål om att alla hushåll ska vara anslutna med optisk fiber 161. uppgår andelen till 20 procent162 och har ökat de senaste 3–4 åren. Den femtedel som täcks motsvarar marknaden i de största städerna. Vid 60 procents täckning erbjuds fiberoptik i städer med en befolkning med mer än 100 000 invånare. Enligt planen ska sådan täckning uppnås till 2005. De återstående delen () ska alltså nås vilket motsvarar för den del av nätet som är mest kostsam och sannolikt svårast att uppgradera. Detta antyder att man kan ifrågasätta realismen i de japanska planerna 163. Det totala digitala nät regeringen talar om kommer sannolikt att liksom i andra länder till delar bygga på uppgradering av de nuvarande koppar- baserade lokalnäten. Det betyder ADSL och sannolikt också som kom- plement satellitöverföring vilket är en teknik som den japanska rege- ringen tycks vara intresserad av164. Kabelnät har en mycket låg täckning i Japan165. I den japanska planen ingår även utveckling och spridning av appli- kationer genom samarbete mellan departement och myndigheter. Detta samarbete avser t.ex. geografiska informationssystem (GIS), användning inom utbildningssektorn, tillståndsgivning över nätet och system för att bistå handikappade. I planen ingår också en pilotprojekt avseende 161Enligt rapport om telekommunikationer från det japanska kommunikationsministeriet. 162Telia Nät ifrågasätter i underhandsremissen denna uppgift, men så vitt utredningen kunnat förstå så är den korrekt; möjligen kan definitionen av begreppet fiberanslutning vara osäker. 163Samtal med telekommunikationsexpert på i 164Se /whatsnew/info21-report-e.html som är en redovisning av Progress of Info-communications Policy från det japanska post- och telekommunikationsministeriet. 165Material om Vision 21 for Info-Communications har hämtats från Internet, 216 IT-infrastrukturen i och några andra länder stadsbyggnad och urban utveckling med hjälp av multimedia. Inte minst arbetar man i med intelligenta transportsystem. Planen omfattar även grundläggande forskning om storskaliga nät som ingår i de statligt finansierade program som behandlas nedan vad avser och och . presenterades i förslag 166 om en ökning av bidragen till IT-forskning med vilket motsvarar en ökning . Programmet kallas for the Twenty- First Century. Inom ramen för detta program kommer stöd att ges till tre områden. Ett av dessa är långsiktig forskning om informationsteknik som syftar till att fundamentala genombrott när det gäller datorer och kommunikation. Inom detta ryms finansieringen av det som kallas Next Generation Internet. Inom detta ska forskning utföras och testbäddar anläggas för ett Internet som är 100 respektive 1000 gånger snabbare än dagens. Målet är att sammanbinda åtminstone 100 NGI sites, dvs. forskningsinstitutioner och myndigheter med end-to-end performance som är 100 gånger snabbare och minst 10 som är 1000 gånger snabbare. Försöken handlar således om att utveckla all teknik som behövs för att driva nät med dessa prestanda och att på dessa nät utveckla och testa avancerade applikationer167. Förutom det stöd till forskning om NGI som regeringen anvisat pågår också i ett universitetslett projekt som kallas för Internet 2. Inom detta testas ett höghastighetsnät, . I bedrivs ett utvecklingsarbete liknande det amerikanska inom ett projekt som benämnas CANARIE 168 som är ett icke-vinstdrivande industrilett konsortium. I konsortiet ingår den federala regeringen och forskningssamhället tillsammans med den privata sektorn. Konsortiet har 120 betalande medlemmar. Uppgiften för detta program är att underlätta utvecklingen av infrastruktur inom kommunikationsområdet, 166Information Technology for the Twenty-First Century: A in America´s Future. January 24, 1999. 167Utförliga uppgifter om NGI finns på . 168Information om CANARIE, IT-infrastrukturen i och några andra länder 217 stimulera utvecklingen av nästa generations produkter, tjänster och applikationer och att framföra informationssamhällets fördelar. Den kanadensiska regeringen tillkännagav att CANARIE skulle ges i uppgift att bygga ett nationellt optiskt Internet- nät. De avancerade näten byggs som testbäddar för forskning men allt- eftersom förs de över till kommersiell användning. Så har skett med de två tidigare generationerna av nät som tillkommit. Det nya optiska nätet är tänkt som en testbädd för kanadensisk industri och erbjuda mycket kvalificerade tjänster för forskning och utveckling. Det hör till bilden att det finns en mycket stark telekommunikationsindustri och en framväxande programvaruindustri, särskilt i . Marknaden för svart fiber bedöms som livaktigare i handeln mellan de europeiska länderna än inom dem. Det finns en växande efterfrågan särskilt på transnationella bredbandsförbindelser i . Några ex- empel på stora operatörer är: med 19 anknutna städer i 10 länder, , som f.n. har det största mellannationella nätet med Global Telesystem, med drygt 1 fibernät och 22 an- knutna städer, BT Euronet, bedöms bli det största nätet i med 200städer i 7 länder, och , 40 städer i 16 länder. Bredbandsnät har utvecklats i alla europeiska länder och täcker större delen av de stora städerna. Undantag finns framförallt i områden med låg befolkningstäthet i , , och , men vissa ledningar finns även i dessa områden. En intensiv investeringsaktivitet pågår i de stora europeiska länderna, drivna av Internetexpansionen, inklusive IP-telefoni och multimedietillämpningar. Ett stort antal nytill- komna företag finns, som inte hindras av innehav av gamla nät och därmed lättare kan satsa på nya tekniker. Det finns inga tecken på en rå 169 Uppgifterna om har huvudsakligen hämtats från och konsultrapport, se webbplatsen / it/infrastruktur.htm 218 IT-infrastrukturen i och några andra länder koppar-marknad, medan däremot en svart fiber-marknad en mellannationell bas, tvärs över de europeiska ländernas gränser. Enbart i de stora städerna finns konkurrens mellan flera operatörer på en ledningsmarknad. De europeiska städerna träder alltmer in på tele- kommunikationsmarknaden som nätägare och också tjänsteproducenter. , det tidigare monopolföretaget, har fortfarande av hela telekommunikationsmarknaden. Företaget har ett separat stomnät för bredbandig Internettrafik. Ett stort antal företag konkurrerar om höghastighetstrafiken inom och mellan de största städerna. Beroende på det intensiva uppb yggnadsarbetet i landets östra delar, efter återföreningen, är DT:s östtyska stomnät modernare än det västtyska. Eftersom är så tätbefolkat räknar man med att marknaden skall klara av att förse praktiskt taget hela landet med bredbandsnät Den tyska forsknings- och utbildningsministern171 tillkännagav vid att ska ge sig in i kapp- löpningen med om nästa generations Internet. Detta ska ske genom 2005 som kommer att utgöra en del av re- geringens program om Innovation och Arbetsplatser i Informations- samhället. Ett av de viktigaste målen med planen ska vara att tävla med om att utveckla överföringshastigheter som är högre än . Regeringen har lagt fast målet att landet ska vara världsbäst på elektro- nisk handel i vilket ingår att offentliga organ uppträder på nätet. avreglering, som inleddes , kännetecknades till en början av en duopolsituation. har ab onnenter rätt att behålla sitt nummer när de byter från det tidigare statliga företaget , . BT:s fiberoptiska nät beräknas vara längre än 172; 170Observera, vilket påpekades tidigare i texten, att rå koppar eller svart fiber inte i sig ger en bredbandskapacitet utan en sådan förutsätter att en utrustning först appliceras på ledningen. 171Enligt pressmeddelande tillgängligt på Internet, 172Observera att längden på det fiberoptiska nätet inte är jämförbart med begrep- pet kabellängd. Kabellängd motsvarar snarare geografiska avstånd, medan fiberlängd är en funktion av geografiskt avstånd och antalet fiberpar och IT-infrastrukturen i och några andra länder 219 koppar och koaxialkabel dominerar i accessnäten. BT:s SDH-nät har 400 accesspunkter över landet. Företaget var ganska sent i att investera i fiberoptisk ledning, vars längd beräknades till 130 000 vid slutet av 1996. Telefónica de Espana heter det tidigare monopolföretaget. Vid slutet av 1996 hade det 3 med fiber174. 1997 hade företaget mer än 115 optisk fiber175. Red Electrica de Espana, den nationella el- producenten, är efter Telefónica den största ägaren av ett fiberoptiskt nät med kabel (geografiskt mått). Liberaliseringen har startats sent i , varför det tidigare monopol- företaget fortfarande har en dominerande ställning. av stom- och distributionsnätet består av fiberoptisk kabel som har en fiberlängd på 294 176. Ett projekt, , har planerats som skall förbinda 59 städer med fiberoptisk ledning . I projektet ingår bl.a. och . därför även ger viss kapacitetsinformation. Även statistik präglas av osäkerhet och bristande jämförbarhet på denna punkt, se (1997), sid 55. 173Se ovanstående fotnot. Förmodligen hänför sig även detta längdmått till fiberlängd snarare än kabellängd. 174Observera att det i detta fall handlar om kabellängd, inte fiberlängd. Telias motsvarande kabellängd med fiber är i uppskattningsvis 5 . 175Detta mått är fiberlängd och är jämförbart med de mått på fiberlängder som angivits för , , och . 176Sannolikt totalt fiberlängd, inte kabellängd. 220 IT-infrastrukturen i och några andra länder Den danska avregleringen har lagt stor vikt vid allmän tillgänglighet till infrastrukturen, framförallt till Tele accessnät. Det pågår arbetet med att öppna etc. för allmänt bruk 177. lanse- rar Tele en ADSL-tjänst som beskrivs som det första som ett stort telebolag i har riktat till hushållen. rankas tillsammans med och som en av de mest avreglerade telekommarknaderna i . struktur är annorlunda än de övriga nordiska ländernas med 46 lokala telefonbolag. När marknaden avreglerades med bl.a. möjligheter till fri anslutning till allmänna nät öppnades också möjligheterna för konkurrerande nationella nät. Eftersom de lokala operatörerna då kunde gå samman och bilda ett komplett telenät vid sidan om statliga Tele/tidigare monopolskyddade nationella nät, innebar det goda förutsättningar för konkurrens. Konkurrensen har begränsats av de lokala abonnent- föreningarnas samtrafiksvillkor i accessnätet i storstäderna. Men jämfört med har situationen i dock präglats av en bättre makt- balans, eftersom större delen av den svenska infrastrukturen, både lokalt och nationellt, kontrollerades av vid avregleringen.178 På den finska marknaden konkurrerar tre stora operatörer, Finnet, ägt av de lokala telefonbolagen, Sonera179, samt , den senare ägd av statliga kraftföretag och . Biblioteken spelar en central roll i IT-politik. 1996 tillhan- dahöll av alla bibliotek kostnadsfri tillgång till Internet. Vid slutet av 1997 hade fiber180. är ett av de första länderna som erbjuder ATM-tjänster till listpris (Sonera och ). Detta beror på att en så stor del av befolk- ningen bor inom en begränsad geografisk yta – att nå av befolkningen är ganska lätt. 177Sannolikt totalt fiberlängd, inte kabellängd. 178Texten bygger delvis på uppgifter från G. , 1999 180Observera att detta mått gäller fiberlängder, inte kabellängder. IT-infrastrukturen i och några andra länder 221 Den norska telemarknaden avreglerades och innebar en avveckling av resterande ensamrätt till generell nätinfrastruktur och offentlig taltelefoni. Det finns en marknad för överföringskapacitet och när det gäller transportnät finns förutom också aktörer som och elektricitetssällskap. Dessa har etablerat egna telesällskap, Enitel och Eltele som utvecklar de nät som byggts upp för internt bruk och hyr ut kapacitet och även egna teletjänster. Det finns nu en faktisk kon- kurrens på huvudtransportsträckorna, dvs. –Bergen–och samt mot utlandet. Högkapacitetssystemet i transportnätet bygger på fiberoptiska kablar kombinerat med digitala radiolinjesystem. –2000 planerar att investera i det fasta telenätet varav ca 1 miljard i accessnätet. Det är möjligt att få ISDN-an- knytning i nästan hela landet, . I den fortsatta utvecklingen planeras tillgängligheten vara vid ut- gången av 2002. kommer enskilda kunder att kunna erbjudas t.ex. ADSL och kommer det att ske en gradvis utbyggnad med fiberoptiska system i accessnätet, dessutom förutses nya typer av radiosystem för överföring av kapacitetskrävande tjänster på kortare avstånd. Satellitnät är ett komplement till fasta markbundna nät och används mest för broadcast men håller på att byggas ut med returkanal för att bli ett multimedianät i samverkan med fast markbundet nät. Det enda alternativa accessnätet är mobiltelefoninätet men kabel-TV-nätet väntas kunna ge alternativ access. 181 Avsnittet bygger på uppgifter från stortingsmelding St meld nr 24 (1998–99) om enkelte regulatoriske spörsmål i telesektoren samt på uppgifter från intervjuer med departementet, norska post- och och med . 222 IT-infrastrukturen i och några andra länder i förhållande till andra EU- och I en konsultrapport182 har tillgång till infrastruktur för höghas- tighetskommunikation jämförts med andra EU-länders. I rapporten framförs att infrastruktur för tele- och datakommunikation generellt sett är bland världens mest avancerade, det är omfattande och pålitligt och håller en teknisk position i världsklass. Detta återspeglas inom en rad olika områden, som penetration av telekommunikations- applikationer, användning av PC och Internet som ligger mycket högre än i de flesta andra länder. Merparten av telekommunikationstjänsterna är billigare än i andra länder, men prisjämförelser är svåra att genomföra. En orsak är att jämförbarhet är svår att åstadkomma mellan olika prisstrukturer (fördelning mellan fasta och periodiska avgifter), en annan är att marknaderna fortfarande har stora inslag av monopolpris- bildning och korssubventionering. Vidare måste också hänsyn tas till köpkraften i respektive land. Utredningen har inte närmare trängt in i detta. När det gäller utbyggnad av bredbandig infrastruktur för tele- och datakommunikation har en jämförelse mellan ett antal länder i på ett antal olika områden lett fram till slutsatsen att tycks ligga bra till när det gäller tillgängligheten. Detta trots, som framgått ovan, att utbyggnad av bredband inte alltid når ut till områden med låg be- folkningstäthet. riskerar dock att bli marginaliserat p.g.a. geo- grafisk placering och trots att har bra ledningar över grän- sen till grannländer och andra europeiska länder kan detta vara ett po- tentiellt problemområde som kan behöva utredas närmare. Områden med hög ekonomisk aktivitet har generellt sett också hög andel trafik av och utgifter för telekommunikationer. 182 Konsultrapport av och , , se /it/infrastruktur.htm IT-infrastrukturen i och några andra länder 223 Källa: , Infrastructure, 1999 Tabellen visar några jämförande data när det gäller befolkningstäthet och utgifter för telekommunikationer, även om variationer i utgifterna inte enbart har med befolkningstätheten att göra utan också kan bero på olika prisnivåer och varierande trafikfrekvens. och har de högsta utgifterna för telekommunikationer per capita och har också en mycket låg befolkningstäthet. befolkningstäthet liknar och men utgifterna för telekom ligger något lägre. i studien har en avsevärt högre täthet medan utgifterna varierar något.