sou · GNB3105d1 · 2000-01-01 00:00:00 — 3.ny bostads- och postadress och, om fastigheten innehåller flera bostadslägenheter, lägenhetsbeteckning som avses i lagen (1995:1537)om lägenhetsregister samt beräknad giltighetstid, 4.registerbeteckning för den fastighet som den nya bostadsadressen 5.vem som upplåtit den fastighet eller bostadslägenhet som den nya bostadsadressen avser. Anmälan enligt 26 § skall dessutom innehålla uppgift om inflyttningsdag till landet, avsik- ten med vistelsen här och dess 1Senaste lydelse 1994:1975. 2Senaste lydelse 1995:1538. Anmälan enligt 26 § skall dessutom innehålla uppgift om inflyttningsdag till landet, avsik- ten med vistelsen här och dess beräknade varaktighet samt de uppgifter som får föras in i folk- bokföringsregistret enligt lagen (1990:1536) om folkbokfö rings- register. beräknade varaktighet samt de uppgifter som får föras in i folk- bokföringsdatabasen enligt la- gen (0000:000) om behandling av personuppgifter i skatteför- valtningens folkbokfö ringsverk- samhet Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) Härigenom föreskrivs att i 3 kap. 3 § sametingslagen (1992:1433) 1 orden aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister skall bytas ut mot folkbokföringsdatabasen enligt lagen (0000:000) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokfö- ringsverksamhet Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av 3 kap. 3 § 1997:168. Lag om ändring i lagen (1993:672) om skatte- reduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1993:672) om skattereduk tion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaks- skatt Härigenom föreskrivs att 36 § lagen (1994:1563) om tobaks skatt skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkohol- skatt Härigenom föreskrivs att 36 § lagen (1994:1564) om alkohol skatt skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 6 kap. 11 och 12 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag om ändring i lagen (1995:439) om beskatt- ning, förtullning och folkbokföring under krig eller krigsfara m.m. Härigenom föreskrivs att 10, 13 och 14 §§ lagen (1995:439) om be skatt- ning, förtullning och folkbokföring under krig eller krigs fara m.m. skall ha följande lydelse. Regeringen får meddela andra fö- reskrifter om skatte-, tull-, folk- bokförings- och utsöknings- register än de som annars gäller. Regeringen får meddela andra föreskrifter om behandling av personuppgifter i skatteförvalt- ningens beskattningsdatabas och folkbokföringsdatabas, exe ku- tionsväsendets utsöknings- och indrivningsdatabas samt Tull- verkets tulldatabas än de som annars gäller. Regeringen får överlåta sin befo- genhet enligt 9 eller 10 § att med- dela föreskrifter på Riks- skatteverket eller, beträffande tullregister, . Rege- ringen får vidare överlåta sin be- fogenhet enligt 11 § att meddela föreskrifter om omprövning på eller, beträf- fande tullar, . Regeringen får överlåta befo gen- het som regeringen har enligt de skatte-, tull-, avgifts-, folkbok- Regeringen får överlåta sin befo- genhet enligt 9 eller 10 § att meddela föreskrifter på Riks- skatteverket eller, beträffande tulldatabasen, . Rege- ringen får vidare överlåta sin be- fogenhet enligt 11 § att meddela föreskrifter om ompröv ning på eller, beträf- fande tullar, . Regeringen får överlåta befogen- het som regeringen har enligt de skatte-, tull-, avgifts- och folk- 1Senaste lydelse 1999:432. 2Senaste lydelse 1999:432. förings- och registerför fatt- ningar som reglerar förhållan den som omfattas av denna lag på eller, beträf- fande tullar och tullregister, . bokföringsförfattningar samt de författningar om behandling av personuppgifter och andra upp- gifter som reglerar förhållanden som omfattas av denna lag på eller, beträf- fande tullar och behandling av uppgifter i verksam- het, . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1995:1623) om skatte- reduktion för riskkapitalinvesteringar Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1995:1623) om skatte reduktion för riskkapitalinvesteringar skall upphöra att gälla vid utgången av sep- tember 2001. Lag om ändring i lagen (1996:725) om skatte- reduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Härigenom föreskrivs att 16 § lagen (1996:725) om skattereduk tion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag om ändring i lagen (1996:1231) om skatte- reduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997–taxeringar Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1996:1231) om skatte reduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997–taxeringar skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag om ändring i vallagen (1997:157) Härigenom föreskrivs att i 2 kap. 6 §, 3 kap. 2, 6 och 8 §§, 6 kap. 11 § samt 7 kap. 4 och 6 §§ vallagen (1997:157) orden aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister skall bytas ut mot folk- bokföringsdatabasen enligt lagen (0000:000) om behandling av person- uppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet. Vi har i uppdrag att göra en översyn av de författningar som reglerar re- gister inom skatteförvaltningen och exekutionsväsendet samt tull- registerlagen (1990:137). Vi skall även gå igenom de register som inte är för fattningsreglerade och föreslå en sådan reglering i de fall det be döms ändamålsenligt. Översynen skall göras med utgångspunkt från personuppgiftslagen (1998:204) samt och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda per so- ner med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Dessutom skall en all- män översyn göras av de författningar som reglerar skatteförvalt ningens och exekutionsväsendets register. En utgångspunkt för utred ningsarbetet skall vara att skapa enkla och lättbegripliga regler som är anpassade efter den tekniska utvecklingen och därvid beakta statistikens och forskningens behov. En annan utgångspunkt skall vara att anpassa regleringen så att den tillgodoser ett generellt behov av ADB-stöd i myndigheternas ärendehantering. Bland de frågor som vi enligt direktiven särskilt skall undersöka kan noteras omfattningen av direktåtkomst till myndigheternas register, om- fattningen av och formerna för utlämnande av uppgifter från skatte- och utsökningsregistren samt arkivering och gallring av ADB-material. Utgångspunkten för utredningsarbetet i denna del skall vara att direkt- åtkomst skall medges endast om behovet av sådan åtkomst överväger de risker från integritetssynpunkt som direktåtkomst kan medföra. Vi skall även överväga om sekre tesslagens (1980:100) bestämmelser behöver ändras för att effek tivisera skatte- och kronofogdemyndigheternas verksamhet, med hänsyn till den stora skillnad som finns i sek- retesskyddet mellan beskattningsverksamheten och den exekutiva verksamheten. En annan fråga som vi skall utreda är om vissa handlingar även skall undantas från myndigheternas skyldighet att lämna re- gisterutdrag. Vi skall även undersöka om det finns behov av att föra det särskilda taxerings uppgiftsregistret vid sidan av skattere- gistren. Vidare skall vi utreda vilka register som kan regleras inom ra- men för en ny skatteregisterlag. På motsvarande sätt som inom be skatt- ningsområdet skall vi undersöka vilka register inom exekutionsväsendet som kan ges en enhetlig reglering, eventuellt inom samma lag som ut- sökningsregistren. Detta gäller även beträffande registren för kon- kurstillsyn och det planerade handläggningsstödet för exekutiva för sälj- ningar av fastigheter, luftfartyg, skepp och bostadsrätter. Inom pågår ett arbete med ett datoriserat system för risk- analys inom ramen för tulldatasystemet. Projektet syftar till att förändra arbetsmetoderna mot en mer generell inriktning och användning av risk- analyser i tullens klarerings- och kontrollarbete. Riskanalysarbetet är av sådan betydelse att vi skall överväga om inte denna användning av tulldatasystemet också bör avspeglas i tullregisterlagen. Direktiven i sin helhet framgår av bilaga 1. Regeringen har genom beslut förlängt tiden för utredningens uppdrag till . Vårt arbete har bedrivits med målsättningen att anpassa bestämmelser na om behandling av personuppgifter i de verksamheter som omfattas av uppdraget till dels dataskyddsdirektivets och personuppgiftslagens rättsliga ramar, dels verksamheternas behov av ett modernt och ända- målsenligt regelverk. Hänsyn har tagits särskilt till de integritets aspekter som följer av använd ningen av omfattande automatiserade uppgifts- samlingar i myndighetsverksamhet. Som ett led i arbetet har studiebesök gjorts hos och för att inhämta information om de olika register som används i de aktuella verksamheterna och om vilka behov som kan förutses uppstå i fråga om användningen av automatiserade behandlingar av uppgifter. I samma syfte har även i , Krono fogdemyndigheten i samt myndig- heten i besökts. Studiebesök har gjorts även hos Riks arkivet. Vi har samrått med (Ju 1997:04) och Tull- lagsutredningen (Fi 1997:03). Samråd har ägt rum även med Stati stik- regelgruppen, en arbetsgrupp inom . Behandling av personuppgifter m.m. 93 2Behandling av personuppgifter m.m. finns grundläggande bestämmelser om behandling av personuppgifter i personuppgiftslagen (1998:204). Lagen har sin utgångspunkt i och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Detta kapitel innehåller en redo - görelse för person uppgiftslagens bestämmelser samt för de inter - nationella bestämmelser som är aktuella i fråga om den behandling av personuppgifter som omfattas av utredningsuppdraget. Även datalagen (1973:289), vars bestämmelser i vissa fall fortfarande tillämpas, behand- las kortfattat. I detta kapitel redogörs även för frågor om sekre tess för uppgifter inom de statliga verksamheter som uppdraget avser. Internationella riktlinjer har meddelats för automatisk databehandling av personuppgifter. Bestämmelser av betydelse finns i bl.a. konvention om skydd för enskilda vid automatisk da tabehand- ling av personuppgifter (dataskyddskonventionen). Konventionens innehåll kan ses som en precisering av skyddet vid användning av automatisk databehandling enligt artikel 8 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättig heterna och de grundläggande friheterna (). Data- skyddskonventionens syfte är att säkerställa den en skildes rätt till per- sonlig integritet i samband med automatisk databehandling av person- uppgifter och att förbättra förut sättningarna för ett fritt informa tions- flöde över gränserna. Dataskyddskonventionen innehåller principer för dataskydd som de konventionsanslutna staterna måste uppfylla i sin nationella lagstiftning. Personuppgifter som är föremål för automatisk databehandling skall 94 Behandling av personuppgifter m.m. hämtas in och behandlas på ett korrekt sätt för särskilt angivna ändamål. Uppgifterna måste vara relevanta för och förenliga med ända målen. Vidare måste uppgifterna vara riktiga och aktuella och får inte bevaras längre än vad som är nödvändigt för ändamålen. Vissa person uppgifter får behandlas endast om den nationella lagen ger ett ändamålsenligt skydd. Till sådana personuppgifter hör uppgifter om enskildas ras, politiska tillhörighet, religiösa tro eller övertygelse i övrigt, häl sa eller sexualliv eller uppgifter som hänför sig till misstanke om brott och dom för brott. För att skydda personuppgifter mot oavsiktlig eller otillåten för- störelse m.m. före skriver konventionen att lämpliga skyddsåtgärder skall vidtas. Vidare skall den registrerade ha möjligheter till insyn i register och till att få uppgifter rättade. I vissa fall får undantag göras från bestämmelserna om uppgifternas beskaffenhet och rätten till insyn. Sådana inskränkningar i den enskildes skydd förutsätter stöd i den natio- nella lagstiftningen och att inskränkningen är nödvändig i ett de mo- kratiskt samhälle för vissa ändamål, t.ex. statens penningintressen och brottsbekämpning samt för att skydda enskildas fri- och rättigheter. Dataskyddskonventionens roll som riktmärke för automatiserad be- handling av personuppgifter övertas i princip av dataskyddsdirektivet i och med att detta införlivas i EU-lä ndernas nationella lagstiftningar. Direktivet behandlas närmare i avsnitt 2.2. Internationella riktlinjer för integritetsskydd och persondataflöde har även utarbetats inom och utveckling (). Ett antal internationella organisationer och företag har antagit egna regler om dataskydd som bygger på riktlinjer. Riktlinjerna motsvarar i princip de bestämmelser som återfinns i data- skyddskonventionen och redovisas inte närmare här. Det bör t illäggas att antogs ministerdeklaration Protection of Privacy on , som innebar att man slog fast intentionen att i ett internationellt perspektiv harmonisera de regler som bör gälla för han- tering av personuppgifter i globala nätverk, för att skydda den person liga integriteten. Behandling av personuppgifter m.m. 95 antogs och rådets direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (data- skyddsdirektivet). Direktivets principer om skydd för enskilda personers fri- och rättigheter är en precisering och förstärkning av principer na i dataskyddskonventionen . Syftet med direktivet är att garantera dels en hög skyddsnivå när det gäller enskilda personers fri- och rättigheter med avseende på behandling av personuppgifter, dels en lik- värdig skyddsnivå i alla medlemsstater, så att staterna inte skall kunna hindra det fria flödet mellan dem av personuppgifter under hänvisning till enskilda personers fri- och rättigheter. Dataskyddsdirektivet är direkt bindande för medlemsstaterna i fråga om det resultat som skall uppnås. För att bli gällande rätt måste direk- tivet införlivas i den nationella lagstiftningen. Medlemsstaterna bestäm- mer själva på vilket sätt direktivet skall införlivas, men är därvid starkt bundna av direktivets innehåll. Medlemsstaterna kan inte före skriva vare sig ett bättre eller sämre skydd för den personliga inte griteten vid behandling av personuppgifter eller för det fria flödet av såda na uppgifter än vad som följer av dataskyddsdirektivet. Dataskyddsdirektivet handlar om fysiska personers skydd. Skyddet för juridiska personer berörs inte av direktivet. Inte heller berörs sådan verk- samhet som faller utanför gemenskapsrätten, däribland verksamhet som rör allmän säkerhet, försvar, statens säkerhet och statens verk samhet på straffrättens område. Dataskyddsdirektivet omfattar inte bara automatiserad behandling utan också behandling av personuppgifter, dock endast behand- ling av uppgifter som ingår eller kommer att ingå i ett register. Utanför tillämpningsområdet faller t.ex. ostrukturerade akter. Kriterierna för när uppgifterna är så strukturerade att fråga är om ett manu ellt register bestäms inte i direktivet, utan kan utformas av varje enskild medlemsstat. Dataskyddsdirektivet omfattar inte behandling av person- uppgifter för privat bruk, oavsett om behandlingen är automatiserad eller . 96 Behandling av personuppgifter m.m. 2.2.2Bestämmelser om när personuppgifter får behandlas Enligt dataskyddsdirektivet måste all behandling av personuppgifter vara laglig och korrekt. Uppgifterna måste vara riktiga och aktuella samt adekvata, relevanta och nödvändiga med hänsyn till de ändamål för vilka de behandlas. Ändamålen skall vara uttryckligt angivna vid tiden för insamling av uppgifterna. De ändamål för vilka uppgifterna senare behandlas får inte vara oförenliga med de ursprungliga ända målen. Personuppgifter får enligt direktivet behandlas bara i vissa fall. Uppgifter får behandlas efter att den registrerade otvetydigt har lämnat sitt samtycke eller i samband med fullgörande av avtal där den regi- strerade är part. Behandling får också ske om den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse, som åvilar den register ansvarige, eller för att skydda vitala intressen för den registrerade. Vidare får behand ling ske om den är nödvändig för att utföra en arbetsuppgift som an tingen är av allmänt intresse eller utgör ett led i myndighetsutövning. Slutligen får personuppgifter behandlas efter en intresseavvägning, nämligen om intresset av att den registeransvarige får behandla uppgifterna överväger den registrerades intresse av att de inte behandlas. Vissa särskilda i direktivet angivna kategorier av uppgifter får inte behandlas utan uttryckligt samtycke av den registrerade. Det gäller så da- na uppgifter som avslöjar den enskildes ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv. I vissa, sär skilt angivna, undantagsfall får dock sådan behandling ske även utan den enskildes samtycke, t.ex. när behandling av sådana uppgifter är nöd- vändig för åt gärder inom hälso - och sjukvård eller liknande. Med- lemsländerna får under förut sättning av lämpliga skyddsåtgärder och av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse besluta om andra undantag än de som anges i direktivet. Behandling av uppgifter om lagöverträdelser och brottmålsdomar m.m. får utan särskilt stöd i nationell lagstiftning utföras endast under kontroll av en myndighet. 2.2.3Information och rättelse m.m. Dataskyddsdirektivet föreskriver att den registeransvarige skall infor- mera den registrerade om att personuppgifter är föremål för behandling och därvid redogöra för ändamålet med behandlingen. Har uppgifterna inte samlats in från den registrerade själv behöver den register ansvarige inte lämna någon information, om det skulle visa sig vara omöjligt eller Behandling av personuppgifter m.m. 97 innebära en ansträngning som inte står i proportion till nyttan. Den re- gistrerade har dock rätt att på begäran få information om de regi strerade uppgifterna. Vidare har den registrerade rätt att få sådana upp gifter som inte har behandlats i enlighet med direktivet rättade, utplånade eller blockerade. Om en uppgift rättas skall den registeransvarige underrätta tredje man som fått del av den felaktiga uppgiften. Underrättelse behövs dock inte i de fall där sådan är omöjlig eller förenad med en oproportionerligt stor arbetsinsats. Medlemsstaterna får föreskriva begränsningar i fråga om vissa skyl- digheter och rättigheter, bl.a. informationsskyldigheten och rättigheten att på begäran få tillgång till uppgifter. En sådan begräns ning måste dock vara en nödvändig åtgärd med hänsyn till vissa allmänna in tressen, bl.a. intresset av att undersöka, avslöja och åtala för brott samt skyddet av den registrerades eller andras fri- och rättigheter. Till skydd för den registrerade innehåller direktivet även bestäm mel- ser om säkerhet vid behandlingen. Genom lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder skall den registeransvarige skydda personupp- gifter mot otillåten behandling samt mot för störing, förlust, ändring eller otillåten spridning. I dataskyddsdirektivet föreskrivs ett relativt omfattande anmälnings- förfarande till en tillsynsmyndighet när det gäller helt eller delvis auto- matiserad behandling av personuppgifter. För icke-automatiserade be- handlingar får medlemsländerna föreskriva ett förenklat anmäl ningsför- farande. Undantag från anmälningsplikt alternativt tillämpning av ett för enklat anmälningsförfarande får också föreskrivas dels om det med hänsyn till de behandlade uppgifterna inte är sannolikt att den regi- strerades fri- eller rättigheter kränks, dels om den registeransvarige har utsett ett uppgiftsskyddsombud. 2.2.5Överföring av personuppgifter till tredje land Direktivet syftar till ett fritt flöde av personuppgifter mellan medlems- länderna. Som huvudregel gäller att överföring av personuppgifter som är under behandling, eller är avsedda att behandlas efter överföringen, till ett land utanför unionen (tredje land), får ske endast om det motta- gande landets lagstiftning kan säkerställa en adekvat skyddsnivå. Vad som är en adekvat skyddsnivå får avgöras med hänsyn tagen till bl.a. de uppgifter som skall behandlas och ändamålet med behandlingen. 98 Behandling av personuppgifter m.m. I vissa fall får personuppgifter föras över till länder vars lagstiftning i och för sig inte erbjuder en adekvat skyddsnivå. Det gäller bl.a. om den registrerade går med på att överföring sker eller om överföringen är nödvändig eller bindande enligt författ ning av skäl som rör viktiga all- männa intressen. Exempel på det sistnämnda är vissa överföringar vid internationellt utbyte av uppgifter mellan skattemyndigheter eller tull- myndigheter. Dataskyddsdirektivet skulle vara införlivat i medlemsländernas natio- nella lagstiftningar . När det gäller sådan be- handling av personuppgifter som pågick , skall denna bringas i överensstämmelse med direktivet senast därefter. I fråga om register gäller dock en övergångstid . För del har införlivande av direktivet skett genom personuppgifts- lagen, som trädde i kraft just . Enligt över gångs- bestämmelserna till lagen skall dock äldre lagstiftning, dvs. datalagen, tillämpas i sådana fall och under de tider som anges i dataskydds- direktivet i fråga om bl.a. pågående behandling av person uppgifter (se avsnitt 2.4.10). Datalagen har ersatts av personuppgiftslagen, vars innehåll i väsentliga delar avviker från den tidigare lagstiftningen. Datalagen skall dock alltjämt tillämpas på bl.a. behandling av person uppgifter som påbörjades före . De register som skall ses över inom ramen för utredningsuppdraget baseras dessutom på datalagens bestämmelser. Det är därför av intresse att redovisa de mer vä sentliga delarna av den lagen. 2.3.1Allmänt om lagen och dess tillämpnings- område Enligt 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen (RF) skall den enskilde medborgaren skyddas mot att hans personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk databehandling. Behandling av personuppgifter m.m. 99 Den närmare omfattningen av skyddet, som inte omfattar juridiska personer, skall enligt bestämmelsen anges i lag. Enligt datalagen skall med personregister förstås register, för teck- ning eller andra anteckningar som förs med hjälp av automatisk data- behandling och som innehåller personuppgift som kan hänföras till den som avses med uppgifterna. Datalagen omfattar således endast de re- gister som förs med hjälp av automatisk databehandling. Lagen träd de i kraft och har, så långt den fortfarande tilllämpas, till syf- te att hindra att hantering av personregister som förs med hjälp av automatisk databehandling medför otillbörligt intrång i den per sonliga integriteten. Integritetsskyddet omfattar endast fysiska personer. Data- lagen är i princip tillämplig på samt liga personregister utom sådana som enskilda personer inrättar eller för ute slutande för person ligt bruk. Lagen innehåller regler om tillstånd, registeransvarigas skyldigheter, tillsyn samt straff och skadestånd. Datalagen skyddar endast mot otillbörligt intrång i den personliga integriteten. Enskilda får alltså räkna med visst intrång. Vad som utgör otillbörligt integritets intrång får avgöras från fall till fall. Vid sådan prövning skall särskild hänsyn tas till vissa i lagen uppräknade om stän- digheter, nämligen arten och mängden av de personuppgifter som skall ingå i registret, hur och från vem uppgifterna skall inhämtas samt den inställning till registret som föreligger eller kan antas föreligga hos dem som kan komma att registreras. Det skall också särskilt beaktas att inte andra uppgifter eller andra personer registreras, än som står i öve rens- stämmelse med registrets ändamål.