sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — , (1987) Det finns hög och ljus syftning i sko- lans historia – en flickskoleelevs betraktelser. I Manliga struk- turer och kvinnliga strategier. En bok till . Medde- lande från i nr 33, 1987. och (red.) , (1938) Lortsverige. : Kooperativa för- bundets bokförlag Popper, och , Eccles (1977) The self and its brain. : Routhledge & Kegan , (1992) Making Democracy Work: civic traditions in modern . Rheingold, (1994) Virtual community: finding connection in a computerised world. Ranerup, (1999) Elektronisk debatt i politik, i denna volym , (1995) (red.) Perspectives on Volvos plant as an alternative to lean production. , (1992) Undvik informationsstress. I Pt- föreningens skriftserie om information; 1 (1977) Levnadsförhållanden. Rapport nr 6. Utveckling och nuläge enligt tillgänglig statistik 1976. (1993) Hur lever vi i : några resultat från undersökningarna om levnadsförhållanden . (1995) Datorvanor 1995. (1996a) Data om informationstekniken i . (1996b) Data om Informationstekniken i . (1996c) Hur lever vi i : några resultat från undersökningarna om levnadsförhållanden . (1999) Statistisk 1999 och flera andra årgångar Teldok (1979) . Teldok rapport; 116. , Alinta (1996) Does internet create democracy? /democracy/index.htm , (1997) Tidsanvändning och resor. Att analysera befolkningens rörlighet med hjälp av en tidsanvändningsundersökning. Voghera, (1999) Makt över teknik för funktionshindrade – en översikt över teori och begrepp. Arbetsnotat 204, , Tema T, I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET , (1995) Gammal är äldst. En studie av teknik i äldre människors liv. Studies in Arts and Science. : Tema Teknik och Social förändring. /Projektkatalog/internatproj/tabell.htm /nycol/CMCh98main/index.htm /democracy/index.htm Platsbundna gemenskaper med virtuella kopplingar Det finns personer som lyckas försörja sig på platser som många andra lämnar just för att möjligheten att försörja sig blir allt sämre. , och är sådana som alla har valt att flytta till landsbygden för att bo på den plats där de vill leva i stället för där det finns arbeten. Detta har de kunnat förverkliga tack vare att de har tillgång till modern information och kommunikationsteknik (IKT)1 och lång arbetslivserfarenhet och goda kunskaper om IT. De vågar därför lämna en trygg tillvaro och bygga upp en ny vardag på nya platser. De tar med sig resurser till den plats där de bor på landsbygden, som de kan använda för att utveckla kontakter med den lokala gemenskapen och tillsammans utveckla möjlighe- terna även för andra människor på platsen. De deltar i de lokala valen och de betalar skatt till kommunen och är på så sätt inklude- rade i folket och den lokala demokratin. Även som saknar arbetslivserfarenhet har tillfälligt flyttat till landsbygden för att kunna åka skidor och försörjer sig med hjälp av IT. Men inkluderas inte i folket på platsen, hon är en av besökarna. Hon bor där , men kommer inte att betala skatt, rösta eller bli delaktig i den lokala gemenskapen eller folket. Försörjningsmöjligheterna på landsbygden2 förändras med an- vändningen av IT och därmed möjligheterna att bo och vistas där. Människorna som lever på en plats utgör grunden för folket i demo- kratisk mening. Demokrati betyder folkstyre. Men folket på platsen är inte en självklar kategori. Turister, sommarstugeägare och sä- songsarbetare kan till exempel inte sägas ingå i folket trots att de bor på platsen . Å andra sidan de som arbetar på distans från PLATSBUNDNA GEMENSKAPER MED VIRTUELLA KOPPLINGAR platsen ingår formellt i folket men har inte sin försörjning eller ar- betsgemenskap på platsen. I en demokratisk stat är det folket, demos, som styr över platsens gemensamma angelägenheter. Både folk och styre är problematiska begrepp. Det är svårt att avgöra vad som styrs och hur det styrs. Vilka människor som räknas som folket på platsen, och därmed har fullständiga rättigheter att delta i styrelsen på platsen, är ett centralt problem i diskussionen om demokrati, och kallas inklusionsproble- met. I anslutning till debatten om IT utvecklas tankar om att det de- mokratiska samtalet skulle kunna flyttas till nya IT-baserade arenor, se bland andra Ranerups uppsats i denna antologi. På dessa arenor skulle nya grupper av människor kunna mötas. Demos skulle då bli de människor som möts på nätet i en virtuell eller elektronisk de- mokrati.3 Men människor finns alltid på en plats, där deras dator kopplas in i två/sju4 hål i väggen, för att kunna bli en del av det vir- tuella folket. På den fysiska platsen skaffar sig människorna mat, de andas luften och de har kontakter med medmänniskor ansikte mot ansikte. Oavsett hur tekniken utvecklas finns våra fysiska kroppar alltid på någon plats. Det är än så länge den fysiska kroppen som definierar var vi finns och vilket folk vi kan sägas tillhöra. Därför är mitt intresse att undersöka hur människor med hjälp av IT finner försörjning på platser, som många andra lämnar, och blir en del av folket där. Min utgångspunkt är att den fysiska lokaliseringen, var människor är, kan påverkas av användningen av IT och därigenom förändra var de är och vilket folk de tillhör. Denna uppsats fokuserar på vilka som är folket, eller inklusions- problemet, på landsbygden. Syftet är att visa på och diskutera hur människor med hjälp av IT kan finna försörjning på landsbygden och därmed få nya möjligheter att bli en del av folket på landsbyg- den och delta i den lokala demokratin. Detta syfte kan kort formu- leras i två frågor: ·Vilka möjligheter finns att bo och verka på landsbygden med hjälp av IT? ·Vilka inkluderas i folket på landsbygden? Dessa frågor har för mig blivit aktuella i samband med empiriska fältstudier5 för min kommande avhandling. I mindre kommuner på landsbygden söker jag svar på hur och varför frågan om IT etableras i relation till lokal och regional utveckling. Fältstudierna har ge- nomförts , huvudsakligen i två landsbygds- kommuner där turismen är en viktig inkomstkälla. I båda kommunerna finns aktiva och medvetna strategier för att utveckla användningen av IT på platsen. Syftet med dessa satsningar är att stärka konkurrenskraften och kompetensen hos människorna som bor på platsen och därigenom kunna skapa nya arbetstillfällen på platsen. I denna uppsats kommer jag att beskriva människor som jag mött på dessa platser och hur de med hjälp av IT på olika sätt skapar sin försörjning och på så sätt kan bo kvar på platsen. Jag kommer att ge er påhittade människoöden, men de är inspirerade av flera olika personer jag mött. Uppsatsen inleds med en övergripande teoretisk diskussion om inklusion, gemenskaper och analysbegrepp Pocket of Local Order. Därefter ger jag en introduktion till begreppet IT. Sedan låter jag er mer ingående på nytt möta , , och andra som bor på landsbygden och skapar försörjning med stöd av IT. Jag försöker förklara deras relation till platsen och hur de inklu- deras i den lokala gemenskapen som utgörs av folket på platsen. Utifrån detta kommer jag att föra ett mer övergripande resonemang om hur folket på platsen skapas och vilka som inkluderas i detta folk. Avslutningsvis vill jag lyfta några mer normativa funderingar kring hur folket på landsbygden kan stärkas och kanske öka i antal. Vad är folket? är en fråga som varit aktuell inom demokratide- batten sedan den grekiska demokratin tog form. För att teoretiskt resonera kring inklusionsproblemet – det vill säga vilka som är fol- ket – använder jag mig av . Dahls diskussion i artikeln Demokrati som procedur (1979/94). Där framhåller han grundanta- ganden för vad som konstituerar folket, vilka sedan kan skapa en demokratisk procedur. Hans första antagande är att medlemmarna har behov av bindande beslut, vilket innebär att det finns gemen- samma angelägenheter som medlemmarna vill hantera tillsammans. Dessa angelägenheter finansieras genom att folket betalar skatt för hanteringen av sådana angelägenheter. Därefter hävdar att folket bör ha möjlighet att både fastställa dagordningen och fatta beslut. Således skall folket själva avgöra vilka frågor som tas upp och fatta beslut om dessa. Det är bara medlemmarna som får fatta bin- PLATSBUNDNA GEMENSKAPER MED VIRTUELLA KOPPLINGAR dande beslut, vilket innebär att medlemskapet ger inflytande. Med- lemmarna och deras krav hanteras lika, men enligt det sista antagan- det kan ingen medlem ha överlägsna eller förhärskande krav. Dessa grundantaganden kan sägas utgöra gränser för vad ett folk är, det vill säga de som uppfyller dessa krav är ett folk. Men vad gör att enskilda personer kan passera denna gräns och bli en del av fol- ket? Folket finns inom ett givet territorium. I är den lokala nivån kommunen, som omfattar ett geografiskt område. I kommu- nallagen står att: Medlem i en kommun är den som är folkbokförd i kommunen, äger fast egendom i kommunen eller är taxerad till kommunalskatt där (SFS 1991:900, KL 1 kap. 4 §). Men rösträtten och skyldigheten att betala skatt tillkommer endast den som är folkbokförd i kommunen, således kan endast de delta i besluten på ett likvärdigt sätt, enligt Dahls grundantagande. fördjupar sig kring kompetensprincipen (1979/94:54) som avgörande för inklusion. Han hävdar att medborgarskapet är kopplat till viss kompetens, vilket han baserar främst på barns förmåga, eller snarare oförmåga, att delta i den demokratiska maktutövningen. Barn är exkluderade med hänvisning till att de saknar kompetens. Barn kan dock ingå i gemenskapen på platsen. Gemenskapen6 ut- vecklas genom människors horisontella nätverk. Där skapar män- niskor relationer genom möten ansikte mot ansikte. Människor känner igen varandra och utvecklar en social kompetens för att skapa en gemenskap bland dem som bor på platsen. Pocket of local order Folket på platsen skapar ordnade verksamheter av de resurser och restriktioner som finns på platsen. Det finns olika lokala ordningar för hur verksamheter tolkas. (bland annat 1985) ut- vecklade begreppet pocket of local order – en lokal tidsrumsficka – för att förklara hur resurser och restriktioner samverkar på en plats i en lokal ordning, vilken i sin tur kan förklara hur händelser hanteras och problem löses på platsen. The human pockets of local order are super structures, directly added to nature and not possible to maintain without that base. // The human world is full of arrangements in landscapes, homes, and factories that have been consciously designed to provide pocket of local order. A great number of socially agreed institutions and rules of behaviour have the same purpose. Our deeply ingrained territorial habits and our elabo- rate legal rules concerning ownership and rights of access indicate how important a predictable pattern of pockets of local order is for the con- duct of human life. Lenntorp (1998:72 ff.) översätter begreppet med en lokal tidsrums- ficka. använder i sin uppsats i denna antologi begreppet lokala ordningsfickor för samma sak. Utgångspunkten för denna ansats är att alla platser utvecklar en egen internaliserad ordning för sin verksamhet samt de värderingar och föreställningar som kopplas till vad som sker på platsen. Begreppet kan även hjälpa oss att förstå hur den lokala historien avspeglas i den ordning som domine- rar platsen. Platsen förmedlar värderingar och erfarenheter till sina invånare och besökare. Sammanfattningsvis är folket i formell mening de som har beslutan- derätt över platsens resurser i de avseenden som folket själva anser sig vilja lyfta som gemensamma angelägenheter. För att delta i denna hantering har folket rösträtt och skyldighet att betala skatt. I en mer social mening är folket de som är en del av den lokala gemenskapen och som känner tillhörighet med de andra människorna som bor på platsen och den lokala ordning som utvecklats där. Vad kan IT vara? Människor har olika associationer till begreppet IT. Många förknip- par IT med datateknik och någon form av elektronisk kommunika- tion, andra gör en mer konkret koppling till Internet. Men få be- traktar pennor och skrivmaskiner som IT. Även elektroniska och telekommunikationstekniska ting betraktas inte alltid som IT, exempelvis är det endast ett fåtal personer som talar om Bankomater när jag ber om exempel på IT. Bankomaten kan sägas vara en teknisk lösning som är så väl integrerad i vardagslivet att bankkunderna, som använder den, inte reflekterar kring att det är en form av informations- och kommunikationsteknik. En annan förklaring är att det är glest mellan bankomaterna just på landsbygden och de därför har liten erfarenhet av att använda dem. Vardagens verksamheter ger oss olika erfarenheter och kunskaper kring densamma. För de allra flesta domineras vardagen av att skapa försörjning. Möten med IT kan därför oftast relateras till förvärvsarbete eller eget företagande, sådana erfarenheter av tekni- PLATSBUNDNA GEMENSKAPER MED VIRTUELLA KOPPLINGAR ken kan därför för många sägas utgöra den dominerande grunden för tolkningen av IT. De som själva använder IT kan ha lättare att förstå när tekniken och dess konsekvenser diskuteras i det offentliga samtalet. Det har visat sig att det finns skillnader i hur begreppet IT an- vänds på olika platser, . På vissa platser blir det ett hippt begrepp som många använder sig av på ett ganska oreflekte- rat sätt. I en kommun, som ingår i denna studie, har ett av kommu- nalråden satsat hårt på IT och drivit frågan, främst vad gäller småfö- retag och utbildningar för arbetslösa. Där använder många män- niskor begreppet IT, men de fyller det med olika innebörder, utifrån egna erfarenheter, kunskaper och behov i den aktuella situationen. Några personer talade om internationalisering, andra om elektronisk handel och ytterligare andra om möjligheten att chatta på internet. Gemensamt i de olika tolkningarna var dock att de kopplade sam- man begreppet med framgång, utveckling och effektivitet. Sådana begrepp dominerar den allmänna såväl nationella som internationella samtidsdebatten om IT (). I en annan kommun startade IT-satsningarna i form av en tele- stuga långt innan begreppet IT var etablerat; här använder invånarna fortfarande i hög grad begreppet data för att beskriva, samma sak som personer på andra platser lägger i begreppet IT. Data betraktas då som något komplicerat som man måste kunna för att hänga med i samhällets utveckling, men inte alltid som något man själv har kon- troll över. Därigenom får de som bor på de olika platserna olika bilder av IT och dess användningsområden. Förståelsen för och användningen av IT, utvecklas inom ramen för olika PoLO och varierar därför. Människor på landsbygden har, i likhet med alla andra människor, olika förutsättningar och intressen som formar deras vardag7. En stor del av vardagen består av att skapa försörjning, genom förvärvs- arbete eller eget företagande. Möjligheter att skapa försörjning på platser på landsbygden är beroende av de resurser och restriktioner som finns på platsen och är tillgängliga för den enskilde. Försörj- ningsmöjligheter är en grundförutsättning för att människor skall kunna bo på en plats. Genom historien har människor varit mycket uppfinningsrika för att skapa försörjning på platser som med tradi- tionellt mått haft de mest oattraktiva förutsättningar. IT kan vara en teknisk resurs som ökar möjligheterna för sådan uppfinningsrikedom. På landsbygden, som per definition ligger på distans från större orter och service, skulle IT kunna användas för att minska de upplevda avstånden. IT kan på så sätt vara en resurs på landsbygden, men det är inte säkert att det är det för alla. För att kategorisera olika typer av försörjning med hjälp av IT utgår jag från diskussion om en post-industriell arbets- marknad i boken (1991/94)8. Reich intresserar sig för förändringar av den amerikanska arbetsmarknaden i relation till en global ekonomi. Han relaterar inte direkt till utvecklingen av IT inom arbetslivet, men implicit kan det utläsas ur hans framställ- ning. Han har iakttagit, vad han kallar, tre olika arbetskategorier, där den amerikanska arbetskraften agerar i internationell konkurrens. Reich kallar dessa tre är: symbolanalytiska tjänster, rutinmässiga pro- duktionstjänster och persontjänster. Förutom dessa tre finns det en restpost som, enligt Reich, utgör omkring en fjärdedel av den ame- rikanska arbetskraften, här återfinns bland andra sådana som utvin- ner naturresurser, exempelvis jordbrukare (Reich 1994:159). Dessa utvinner naturresurser, till skillnad från de arbetsroller Reich intres- serar sig för som hanterar information för att skapa försörjning. Symbolanalytiska tjänster är sådana där personer identifierar och löser problem samt samordnar resultaten. Dessa tjänster utförs i konkurrens på en global marknad. I Reich tolkning lämnar dessa personer sin fysiska förankring. Företagsledaren lever inte längre på fabriken där han tidigare mötte arbetarna. Vardagen utspelar sig för företagsledaren på flygplatser och konferenshotell där han möter andra företagsledare, finansiärer och konsulter. Rutinmässiga produktionstjänster finns, enligt Reich, för att ta hand om den enorma mängd rådata ...som måste behandlas på ungefär samma enformiga sätt som arbetarna vid de löpande banden... (Reich 1994:155). Persontjänster handlar om att sådan service måste utföras av en individ för en annan och därmed inte säljs på världsmarknaden (Reich 1994:156). Det innebär att tjänsten utförs i ett personligt möte ansikte mot ansikte mellan kunden och den som utför servicen. Exempel på sådana tjänster är vad som utförs av exempelvis daghemspersonal, busschaufförer och hotellanställda. Reichs arbetskategorier fokuserar på försörjningen, som påverkar vardagslivet på flera sätt. Olika försörjningsstrategier ger olika möj- ligheter till att välja bostadsort, att styra sin arbetstid och tillgången PLATSBUNDNA GEMENSKAPER MED VIRTUELLA KOPPLINGAR till ekonomiska resurser. Vardagslivet formas kring arbetet, därför väljer jag att kalla de olika grupperna symbolanalytiker, rutinarbeta- re och servicearbetare. Därmed dock inte sagt att alla symbolanaly- tiker eller servicearbetare lever på samma sätt och har samma värde- ringar, snarare långt ifrån. Men arbetsformerna visar på logiken i det arbete som personerna utför och kring vilket de skapar sitt vardags- liv. De symbolanalytiker, som jag anser mig mött, har en stark och jordnära förankring på den lokala platsen till skillnad från Reichs rotlösa kostymklädda symbolanalytiker som ständigt är på språng. Mina symbolanalytiker kan sägas ta med sig världen till lokalsam- hället till skillnad från Reichs begreppsvärld där de helt lämnar lo- kalsamhället. Arbetet i de olika arbetsrollerna fungerar enligt olika principer. Ersättningen för arbetet – lönen –för service- och rutinarbetaren relaterar oftast till arbetstiden. För symbolanalytikern däremot kan betalningen ske för , en viss prestation eller bara för att kunskapen finns tillgänglig. Rutinarbetaren sitter oftast stilla vid sin dataskärm och hanterar informationen. Servicearbetaren måste fin- nas på platsen där kunden finns. Symbolanalytikern behöver ofta träffa eller minst prata med andra symbolanalytiker för att kreativt kunna lösa sina uppgifter. Symbolanalytikerna upprätthåller på så sätt sin kompetens och bevarar ett informationsövertag jämfört med andra. Kraven på kunskap och kompetens är annorlunda för rutin- respektive servicearbetaren. Personer som utför rutinarbete kan lätt bytas ut. Rutinarbetarna lär sig tekniken en gång och använder den sedan på ett repetitivt och rutiniserat sätt. För servicearbetaren handlar det om att lära sig rutiner och bemötande. Den sociala kom- petens som utvecklas i servicearbetet blir i många sammanhang per- sonbunden. Barnomsorgens kvalitét kan delvis sägas ligga i perso- nalens kontakter och relationer med just de barn de möter. Lanthandlarens långa och breda lokala kännedom gör att hon/han känner sina kunder och kan stå för den lokala informations- spridning, eller skvaller. Ingelstam (1996) kallar sådan service för organiserad medkänsla. Servicearbetarna utvecklar och upprätt- håller den lokala ordningen, för att anknyta till be- grepp. De är välinformerade om platsen och det som sker där, de kan till del sägas utgöra kittet i lokalsamhället. Rutinarbetarna styrs ofta både vad gäller tid för och innehållet i arbetet. Servicearbetaren har diffusare gränser kring innehållet i sitt arbete. Innehållet kan sägas vara anpassat till den aktuella situatio- nen, där målet är att ge kunden det han/hon efterfrågar just i den situationen. Det kan ibland innebära att arbetet kräver mer tid för att lyckas ge den service som efterfrågas. Symbolanalytikerna där- emot lever på sin egen kunskap, vilken de ständigt måste utveckla och framhålla. Kompetensutveckling är en del av symbolanalytikerns dagliga arbete, där de har ett stort mått av självbestämmande och inflytande över organisering av sitt arbete. kommer jag att låta er möta några olika personer ur de tre olika arbetsrollerna. Mina beskrivningar av dessa personer baseras på flera personer för att de inte skall kunna identifieras. Att göra vad man vill där man vill – symbolanalytikernas vardag Först vill jag låta er träffa som flyttade från storstaden och hem till sitt barndomshem på landsbygden, sedan det företag han arbeta- de på som programmerare flyttat verksamheten till utlandet. På den gård där hans far knappt hade överlevt på fiske och jordbruk byggde , och hans , en ny villa med utsikt över havet. De vill ge sina barn möjligheten att växa upp på landsbygden. arbetar som lärare på en gymnasieskola bort utan passande kollektivtra- fik, vilket i hög grad styr hennes vardag. hoppas hon kunna arbeta med en egen skrivbyrå hemifrån. försörjde de sig på avgångsvederlag. försökte starta en mäklarbyrå, men det gick inget vidare trots att det finns många sommarstugor i närheten. sökte därför en tjänst som programmerare. När han ringde upp dem sa han att han inte ville arbeta på företaget i . Han fick jobbet trots detta och han arbetar nu på distans. Företaget har installerat ISDN och ett speciellt telefonabonnemang med kort- nummer på företagets växel i villan. arbetar han hemma i villan med utsikt över viken där hans far fiskade. ar- betar i för att vara med på möten och träffa kollegor. När arbetar hemma hämtar han barnen på det föräld- rakooperativa daghemmet och går långpromenader med hundarna. Han säger att detta är livskvalité. Han upplever att han har det bästa av två världar; en fast inkomst och stimulerande arbetsuppgifter och friheten att själv styra arbetstiden och möjligheten att bo där han vill och där han vet att hans familj har det bra. När träffade en ny man hade hennes barn egna familjer och klarade sig själva, hon kunde starta ett nytt liv på en ny plats. Av en slump kom och hennes blivande sambo till en liten by i skuggan av fjället. De köpte en gammal gård som de rustat upp och fyllt med nya gemensamma och egna gamla minnen. Halva huset är bostad med utsikt uppemot fjället. På andra sidan ner mot PLATSBUNDNA GEMENSKAPER MED VIRTUELLA KOPPLINGAR den vätter stora fönster och där har de varsitt arbetsrum. har sin egen firma som förmedlar kontakter mellan olika sågverk och skogsägare. Han säger att han har skogens bästa jobb där han sitter i sin kontorsstol och med hjälp av fax, telefon och dator samordnar så att träden blir till brädor och vidare till hus eller möbler på snabbaste och billigaste sätt. lyckas mer än väl fylla sina dagar och sin plånbok av olika uppdrag. Hon arbetade tidigare som lektor på högskolan och undervisar hon på folkhög- skolan, gymnasiet och leder några studiecirklar. Hon ger också datakurser eftersom hon tycker att det är viktigt att människor lär sig att använda IT. Hon har knutit många kontakter i sin nya hem- kommun och har varit delaktig i formuleringen av kommunens IT- strategi. Emellanåt försöker hon hinna med att måla och skulptera, egentligen var det därför hon flyttade; för att få en alldeles egen ateljé. Åter- och inflyttare som skapar nya lokala ordningar