sou · GNB3128 · 2000-01-01 00:00:00 — Bakom kampanjen står regeringen och tillsynsmyndigheten. I godkänns inte motsvarigheten till de svenska smällare, efter- som en smälleffekt motsvarande högst svartkrut ti llåts. Sådana produkter är t.ex. smatterband eller ladycrackers. I samband med att fyrverkeriprodukterna godkänns fastställs en åldersgräns för överlåtelse, förvärv och användning. Det finns två åldersgränser, 12 och . Produkter som godkänts med åldersgränsen är ett tiotal små produkter som smatterband och partypoppers. Försäljningstiden är begränsad genom att köp av fyrverkerier kräver tillstånd. De får fritt användas enbart före och efter tolvslaget på nyårsnatten och användn ing kräver tillstånd. Smällarförbudet infördes och var en följd av att smällare orsa- kat störningar för människor och djur. Såväl företrädare för till synsmyn- digheten som ansvarigt departement anser att förbudet mot smäl lare, höjningen av åldersgränsen för 15-årsprodukter till och begräns- ningen av användningstiden och försäljningstiden har haft posi tiva effekter och att det inte föreligger några problem med fyrver kerier. I finns en tillverkare av fyrverkerier och fem stora importörer. Deras omsättning ligger efter införandet av smällarförbudet kvar på ungefär samma nivå. Efter förbudet mot smällare har de kom penserat sig genom att handla med andra produkter. Förbrukningen upp går till ca 20- per miljon invånare. Fyrverkeriers miljöeffekt upplevs i inte som något större pro- blem. I genomförs en informationskampanj till en kost- nad av ca en miljon mark, vilken bedöms ha en god genomslagskraft. 124 Regelverk och erfarenheter i andra länder Fyrverkerier används i nästan uteslutande under nyårsafton. gjordes undersökningar om smällares effekt på hörseln och man ansåg det belagt att dessa orsakade hörselskador. Vidare age- rade den nationella intresseföreningen för de blindas rättigheter mot smällare, eftersom den ansåg att de påverkade ledarhundarna. Följden blev att så kallade farligt smällande produkter förbjöds 1975. I denna kategori ingick bland annat motsvarigheten till svenska smällare och knallkorkar. Endast mindre smällartiklar med svartkrut som avgav en ljudeffekt om högst (A) impulse var därefter tillåtna. Sådana produkter är exempelvis partypoppers. var dock produkter som Thunder King tillåtna. förekom ett omfattande okynnessmällande. Per sonskador förekom såvitt är känt dock inte i någon större omfattning. Sta tistiken är dock osäker. Inte heller agerade kennelklubben eller andra intresseföre- ningar för djur mot smällandet. Ändå blev följden av okyn neshanteringen att man 1997 förbjöd samtliga produkter som bara hade en smällande effekt. Den övergångsregel som infördes var att hand larna fick sälja de smällande produkterna i paket tillsammans med andra fyrverkerier. För produkter med kombinerad effekt inför des regeln att de fick innehålla högst pyrote knisk sats med smällande effekt och ljudnivån begränsades till (A) impulse vid höjd om en meter och distans om en, åtta eller beroende på produktens storlek. För produkterna skall finnas en dok umentation om ljudeffekterna. Fyrverkerier regleras huvudsakligen i lov om explosive vare samt i föreskrifter. Endast produkter som godkänts av den centrala till- synsmyndigheten, DBE, får säljas. Det krävs tillstånd av denna myn dig- het för tillverkning och import av fyrverkerier och den kan ställa vill kor om produktgodkännande, försäljning och användning. Slutligen krävs det tillstånd för handel och förvaring när mängden överstiger . Vikten är en nettoangivelse med innebörd att bara den explosiva delen avses. Tillstånd erhålls av den lokala brandmyndigheten. Fyrverkerier är uppdelade i fem kategorier efter farlighetsgrad. De allra minsta och ofarligaste i grupp 1 A får fritt förvärvas och använ das. I gruppen 1 B återfinns mindre produkter som kräver tändstickor för att kunna användas, exempelvis isfacklor. Sådana får endast för värvas av Regelverk och erfarenheter i andra länder 125 den som fyllt , men får fritt användas. Produkter i klass 2 och 3 får endast förvärvas av den som fyllt och förvärvstiden för dessa är begränsad till . Vidare får de bara användas under nyårsnatten . Annan för värvstid och användningstid är tillståndsbelagd. I kategori 2 och 3 ingår exe mpel- vis raketer. Miniraketer är förbjudna. Produkter i klass fyra är a vsedda för professionellt bruk och dessa kräver alltid tillstånd för köp eller användning. Det finns möjligheter för kommunerna att ytterligare inskränka användningen och försäljningstiden. Det förbud mot smällare som infördes ledde inte till smuggling och hemtillverkning i någon större omfattning. Smuggling av smäll are före- trädesvis från förekommer, men det är inte fråga om orga niserad smuggling. Man utesluter dock inte att smugglingen ökar till följd av skärpningen 1997. Sammantaget bedömer man dock att denna har haft positiva effekter, bland annat har klagomålen över stö rningar minskat. har ingen egen tillverkning av fyrverkerier utan varorna impor- teras. Det finns nio importörer. Dessa hade inte svårt att accep tera förbudet för smällande produkter, men var missnöjda över att de inte fick bättre övergångsregler. Branschens omsättning i detaljhandeln upp- går till . Förbrukningen kan beräk nas uppgå till per miljon invånare. I följer handeln i huvudsak den begränsade försäljningstiden. Det händer att kommunerna gör tiden ännu kortare och då är det vanligt förekommande att begränsningen av tiden inte efterlevs. Utvecklingen i har gått från försäljning i särskilda affärer som järnhandel till försäljning genom andra försäljningsställen som t.ex. stormarknader. är dock för förvaring av fyrverkerier under omarbetning, vilket kan komma att minska antalet för säljningsställen. är högsta tillåtna mängd fyrverkerier i en han- delslokal brutto. Man avser att ändra denna mängd till netto, vilket i och för sig är en ökning, men i gengäld kommer det att krä- vas att lokalen inte är större än och att den är en egen brandcell. Dessa krav bedöms stormarknader inte kunna leva upp till. Fyrverkeriers miljöeffekter diskuteras inte i . 126 Regelverk och erfarenheter i andra länder 1975 förbjöds s.k. farligt smällande produkter såsom motsvarigheten till svenska smällare i eftersom man fann det klarlagt att dessa orsa- kade hörselskador. Därefter fanns endast mindre smällartiklar såsom partypoppers kvar på marknaden. Förbudet uppges av de norska myn- digheterna inte ha lett till smuggling eller hemtillverkning i någon större omfattning. Efter ett omfattande okynnessmällande för bjöds samtliga produkter som endast hade en smällande effekt. För pro dukter med kombinationseffekter infördes ljudbegränsningar. Bort sett från mindre produkter får fyrverkerier fritt förvärvas bara och fritt användas bara under nyårsnatten. Övrig tid kräver tillstånd. Åldersgränsen är för de flesta produkter . Fyrverkerier används i nästan uteslutande den 5 novem- ber i samband med att man firar . Med avses i sammanhanget , och , eftersom Nord- har avvikande reglering. införde total- för bud för fyrverkerier, men har , med undantag för smällare, åter igen tillåtit dem. reglerades användning och förvärv av fyrverkerier. Då infördes en åldersgräns för förvärv och man förbjöd använd- ning av fyrverkerier på allmän plats. 1962 började man inhämta uppgifter om personskador och man har för tiden därefter tillgång till mycket god statistik. I samband därmed upptäcktes att fyrverkerier orsakade så mycket som 3 000 personskador . En förklaring var att en smällare då fick innehålla upp till svartkrut. Följden blev att man började diskutera om det skulle införas ett totalförbud för allmänheten att använda fyrverkerier. Debat- ten ledde i stället till att branschen träffade frivilliga överenskommelser om att avstå från försäljning av farliga produkter, bland annat kom den överens om att bara sälja smällare med svartkrut till all män- heten. Vidare drog regeringen upp riktlinjer för användningen och bedrev informationskampanjer. Antalet personskador föll kraftigt , då det inträffade cirka 600 olyckor . Därefter steg anta let igen och 1994 var det uppe i nära 1 600 fall för att sedan åte rigen falla. skärpte man lagstiftningen genom att dels höja Regelverk och erfarenheter i andra länder 127 åldersgränsen för förvärv till och dels helt förbjuda all mänhetens användning av smällare. Fyrverkerier regleras huvudsakligen i "The Explosives Act" och i "The firework Safety Regulations" . Regelverket har människors säkerhet som utgångspunkt och störningar kan därmed inte utgöra skäl för att inskränka tillgången till fyrverkerier. Endast pro duk- ter med viss standard får överlåtas till allmänheten. Produktgodkännande och klassificering sköts av tillsyns myndigheten Executive (HSE). Med undantag av produkter som partypoppers får fyrverkerier inte säljas till personer . Fyrverkerier är uppdelade i fyra grupper. I kategori fyra återfinns de produkter som är avsedda för offentliga fyrverkerier. Dessa får endast förvärvas av den som har en professionell anknytning till fyrverkerier och det är alltså förbjudet att överlåta dessa produkter till allmänheten. Sedan 31 den ingår smällare i denna kategori. Även så kallade "minirockets" med definition raket vars diameter är mindre än och vars längd inklusive styrpinne är eller mindre är undantagna för försäljning till allmänheten. Överträdelse mot reglerna bestraffas med böter. Den försäljare som bryter mot bestämmelsen kan vidare få sitt handelstillstånd indraget. Produkter får enligt regelverket säljas året om, men det finns en fri villig överenskommelse inom handeln om att endast sälja fyr verkeriprodukter före . För allmänheten är det dock möj ligt att beställa produkter året om direkt från importörerna. Det är inte tillåtet för handlarna att bryta förpackningar och sälja enst aka produkter separat. 1997 inträffade 908 skador orsakade av fyrverkerier i , som har en befolkning på 60 miljoner människor. Smällare stod för av skadorna, hemtillverkade produkter för och tomtebloss för en så stor del som . Av de skadade var 43 pro- cent under . minskade antalet skadade till 831. Smäl- lare stod nu för sexton procent av skadorna. Att smällare även efter för- budet fortsatte att orsaka skador förklaras med att handlarna så länge det hade smällare kvar i lagret fortsatte att sälja dem. 128 Regelverk och erfarenheter i andra länder SOU 1999:128 Skälet till att smällare förbjöds för allmänheten 1997 var följande. I samband med ett priskrig började handeln bryta mot över- enskommelsen om att bara sälja smällare med svartkrut till all- mänheten. Skadestatistiken visade att smällare stod för en stor andel av skadorna. Vidare förekom omfattande okynnessmällande och allmänheten klagade över störningar. Förbudet har av allmänheten upplevts som positivt. Importörerna kla- gade över förbudet när det infördes, men de har snabbt kunnat kom pen- sera sig. Ett skäl är att smällare endast stod för högst en procent av omsättningen. Förbudet var vidare väntat och det som upp- levdes som betungande var att det infördes utan en längre över gångs- period. såldes 130 miljoner fyrverkeriprodukter och värdet i detaljhandeln uppgick till . Alla varor importeras. Förbrukningen kan beräknas uppgå till per miljon invånare. Den viktigaste lagskärpningen var dock enligt före trädare för () inte förbudet mot smäl lare utan den generella åldershöjningen. Skadestatistiken har visat att skador i stor utsträckning drabbar personer som är . En å ldersgräns anses begränsa deras möjligheter att få tillgång till fyrverkerier. Såvitt är känt förekommer inte smuggling eller hem tillverkning i någon större omfattning. Fyrverkeriers miljöeffekter diskuteras inte i . Inte heller bränder på grund av fyrverkerier upplevs som ett problem. Skälet här till är oklart, möjligen kan en förklaring vara att man alltid bränner bål i samband med att man skjuter fyrverkerier och i den mån bränder uppstår antas oftast bålet vara orsaken. satsar regeringen på informations- åtgär der. Därutöver har den tillgång till fri tid i TV till ett värde om . Det är fråga om riktade kampanjer som upplevs som mycket effektiva. Det man inriktar sig på är att minska skadorna med tomtebloss. I finns uppskattningsvis sju miljoner katter och sex miljoner hundar. Användningen av fyrverkerier skrämmer en del av djuren och det förekommer även att framförallt barn plågar djur genom att kasta fyrverkerier på dem. Djurskyddsföre- ningarna i önskar att fyrverkerier skulle totalförbjudas, men eftersom detta är orealistiskt arbetar man i stället för en mer begränsad försäljning. Enligt dem vore det lämpligt om försäljning endast skedde av istället för som , eftersom det skulle vara möjligt att ge de behövande djuren lugnande medel. För föreningarna är dock fyr verkerier Regelverk och erfarenheter i andra länder 129 inte ett prioriterat område. Det finns i vart fall en handfull andra frågor som man bedömer har långt större betydelse för djuren. Fyrverkerier används i nästan uteslutande i samband med firandet av . I är man av uppfattningen att fyrverkerier orsakar per- sonskador och störningar, men man anser inte att de genererar andra problem av dignitet. Bränder eller miljöeffekter diskuteras inte och för djurskyddsföreningarna är fyrverkeriers påverkan på djur inte ett prioriterat problem. Tillgången till statistik över personskador är mycket god. Den utvi sar att det förekom många skador, men att antalet sedan min- skat till följd av frivilliga överenskommelser inom branschen och information. 1997 skadades 908 personer, varav var . Smällare orsakade av skadorna. höjdes åldersgränsen för förvärv av fyrverkerier med undantag av produkter som partypoppers till . Skälet härför var skade statistiken. En högre åldersgräns bedömdes komma att begränsa de ungas möjligheter att få tillgång till fyrverkerier. Vidare infördes ett förbud för allmänheten att förvärva smällare. Bakgrunden härtill var att statistiken visade att smäll- are stod för en stor del av skadorna samt att det förekom oky nnessmäl- lande med störningar som följd. Fyr verkeribranschen upplevde inte förbudet som alltför betungande, eftersom fö rbudet var väntat och smäl- lare endast utgjorde knappt en procent av omsättningen. Det finns en frivillig överenskommelse inom handeln att bara sälja fyrverkerier före . genomförs riktade informations- kampanjer som bedöms ha en stor genomslagskraft. har endast gjort smärre förändringar i lag stift- ningen om fyrverkerier. Sedan hundägare klagat över smällares påver kan på hundar infördes ljudrestriktioner för smällare. 130 Regelverk och erfarenheter i andra länder Fyrverkerier regleras huvudsakligen i "Sprengstoffgesetz". Endast pro- dukter som godkänts av den centrala tillsynsmyndigheten, BAM, får säl- jas eller användas. Myndigheten ställer även villkor för förvaring av pro- dukterna. I en handelslokal får förvaras högst fyrverkerier och i dess lager ytterligare högst . Vikten är en bruttoangivelse. Fyrverkerier är uppdelade i fem kategorier. I grupp ett återfinns de allra minsta som som partypoppers. Produkterna får innehålla högst pyroteknisk sats. Dessa produkter får fritt förvärvas och använ- das. Det rekommenderas att förvärvaren skall vara . Grupp två har benämningen mindre fyrverkerier. Smällare återfinns i denna grupp. En smällare får innehålla så mycket som svart- krut. Däremot får den avge högst (A) impulse vid ett avstånd om . I praktiken medför den begränsningen att smällarna i nnehål- ler två-tre gram svartkrut. Produkter i denna kategori får fritt fö rvärvas av den som fyllt före nyårsafton. De får bara användas under nyårsnatten från klockan 18.00-06.00 och inte nära sjukhus och liknande platser. Förvärv och användning övrig tid krä ver tillstånd. I grupp tre och fyra återfinns de större fyrverkerierna. För dessa krävs att förvärvaren och användaren har tillstånd eller att användaren har expertkunskap om fyrverkerier. I femte kategorin ingår produkter som pyrotekniska sceneffekter och nödsignaler. Fyrverkerier används i i princip bara i samband med nyårs- firandet. Det saknas tillförlitlig statistik om personskador. I , som har en befolkning om tre miljoner människor, inträffar uppskattningsvis 200-250 olyckor. Jämfört med denna siffra är olycks tal något lägre, 400-500 olyckor för nio miljoner invånare. För brukningen i är dock större än i övriga landet, varför siffrorna inte är representativa för hela . i beräknade 1992 att det då inte inträffade fler än cirka 1 700 olyckor i , som har 80 miljoner invånare. Olyckssiffran måste dock ställas i relation till förbrukningen av fyr verkerier. Värdet av fyrverkerier i detaljhandeln uppskattas till 250 miljoner , vilket motsvarar ca per miljon invånare medan motsvarande siffra i är . Med samma prisbild skulle därmed förbrukningen i vara högre. Regelverk och erfarenheter i andra länder 131 Den allmänna uppfattningen hos ansvarigt departement och myndig- het är vidare att smällare kan orsaka hörselskador om användaren u tsätts för högre impulsljud än . Det innebär att användaren måste hålla ett visst avstånd till en smällare för att undvika sådana sk ador. Ljudgränsen om (A) impuls vid ett avstånd om åtta m eter mot- svarar (C) peak vid samma avstånd, (jämför avsnitt 6.2.8). Bränder på grund av fyrverkerier eller fyrverkeriers miljöeffekter upplevs inte som problem i . Det förekommer okynnessmällande än nyårsafton med klagomål från allmänheten som följd. Omfattningen av okynnes- smällandet är dock begränsat. har egen produktion av fyrverkerier. Det finns cirka tio till- verkare och femtio importörer. Antalet anställda i produktionen är ca 2 500. De ansvariga myndigheterna i anser sammantaget att användningen av fyrverkerier inte orsakar några större problem och att regelverket är väl avvägt. Inte heller är de problem smällare orsakar av den dignitet att det finns skäl att ingripa mot dem. Vidare är man av den uppfattningen att en begränsning av tillgängligheten på smällare skulle leda till ökad hemtillverkning och smuggling. Redan nu före kommer smuggling av mycket kraftiga smällare från och till gränstrakterna. Under den tiden utövade tillsynen över del av infördes ett smällarförbud i det området i samband med att Be rlin- muren byggdes. Skälet härför var att de styrande ville undvika att smäl- lare skulle kunna uppfattas som skottlossning. Förbudet upphävdes , eftersom man ansåg att man inte kunde förhindra att för budet ledde till ökad hemtillverkning med fler skador som följd. Myn digheterna hade vid tillfället inte tillgång till statistik över personskador, utan grundade sin uppfattning på att massmedia rapporterade om fler skador på grund av hemtillverkning. BAM informerar om farorna med fyrverkerier och likaså gör den pyrotekniska branschen. Bortsett från de allra minsta produkterna får fyrverkerier bara fritt för- värvas före nyårsafton och bara användas under nyårs- afton från 18.00-06.00. Övrig tid kräver tillstånd. En smällare får inne- hålla upp till svartkrut, och avge en ljudeffekt om högst (A) impuls på ett avstånd om . Användningen av fyr- verkerier orsakar enligt ansvarigt departement och myndighet inte några större pr oblem och man anser det saknas skäl att skärpa lagstiftningen. 132 Regelverk och erfarenheter i andra länder Vidare är myndigheterna av den uppfattningen att en begränsning av tillgängligheten till smällare skulle leda till ökad hem tillverkning och smuggling. I användes fyrverkerier i huvudsak i samband med firandet av och av alla olyckor inträffar i samband med detta firande. För att förhindra olyckor finns i en federal lagstiftning (Federal Hazardous Substance Act) som förbjuder för säljning av de farligaste fyrverkeriprodukterna till konsumenter (bl.a. stora omladdningsbara bomber, knallskott, luftskott och större smäl lare). 1976 sänkte myndigheterna gränsen för tillåten mängd krut i smäl lare från till . I övrigt finns regler vad gäller stu binens brinntider, om varningstexter och instruktionstexter m.m. Totalt 33 stater har gjort den federala lagstiftningen till delstatlig lag medan 10 stater har förbjudit allt fyrverkeri för allmänheten. Några stater slutligen har delstatliga lagar mellan dessa båda nivåer. Consumer Product Safety Commission (CPSC) skadades 1998 8 500 personer i av fyrverkerier (ca tre skadade per 100 000 invånare, motsvarande siffra för är fem skadade per 100 000 invånare). Antal skador har legat på ungefär samma nivå vilket är väsentligt lägre än då nivån pendlade kring 12 000 . Utav det totala antalet sk adefall 1998 inträffade 5 000 - . Utav dessa orsakades (1 900 stycken) av smällare och av de drabbade var . Av det totala antalet olyckor orsakade av smällare (1 900 stycken) orsakades av smällare som klassificerades som "small" vilket enligt uppgift från CPSC oftast innebär att de har mindre än krut. Illegala smällare orsa kade och i resterande av fallen saknades uppgift. Utav de 5000 skadorna beräknas ha orsakats av hemma- gjorda eller manipulerade produkter. CPSC uppger att det inte finns någon statistik som möjliggör rätt- visande jämförelser av skadenivån mellan stater som har totalförbud och övriga som tillämpar de federala reglerna. CPSC:s system för att upp- skatta den totala olycksfallsnivån i hela landet (ett EHLASS-liknande system) möjliggör inte denna typ av jämförelser. Uppen barligen inträffar dock ett betydande antal olyckor även i de stater som har totalför bjudit fyrverkerier. I en rapport från () anges att av de faktiskt registrerade olyckorna vid de sjukhus som ingår CPSC:s system 1995 inträffade i vad som i Regelverk och erfarenheter i andra länder 133 kallas "closed states", dvs. stater som totalförbjudit fyr verkerier ("An analysis of fireworksrelated injuries" . Heckman, APA, ). Vad gäller smuggling mellan stater som tillåter fyrverkerier och stater som har förbud finns enligt uppgift från CPSC ingen statistik. Man gör dock bedömningen att försäljningen i stater där fyrverkerier är tillåtna till medborgare från stater med förbud är omfattande. 7.7Sammanfattande jämförelse mellan studerade länder Rent allmänt framstår regelverket i som det liberalaste tätt följt av det svenska. Övriga länder har ett betydligt restriktivare och i hög grad lik- artade regelverk. har ända och , jämfört med , strängare reg ler för användning av smällare - i princip förbud. och Stor britan- nien har skärpt sitt regelverk och är smällare i prak- tiken förbjudna i dessa länder. skärpte reglerna 1997 med inne- börd att smällare totalförbjöds. har en federal lagstiftning som tillämpas i 32 stater och som innebär att smällare i praktiken är förbjudna (högst krut). I 10 delstater är fyrverkerier totalförbjudna. 7.7.1Användning och produktion av fyrverkerier i de olika länderna I jämförelse med övriga länder framstår som speciellt såtillvida att fyrverkerier används i större omfattning vid tre (nyår, påsk och ), låt vara att traditionen varierar över landet. I övriga no rdiska länder liksom i är användningen koncentrerad till n yårsfirandet även om vissa begränsade variationer kan förekomma. I Stor används fyrverkerier av allmänheten endast i anslutning till firandet av "" men däremot inte i anslutning till nyårsfirandet. I används fyrverkerier i huvudsak i samband med firandet av . De uppskattningar av den totala användningen av fyrverkerier som företrädare för respektive lands myndigheter gjort är osäkra men tyder på ganska stora skillnader mellan länderna. Således indikerar dessa upp- gifter att förbruknin gen i och ligger på ungefär 134 Regelverk och erfarenheter i andra länder samma nivå eller i storleksordningen per miljon invånare. I , liksom i och , kan användningen beräknas ligga på den dubbla nivån eller ca 20 -per miljon invånare. Den legala användningen i förfaller ligga på den dubbla jämfört med övriga nordiska länder eller per miljon invånare. En europeisk studie gjord av det brittiska 1994 uppskattar att det för del skulle till komma i form av insmugglade produkter. skulle därmed stå i en särklass vad gäller användningen av fyr verkerier.