sou · GNB3105d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Med stöd av tillstånd enligt datalagen får också register för kon kurs- tillsyn och för ett planerat handläggningsstöd vid exekutiva för säljningar av fastigheter, luftfartyg, skepp och bostadsrätter föras inom exe kutions- väsendet. för med stöd av lagen (1994:1283) om löne garanti- register ett register över vissa uppgifter om statlig lönegaranti vid kon- kurs (lönegarantiregister). Registret får användas för framställning av statistik. För varje lokalt skattekontors verksamhetsområde förs ett lokalt folk bok- föringsregister. Dessutom förs ett centralt referensregister för hela lan- det. Grundläggande bestämmelser om folkbokföringsregistren finns i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister. Registren används i första hand för den löpande folkbokföringsverksamheten enligt folk bokförings- lagen (1991:481). Regleringen innefattar lokala register för hand lägg- ningsstöd. För tillhandahållandet av folkbokföringsuppgifter till myndigheter finns ett särskilt register, aviseringsregistret. Bestämmelser om avise- ringsregistret finns i lagen (1995:743) om aviseringsregister. Aviserings- registret innehåller de uppgifter som behövs för att tillgodose beho vet av allmänt efterfrågade folkbokföringsuppgifter. och skattemyndigheterna för särskilda röst längds- register för framställning av röstlängder. Röstlängdsregistren regleras i lagen (1997:158) om röstlängdsregister. Uppgifterna i registren hämtas huvudsakligen från aviseringsregistret. För anmälan av kandidater, fram- ställning av valsedlar och sammanställning av valresultat för Riks skatte- verket och länsstyrelserna med stöd av tillstånd från Data inspektionen ett kandidatregister. I tullmyndigheternas verksamhet ingår det att fastställa och uppbära tull m.m. I denna verksamhet använder sig tullmyndigheterna av tullregistret som förs med stöd av tullregisterlagen (1990:137). registret får också användas för övervaknings-, kontroll- och revi sionsuppgifter inom tullmyndigheternas område. Tullregisterlagen utgör det rättsliga stödet för tulldatasystemet (TDS) som används för tullens fiskala verksamhet. TDS är både anpas sat att utgöra datorstöd i handläggningen av tullärenden i samband med in- och utförsel av varor, kontroll, debitering m.m. och för att närings livet skall kunna deklarera import och export samt hämta och lämna uppgifter elektroniskt via systemet. Regeringen har i proposition 1997/98:44 Personuppgiftslag lagt fram för slag till en ny datalag, personuppgiftslagen. Genom den nya lagen, som avses ersätta datalagen (1973:289), genomförs parlamentets och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Lagen föreslås träda i kraft . Beträffande sådan behand ling av personuppgifter som påbörjats vid ikraftträdandet skall dock data- lagen tillämpas intill utgången av . Införandet av personuppgiftslagen innebär att det är nödvändigt att se över de befintliga registerlagarna. De författningar som reglerar skat te- för valtningens och exekutionsväsendets register är dessutom i behov av en allmän översyn. Detta gäller särskilt skatteregisterlagen som ändrats vid ett flertal tillfällen och i många delar är svår att till lämpa. En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av skatte för valt- ningens och exekutionsväsendets register och föreslå den för fattningsreg- lering som bedöms nödvändig. I utredarens uppdrag ingår också att se över tullregisterlagen. En utgångspunkt för utred ningsarbetet skall vara att skapa enkla och lättbegripliga regler som är anpassade efter den tekniska utvecklingen och därvid beakta statistikens och forskningens behov. En annan utgångspunkt skall vara att anpassa regleringen så att den tillgodoser ett generellt behov av ADB-stöd i ärendehanteringen. Den verksamhet som skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och tull myndig- heterna ålagts att utföra förutsätter numera ADB-stöd även i själva handläggningsprocessen. De registerförfattningar som togs fram tog främst sikte på behovet av effektiva redovis- ningssystem. Behovet av att ha ADB-stöd även i hand läggningsproces- sen har uppkommit . Författningarna bör i så stor utsträckning som möjligt utformas i överensstämmelse med den föreslagna personuppgiftslagens reglering till skydd för den personliga integriteten. Det kan dock för myndig heternas verksamhet finnas behov av särregler i förhållande till personuppgiftslagen. Några frågor som därutöver bör tas upp behandlas i det följande. Den nuvarande regleringen av terminalåtkomsten till det centrala skatte- registret har kritiserats för att den förhindrar ett effektivt utnytt jande av registret vid revisioner och annan kontrollverksamhet. Vissa ändringar har gjorts för att underlätta skattemyndigheternas kon trollarbete. Det finns dock skäl att överväga hur åtkomsten till registret skall kunna förändras för att tillgodose de behov som finns. En utökad ter minal- åtkomst måste dock vägas mot behovet av skydd för den per sonliga Utredaren skall föreslå lämpliga förändringar när det gäl ler åtkomst till registret. Utredaren skall också undersöka frågan om utlämnande av uppgifter från skatte- och utsökningsregistren. Utgångspunkten bör vara de gällande bestämmelserna, att utlämnandet av uppgifter skall ske restrik- tivt och att fler uppgifter inte skall lämnas än det finns behov av. Utre- daren skall undersöka om omfattningen av uppgiftsutlämnandet är lämp- ligt avvägd eller om det finns behov av förändringar. Även form erna för utlämnandet skall utredas mot bakgrund av att myndigheter i olika sammanhang framställt önskemål om att få tillgång till uppgifter från registren via terminal. är det endast skattemyndigheter och krono- fogdemyndigheter som har terminalåtkomst till skatteregistret. Terminal- åtkomsten till utsökningsregistret är något vidar e och omfattar även och sökanden i mål eller ärenden. Från framför allt integritetssynpunkt vore det betänkligt att i ökad utsträck ning tillåta terminalåtkomst till registren. Å andra sidan kan ter minalåtkomst till registren effektivisera såväl de registeransvariga myndigheternas som andra myndigheters verksamhet. Utgångspunkten för utredarens arbete skall vara att terminalåtkomst skall medges endast om behovet av sådan åtkomst överväger de risker från inte gritetssynpunkt som terminalåtkomst kan medföra. I detta sammanhang kan det finnas skäl att överväga om sekre tess- lagens (1980:100) regler behöver ändras i syfte att effektivisera skatte- myndigheternas och kronofogdemyndigheternas verksamhet. Som exem- pel kan nämnas att den stora skillnaden i sekretesskydd mellan beskatt- ningsverksamheten och den exekutiva verksamheten gör det svårt för kronofogdemyndigheterna att få del av den information från skatte- myndigheten som behövs för indrivningen. Utredaren skall i denna de l samråda med Utredningen om ökade möjligheter till informa tionsutbyte och frågor om sekretess vid bekämpning av ekonomisk brottslighet m.m. (Ju 1997:04). Av 18 § skatteregisterlagen och 10 a § utsökningsregisterlagen fram - går att vissa handlingar inte behöver tas med i ett registerutdrag en ligt 10 § datalagen. Det rör sig bl.a. om skannade handlingar som den regi- strerade redan känner till, t.ex. den egenhändigt undertecknade deklara- tionen och annat som den registrerade sänt in till eller fått från en skatte- myndighet eller en kronofogdemyndighet. Dessa undantag föranleds av den legala begränsningen i möjligheterna att söka fram upp gifter i ett sådant material. Utredaren skall undersöka om dessa undan tag kan gälla även . Utredaren skall hålla sig underrättad om den fortsatta beredningen av betänkanden Inkomstskattelag (SOU 1997:2) och Uppföljning av inkomstskattelagen (SOU 1997:77) och så långt möj ligt anpassa sina författningsförslag till den kommande lag stiftningen på skatteområdet. Uppgifter lämnas i stor utsträckning på ADB-medium (dis ket- ter, m.m.). Frågan om arkivering och gallring av sådant ADB-material behöver utredas för att klarlägga vilka rutiner som bör använ das för att man skall få en rationell och ändamålsenlig arkivering. Använd ningen av ADB i ärendehanteringen föranleder även andra frå gor om arkivering och gallring. Handlingar som skannats kan finnas såväl i en elektronisk akt som i pappersurkunder. Detta medför en form av dub bellagring. Domstolar och åklagare kan dock ha behov av att få del av origi- nalhandlingen. Utredaren skall undersöka om det finns möj lighet att effektivisera den nuvarande ordningen och föreslå de för fattningsänd- ringar som behövs. Övriga register för beskattningsverksamheten förs ett särskilt taxeringsuppgiftsregister vid sidan av skatte regis- tren. Registret innehåller inte några uppgifter utöver de som finns i det centrala skatteregistret och används heller inte för något ändamål som inte omfattas av skatteregisterlagen. Behovet av ett särskilt taxerings- uppgiftsregister kan därför ifrågasättas. Utredaren skall utreda om det finns något behov av registret . och ett antal andra register som förs för olika områden inom beskattningsverksamheten är inte för fattningsregle- rade. Det kan ifrågasättas om inte regleringen av skatteför valtningens register för beskattningsverksamheten skall vara enhetlig. Utredaren skall undersöka vilka register som kan regleras inom ramen för en ny skatteregisterlag. Vissa register inom exekutionsväsendet På motsvarande sätt som inom beskattningsområdet skall utredaren un- dersöka vilka register inom exekutionsväsendet som kan ges en enhet lig reglering, eventuellt inom samma lag som utsökningsregistren. Detta gäller beträffande registren för konkurstillsyn och det plane rade handläggningsstödet för exekutiva försäljningar av fastigheter, luft far- tyg, skepp och bostadsrätter. Tullregisterlagen är av nyare datum och är inte heller lika detaljerad som bl.a. skatteregisterlagen. Utöver en allmän översyn och anpassning av tullregisterlagen till en ny personuppgiftslag finns det skäl att peka på det arbete som pågår inom med ett datoriserat system för riskanalys inom ramen för tulldatasystemet. Projektet syftar till att för- ändra arbetsmetoderna mot en mer generell inriktning och användning av riskanalyser i tullens klarerings- och kontrollarbete. Riskanalysarbetet är av en sådan betydelse att utredaren skall överväga om inte denna användning av tulldatasystemet också borde avspeglas i tullregister- lagen. Utredaren skall också hålla sig underrättad om det arbete som pågår i (Fi 1997:03) och vid behov samråda med denna. Utredaren skall beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), redovisa jäm- ställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och redovisa konsekven- ser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredningsuppdraget skall vara avslutat . Exempel på utformning av förordning om be- handling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet Syftet med det nedan återgivna exemplet på förordning om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet, är endast att ge en preliminär bild av hur vi anser att en förordning kan ut for- mas. Förord ningsexemplet skall således inte uppfattas som ett komplett förslag på slutlig utformning från vår sida. 1 § Beteckningar i denna förordning har samma betydelse som i lagen (0000:000) om behandling av uppgifter i skatteför valtningens beskatt- ningsverksamhet. Uppgifter som får behandlas i beskattningsdatabasen 2 § skall, efter samråd med Datainspektionen, meddela föreskrifter om vilka uppgifter som enligt 2 kap. 5 § första stycket lagen (0000:000) om behandling av uppgifter i skatteför valtningens beskatt- ningsverksamhet får behandlas i beskattningsdatabasen. 3 § I beskattningsdatabasen skall behandlas uppgifter om personer som enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt samt lagen (1994:1776) om skatt på energi har godkänts som upplagshavare eller som är registrerade varumottagare samt upp- gifter om enligt nämnda lagar godkända skatteupplag. De uppgifter som skall behandlas enligt första stycket är namn, regi- streringsnummer, adress, vilken kategori av varor som får tas emot av en person eller som får lagras på ett skatteupplag, beskattningsmyndig- hetens adress och datum för godkännande samt den eventuella giltig- hetstiden för en registrering. Utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling 4 § Uppgifter i beskattningsdatabasen får lämnas ut på medium för automatiserad behandling till den som har tillstånd som avses i 3 § kre- ditupplysningslagen (1973:1173) att bedriva kreditupplysningsverksam- het, om hinder mot utlämnandet inte föreligger enligt lag eller Uppgifter som lämnas ut får inte grunda sig på brott. 5 § En skattemyndighet får ha direktåtkomst till handlingar som avses i 2 kap. 7 § lagen (0000:000) om behandling av uppgifter i skatteför valt- ningens beskattningsverksamhet, endast om handlingarna behövs i ett ärende som handläggs av skattemyndigheten eller om sådan åtkomst behövs för att skattemyndigheten skall kunna bistå en annan skatte- myndighet vid handläggningen av ett ärende. 6 § En kronofogdemyndighet får ha direktåtkomst till uppgifter i beskatt- ningsdatabasen endast om den som är registrerad som gäldenär hos myndigheten eller sambeskattad med denne eller som är sökande i ett ärende om skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:334). Direktåtkomst enligt första stycket får inte avse uppgifter om –planerad, pågående eller avslutad revision eller annan kontrollåtgärd, 7 § får ha direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdata- basen endast om den som är föremål för kontrollverksamhet enligt 70 § tullagen (1995:1550) eller punktskattekontroll enligt lagen Direktåtkomst enligt första stycket får inte avse uppgifter om 8 § skall meddela föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt 2 kap. 10 § första stycket lagen (0000:000) om behandling av uppgifter i skatteför valtningens beskatt- ningsverksamhet. 9 § får meddela föreskrifter om allmän direktåtkomst till uppgifter som avses i 2 kap. 11 § första stycket lagen (0000:000) om behandling av uppgifter i skatteför valtningens beskattningsverksamhet. Bevarande och gallring av uppgifter i beskattningsdatabasen m.m. 10 § Från gallring i beskattningsdatabasen skall för varje taxeringsår undantas uppgifter om –namn, personnummer, organisationsnummer, samt särskilt regi- strerings- och redovisningsnummer, –personnummer för make eller annan med vilken sambeskattning –kontrolluppgifter avseende inkomst av tjänst, inkomst av kapital och avgift för pensionsförsäkring, –intäkter och avdrag i varje inkomstslag vid taxering till statlig och inkomstskatt, –allmänna avdrag, –utgående och ingående mervärdesskatt när redovisning görs i särskild självdeklaration, –antal dagar för vilka sjöinkomst har uppburits, samt –tillgångar och skulder samt skattepliktig förmö genhet. Vid utgången av varje taxeringsår skall sammanställningar av upp- gifter enligt första stycket överlämnas till en arkiv myndighet. skall meddela närmare föreskrifter om på vilket sätt och till vilken myndighet uppgifterna skall överlämnas. 11 § får, efter samråd med , meddela fö re- skrifter om undantag från bestämmelserna om gallring i 1 kap. 5 § första stycket och 2 kap. 13 och 14 §§ lagen (0000:000) om behandling av uppgifter i skatteför valtningens beskattningsverksamhet. 12 § får, efter samråd med , meddela fö- reskrifter om att uppgifter eller handlingar som undantas från gallring i beskattningsdatabasen enligt lagen (0000:000) om behandling av upp- gifter i skatteför valtningens beskattningsverksamhet skall överlämnas till en arkivmyndighet.