sou · GNB324 · 2000-01-01 00:00:00 — Mål 5b-området omfattar 20 kommuner i de två provin- serna med sammanlagt 187 000 invånare. Programmets mest omfattande insatsområde utgörs av satsningar på befintliga företag. Andra tunga insatsområden är turism, miljökvalitet och kompetensutveckling. Organisationen baserar sig till mycket stor del på provinserna. För varje SPD finns en övervakningskommitté där provinsguvenören ofta är ord- förande. Vidare brukar arbetsmarknadens parter, arbetsmarknadsmyn- digheten och kommunerna vara representerade i övervakningskommittén tillsammans med kommissionens företrädare. För att hantera bi- dragsgivningen finns på provinsnivå en beslutande styrgrupp – Beslis- sing Stuurgroep – där arbetsmarknadens parter ingår. Styrgruppen sak- nar eget sekretariat. På central nivå finns en ansvarsfördelning mellan ministerierna för de olika fonderna. har ansvar för regionala fonden och för sociala fonden. Medfinansieringen brukar i samverkan mellan ministerium och provins. Inför presumtiva sökande marknadsförs programmen med tydliga identiteter. Mål 2-programmet för kallas het programma med bland annat egen logotype och egen hemsida. På hem- sidan läggs också kortfattade sammanfattningar av beslutade program ut. omfattas av mål 1, 2 och 5b. Geografiskt sett täcks hu- vuddelen av landets västra och norra delar av något program. Landet berördes av strukturfondsinsatserna –1993. har tre mål 1-områden. utgör i sin helhet ett sådant. Här råder naturligtvis mycket särskilda betingelser. Det geogra- fiskt mest omfattande är Highlands and som täcker norra och västra samt Orkney- och . Det tredje mål 1- SOU 1999:24 Internationella jämförelser 123 området är ett litet geografiskt område, Merseyside, som ligger vid . Det SPD:et för Highlands and , som är ett nytt område, be- slutades av kommissionen . Programmet är mycket omfattande och det mest omfattande insatsområdet är kommunikationer. Det vill säga vägar, järnvägar, färjelägen, hamnar och flygplatser. Även IT- satsningar ingår. Programmets andra stora insatsområde är företagsut- veckling. På utveckling av turism och kultur eller kulturarv satsas också. har 13 mål 2-program. Dessa är genomgående delade på två perioder: 1994–1996 och 1997–1999. Som exempel väljs i detta sammanhang programmen för West Mid- lands med i centrum. I området bor drygt 3 miljoner invå- nare. Programmets främsta insatsområde är stöd till åtgärder för diver- sifiering av regionens ekonomi och skapande av tillväxtförutsättningar. Häri inryms åtgärder för såväl kompetensutveckling som satsningar på infrastruktur. Ett annat insatsområde är stads- och samhällsförnyelse. Häri inryms såväl stöd till järnvägsbygget Metro som lokal yrkesutbildning. Programmets insatsområden verkar innehålla åtgärder som kan tänkas gå in i varandra. Det SPD:et för perioden –1999 innehåller stöd från EG:s struk- turfonder som innebär en liten höjning i förhållande till programmet –1996. Proportionerna mellan regionala och sociala fonderna är desamma som i första programmet. Insatsområden och åtgärder är emellertid i det nya programmet grupperade på ett helt annat sätt än i det första. Småföretagsutveckling är ett stort insatsområde. Mål 5b finns i 11 områden i . Som exempel har valts Central & Tayside. Programmet –1999 beslutades av kommissionen först . Programmets tyngsta del är stöd till diversifiering av produktionen inom jord- och skogsbruket. Ett annat tungt insatsområde är utveckling av turism, där bland annat en förläng- ning av säsongen eftersträvas. Av central betydelse för hanteringen av de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen i är vad som kallas Government Offices of the Regions (GOR) som är en utlöpare av den centrala stats- makten snarare än organ för regional och lokal självstyrelse. Städer och kommuner spelar dock stor roll i etablerandet av olika målområden. Exempelvis agerade och of inför det ovan beskrivna mål 2-programmet. För varje SPD i finns en egen (). Deras uppgifter motsvaras av de uppgifter som svenska övervakningskommittéer har. Ordförande är i allmänhet chefen för . I respektive PMC ingår dessutom företrädare för kommissionen, berörda departement, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer liksom universitet och högskolor. Företrädare för kommunerna ingår också. var det kommunala tjänstemän som ingick men numera kan också förtroendevalda ta plats i PMC. Även företrädare för frivilligorganisationer som till exempel Röda Korset kan ingå i en PMC. Det reella beslutsfattandet i ärenden sker i . Här ingår i huvudsak de lokala parterna. För varje program kan det finnas ett flertal sådana kommittéer. GOR fungerar som sekre- tariat för programmet. GOR står också för utbetalning till de godkända projekten. Medfinansiering skall i princip vara klar innan ett ärende tas upp. Medel från betraktas som en sista finansieringskälla –efter att nationella resurser; statliga fonder och anslag, kommuner, universitet och högskolor, privata fonder och partnerskap, har undersökts och givit sitt besked rörande medfinansiering. För programmen som genomförs i har Scottish Office (SO), som är brittiska regeringens ministerium för skotska frågor, ett betydande ansvar. För de sju programmen inom mål 1, 2 och 5b som genomförs i har fyra geografiskt avgränsade programstyrelser –Programme Executives – inrättats. Dessa stöds av ett sekretariat vid SO. Partnerskapet manifesteras genom en knuten till varje programstyrelse och med ett övergripande ansvar för denna. har några programstyrelser övergått till status av icke vinstdrivande företag eller company limited by guarantee. , som har 7,9 miljoner invånare, erhöll EU-medlemskap sam- tidigt som och . I fråga om hantering av de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen uppvisar flera särdrag. omfattas av mål 1, 2 och 5b. För mål 1 finns ett samlat programdokument (SPD), för mål 2 fyra SPD och för mål 5b sju SPD. är en federal stat som består av nio delstater – bundeslän- der. Huvudstaden utgör en egen delstat. De övriga delstaterna är indelade i sammanlagt 98 bezirk. Därutöver finns ytterligare en kom- munal nivå med många små kommuner. Vid landets östgräns ligger delstaten som i sin helhet utgör ett mål 1-område. Det SPD:et gäller för tiden –1999 och antogs . är jordbruksdominerat med eftersatt nä- ringsstruktur, energisystem och telekommunikationer. Insatser för han- del, industri och turism utgör de tyngsta punkterna i programmet. För mål 1 finns en (1) övervakningskommitté. har fyra mål 2-områden som i princip är organiserade på del- statsnivå: Niederösterreich, Oberösterreich, Steirmark och Voralberg. Avsikten är att 11 000 arbetstillfällen skall kunna skapas eller säker- ställas genom åtgärderna. Karaktäristiskt för de österrikiska program- men är att de upptar många insatsområden och åtgärder. Utrymmet medger inte att alla fyra SPD beskrivs här. Programmet för , sydväst om , kan stå som exempel på utformningen. Stöd till investeringar inom industri och turism, särskilt genom små- företag, utgör tillsamman med kompetensutveckling programmets tyngsta punkter. I sju av nio bundesländer utgör landsbygdsdelarna ett mål 5b- område. Det är endast huvudstaden och , vilken är mål 1-områden, som saknar program. Var och en av de sju delstaterna har sitt eget SPD för mål 5b. Inte heller här är det möjligt att beskriva samtliga sju SPD varför Bundesland Saltzburg får tjäna som exempel. Programmets tyngsta punkter utgörs av satsningar på diversifiering inom jordbruket och miljöskydd och utveckling och di- versifiering utanför jordbruket. Genomförandet av de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen i ligger på delstatsnivå eller lägre. På federal nivå finns ett övergripande ansvar för genomförandet på . Detta departement har också federalt ansvar för regionala fonden medan mi- nisteriet för arbetsmarknadspolitik och sociala frågor ansvarar för soci- ala fonden. På delstatsnivå är ansvarig för den regio- nala fonden medan arbetsmarknadsverkets delstatsadministration har motsvarande uppgift för den sociala fonden. Karaktäristiskt för är att stödet från kanaliseras via cirka 160 federala och delstatliga stödsystem som fanns redan före EU-inträdet. förhandlade fram en ordning som innebär att strukturfondsmedlen utgör ett tillskott till dessa system. I princip har inga ny lagar stiftats för genomförandet. Inte heller har nå- gon ny administration tillskapats. Dessa befintliga stödprogram utgör slutlig mottagare, med EG:s nomenklatur, av medlen. Ansökningsförfa- rande och beslutsgång blir med detta förfarande detsamma som tidigare gällde för respektive nationellt stöd. Detta innebär också att det blir mycket svårt att beskriva eftersom skillnaderna blir stora, dels mellan olika stödformer och dels mellan olika delstater. Denna modell innebär att den nationella offentliga medfinansieringen av på ett enkelt sätt. Anknytningen till befintliga stödsystem är en av förklaringarna till att de österrikiska programmen är uppdelade på så många insatsområden och åtgärder. Det SPD:et för mål 2 för Niederösterreich innehåller exempelvis nio insatsområden. Tjänstemän vid kommissionen uppger att de österrikiska SPD brukar innehålla mellan 50 och 80 åtgärder. För att sprida information om de möjligheter som strukturfondspro- grammen erbjuder har i satsats på att inrätta regional ma- nagement för stöd och information till bland annat blivande sökande. Dessa enheter finns på ett trettiotal platser i hela landet och kan var och en bestå av en eller flera personer. En stor uppgift är att slussa intresse- rade vidare till rätt insatsområde eller åtgärd och det organ som är an- svarigt. Nätverksbyggande är en annan viktig uppgift för denna funktion. Verksamheten erhåller visst tekniskt bistånd från EG. En (1) övervakningskommitté har inrättats för varje SPD i . Det betyder att övervakningskommitténs uppgift helt är knuten till del- statsnivån. I respektive kommitté ingår förutom representanter från kommissionen också företrädare för och andra federala organ, , regionala arbetsmarknadsorgan samt olika regionala intressegrupper. Regionala ingår också i kommittén men utan rösträtt. För diskussion om regionala utvecklingsfrågor fanns redan före EU- inträdet ett organ som heter Österreichische Ramplanung Konferenz (ÖROK). Detta organ spelar nu en viss roll i genomförandeorganisatio- nen där det fungerar som ett diskussions- och idéforum. Federala och regionala ministerier, företrädare för , nä- ringslivet, fackliga organisationer med flera ingår i ÖROK. Man har också inrättat kommittéer för vissa mål. ÖROK kan anses spegla part- nerskapstanken.