sou · GNB381 · 2000-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Vid regeringssammanträde bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av hyreslagstiftningen och systemet för prövning av hyres- och arrendemål. Med stöd av detta bemyndigande förordnade chefen för departementet hovrättsrådet, tillika vice ordförande på avdelning, att fr.o.m. vara särskild utredare. Som sakkunniga att bistå utredningen förordnades fr.o.m. hovrättsassessorn, numera kanslirådet, , hovrättsassessorn och fil. Som experter fr.o.m. förord- nades förbundsjuristen , , företagsjuristen , , direktören , , chefs- juristen , , avdelnings- direktören , och arrendeombudsmannen , . Till sekreterare åt utredaren förordnades fr.o.m. hovrättsassessorerna och . , , och entledigades fr.o.m. och fr.o.m. . Som expert fr.o.m. förordnades utredningschefen , . Utredningen har antagit namnet hyreslagstiftningsutredning. Utredningen redovisade den första delen av uppdraget i del- betänkandet för prövning av hyres- och arrendemål (SOU 1999:15), som överlämnades . Utredningen får härmed överlämna delbetänkandet Förhandlings- ersättning till hyresgästorganisation (SOU 1999:81). Till betänkandet fogas två särskilda yttranden. Utredningen fortsätter sitt arbete med resterande frågor. Förslag till lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) .. Förslag till lag om ändring i jordabalken..................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder ............................................ 2.3Hur systemet med förhandlingsersättning fungerar i Överväganden och förslag ........................................................... Kostnader och ikraftträdande...................................................... 5.1Förslaget till lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304)...................................................................... Förslaget till lag om ändring i jordabalken ....................... 5.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder.................................. En hyresvärd kan träffa avtal om en förhandlingsordning med en organisation av hyresgäster. De förhandlingsöverenskommelser som hyresvärden och hyresgästorganisationen träffar på grundval av förhandlingsordningen, blir bindande för de enskilda hyresgästerna om de har förhandlingsklausuler i sina hyresavtal som hänvisar till förhandlingsordningen (se 1 och 2 §§ hyresförhandlingslagen [1978:304]). I en förhandlingsöverenskommelse får det bestämmas att i hyran för samtliga lägenheter som omfattas av förhandlingsordningen skall ingå visst belopp som utgör ersättning till hyresgästorganisationen för dess arbete (se 20 § hyresförhandlingslagen). Det finns alltså en möjlighet för parterna i en förhandlingsordning att träffa avtal om förhandlings- ersättning till hyresgästorganisationen. Lagen ger däremot inte en hyresgästorganisation en obligatorisk rätt till förhandlingsersättning. En hyresgästorganisation är skyldig att förhandla om hyran och andra villkor för samtliga lägenheter som omfattas av förhandlingsordningen. måste förhandla även för de hyresgäster som inte är medlemmar i organisationen. Den har emellertid inte någon möjlighet att av dessa oorganiserade hyresgäster ta ut ersättning för förhandlingsarbetet genom t.ex. medlemsavgifter. Det har framförts allvarlig kritik mot reglerna om förhandlingsersättning. hyreslagstiftningsutredning föreslog att det skulle införas en lagstadgad rätt till förhandlingsersättning för hyresgästorganisation (SOU 1995:119 s. 76 f.). Förslaget genomfördes inte. Särskilt hyresgäströrelsen har därefter påtalat att reglerna bör ändras. Enligt har hyresgästorganisa- tionerna fått allt svårare att få förhandlingsersättning och därmed att kunna bedriva ett sådant förhandlingsarbete som de har ålagts enligt hyresförhandlingslagen. Utredningens kartläggning visar att den förhandlingsersättning som utbetalats från de privata fastighetsägarna till hyresgästorganisationerna har halverats jämfört med . För de allmännyttiga fastigheterna har motsvarande minskning inte skett. Den huvudsakliga orsaken till att förhandlingsersättningen har minskat för de privata fastigheterna får tillskrivas den låga inflationen, som inte skapat utrymme för nya förhandlingsöverenskommelser om hyreshöjningar. Utredningens kartläggning visar att hyresgästorganisationerna lagt ned ett i stort sett lika omfattande förhandlingsarbete som tidigare, men inte på att förhandla om hyreshöjningar utan på att bl.a. förhandla om hyressänkningar. Det kollektiva hyresförhandlingssystemet fyller en viktig funktion för parterna på hyresmarknaden. För att systemet skall kunna fungera är det närmast en förutsättning att båda parter har ekonomiska resurser att fullgöra sina uppgifter. Mot denna bakgrund och på grund av brister i det nuvarande systemet, har utredningen funnit att det bör införas en lagstadgad rätt till förhandlingsersättning för hyresgästorganisation. Utredningens föreslag innebär att de hyresgäster vars lägenheter omfattas av förhandlingsordning skall vara skyldiga att betala förhandlingsersättning till hyresgästorganisation. Ersättningens storlek skall fastställas av regeringen eller av annan myndighet. Hyresvärden skall för hyresgästorganisationens räkning uppbära förhandlingsersättningen tillsammans med hyran. De åtgärder som hyresvärden vidtar i syfte att få hyresgästen att betala hyran, skall även omfatta förhandlingsersättningen. Om hyresvärden delar ut post- eller bankgiroavier till hyresgästerna som kan användas för betalning av hyran, skall sålunda förhandlingsersättningen tas med på dessa. Hyresvärden skall en gång per kvartal till hyresgästorganisationen redovisa den förhandlingsersättning som han har mottagit och uppge vilka hyresgäster som inte har betalat ersättningen. Om en hyresgäst inte betalar ersättningen får hyresgästorganisationen - inte hyresvärden - vidta rättslig åtgärd mot hyresgästen. kan då vid domstol väcka talan mot hyres- gästen och yrka att denne skall betala ersättningen. Hyresgäst- organisationen ges också behörighet att vid hyresnämnd ansöka om att hyresgästens lägenhet inte längre skall omfattas av det kollektiva förhandlingssystemet. För att hyresvärden skall fullgöra sina uppgifter, föreslås att bestämmelserna skadeståndssanktioneras. Utredningen föreslår att de nya bestämmelserna skall träda i kraft . och har ställt sig bakom utred- ningens förslag. har också ställt sig bakom förslaget, förutom den del som avser uppbörden av förhandlings- ersättningen. anser att hyresgäst- organisationerna själva skall uppbära förhandlingsersättningen och att hyresvärdarna endast med stöd av frivilligt träffade avtal skall behöva medverka i uppbörden. Lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) Härigenom föreskrivs i fråga om hyresförhandlingslagen (1978:304) dels att 20 § skall upphöra att gälla, dels att 22 och 26 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas fyra nya paragrafer, 2 a, 25 a, 25 b och 25 c §§, samt närmast före 25 a § en ny rubrik av följande lydelse. Om det finns särskilda skäl, förordna att ett hyresavtal inte Har förhandlingsöverenskommelse träffats om hyran eller annat hyresvillkor för hyresgäst, har hyresgästen rätt att hos hyresnämnden ansöka om ändring av överenskommelsen i den del den avser honom. För att kunna upptas till behandling skall ansökan ha kommit in till hyresnämnden från den dag då hyresgästen fick underrättelse om det nya villkoret eller, i fråga om hyra, från den dag då villkoret började tillämpas mot honom. Vid prövning av hyresvillkor Vid prövning av hyresvillkor enligt första stycket skall 12 kap. enligt första stycket skall 12 kap. 55 § jordabalken tillämpas med 55 § jordabalken tillämpas med den avvikelse som kan följa av den avvikelse som kan följa av Skäligheten av belopp som avses i 20 § får prövas även utan samband med prövning av hyran i övrigt. Beslut varigenom hyresvillkor ändras träder i stället för förhandlings- överenskommelsen i den delen. Avser beslutet hyra, skall hyresvärden åläggas att till hyresgästen betala tillbaka vad han till följd därav har uppburit för mycket jämte ränta. Räntan skall beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden för beloppets mottagande till dess att beslutet har vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. Bestämmelserna i denna paragraf gäller ej i fråga om överens- kommelse som har ingåtts efter förhandling enligt 5 § tredje stycket. Hyresgäst skall, om hyres- gästens lägenhet omfattas av en förhandlingsordning, betala ersättning för hyresgästorga- nisationens förhandlingsarbete (förhandlingsersättning). Förhandlingsersättningen ut- går med belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen utser bestämmer. Förhandlingsersättningen förfaller till betalning som hyran för lägenheten, om inte annat bestäms genom en förhandlingsöverenskommelse. Hyresvärd skall, för hyres- gästorganisations räkning, upp- bära förhandlingsersättningen tillsammans med hyran. De åtgärder som hyresvärden vidtar i syfte att förmå hyresgästen att betala hyran, med undantag av krav enligt 5 § inkassolagen (1974:182) eller rättsliga åtgärder, skall därvid omfatta förhandlingsersättningen. Hyresvärden behöver inte hålla förhandlingsersättningen avskild från sina övriga till- gångar. Senast efter utgången av varje kvartal, skall hyresvärden till hyresgäst- organisationen betala den förhandlingsersättning som han har mottagit och redovisa vilka hyresgäster som inte har betalat. Parterna får i en för- handlingsöverenskommelse av- tala om avvikelse från bestämmelserna i första-tredje styckena. Hyresvärden skall, om inte annat bestäms genom en förhandlingsöverenskommelse, i hyresavtalet eller på annat sätt underrätta hyresgäst, som skall betala förhandlingsersättning, om förhandlingsersättningens storlek. Iakttar hyresvärd inte sin skyldighet att förhandla enligt 5 § första stycket eller enligt föreskrift i förhandlingsordning, är han skyldig att ersätta hyresgästorganisationen har uppstått till följd av hans försummelse. Iakttar hyresvärd inte sin skyldighet att förhandla enligt 5 § första stycket eller enligt föreskrift i förhandlingsordning, är han skyldig att ersätta hyresgästorganisationen har uppstått till följd av hans försummelse. Detsamma gäller, om hyresvärd bryter mot 25 b § första eller tredje stycket och annat inte har bestämts i förhandlingsöverenskommelse. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 12 kap. 55 § jordabalken skall har följande lydelse. 12 kap. 55 § Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, skall hyran fastställas till skäligt belopp. Hyran är härvid inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vid prövning enligt första stycket skall främst beaktas hyran för lägenheter i hus som ägs och förvaltas av allmännyttiga bostadsföretag. Om en jämförelse inte kan ske med lägenheter på orten, får i stället beaktas hyran för lägenheter på en annan ort med jämförbart hyresläge och i övrigt likartade förhållanden på hyresmarknaden. Vid en prövning enligt första stycket skall även bestämmelserna i 55 b § iakttas. Om en förhandlingsklausul i ett hyresavtal har slopats och det ingår förhandlingsersättning i hyran enligt 20 § hyresförhandlingslagen (1978:304), har hyresgästen utan hinder av bestämmelserna i första-tredje styckena rätt att få hyran sänkt med ett belopp som motsvarar ersättningen. Om tvisten gäller något annat villkor än hyran, skall villkor som hyresvärden eller hyresgästen har ställt upp gälla i den mån det är skäligt med hänsyn till hyresavtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Hyrestiden skall vara obestämd, om inte bestämd hyrestid av särskild anledning är lämpligare. hyresgästen kommer överens om hyresgästen kommer överens om villkoren för fortsatt uthyrning i villkoren för fortsatt uthyrning i en tvist enligt första eller femte en tvist enligt första eller fjärde stycket, gäller de överenskomna stycket, gäller de överenskomna föreskrivs i nämnda stycken, i föreskrivs i nämnda stycken, i bestämmelserna i övrigt i denna balk. bestämmelserna i övrigt i denna balk. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder skall ha följande lydelse. som avses i 12 kap. 68 § jordabalken har till uppgift att 1.medla i hyres- eller bostadsrättstvist, 2.pröva tvist om åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 och 16 § andra stycket, ändrad användning av lokal enligt 12 kap. 23 § andra stycket, skadestånd enligt 12 kap. 24 a §, överlåtelse av hyresrätt enligt 12 kap. 34-37 §§, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 12 kap. 40 §, förlängning av hyresavtal enligt 12 kap. 49 §, villkor enligt 12 kap. 54 §, återbetalning av hyra och fastställande av hyra enligt 12 kap. 55 d §, uppskov med avflyttning enligt 12 kap. 59 § eller före- läggande enligt 12 kap. 64 §, allt jordabalken, pröva tvist om hyresvillkor enligt 22-24 §§ hyres- förhandlingslagen (1978:304) eller om återbetalningsskyldighet enligt 23 § samma lag, 3.pröva tvist om medlemskap enligt 2 kap. 10 §, skyldighet att upplåta bostadsrätt enligt 4 kap. 6 § eller villkor för upplåtelse av bostadsrätt enligt samma §, hyresvillkor enligt 4 kap. 9 §, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 7 kap. 11 § eller utdömande av vite enligt 11 kap. 2 §, allt bostadsrättslagen (1991:614), 4.pröva fråga om godkännande av överenskommelse som avses i 12 kap. 1 § femte stycket, 45 eller 56 § jordabalken eller av beslut som avses i 9 kap. 16 § första stycket 1 eller 2 bostadsrättslagen, 5.vara skiljenämnd i hyres- eller bostadsrättstvist, Pröva tvist enligt 2 a § mellan hyresvärd och hyresgäst- organisation enligt samma lag, 6. pröva frågor enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792), tvist om upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a-c §§ jordabalken eller förbättrings- och ändringsåtgärder enligt 12 kap. 18 d-f §§ och 18 h § samma balk, 7.pröva frågor enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet 8.pröva frågor enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt. Ärende upptages av den hyresnämnd inom vars område fastigheten är belägen. Ärende som avses i 10, 17 eller 18 § lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. upptages dock av hyresnämnden i den ort där bolagets styrelse har sitt säte eller, i fråga om handelsbolag, där förvaltningen föres. Denna lag träder i kraft . Enligt utredningens ursprungliga direktiv (dir. 1997:97), som antogs , skall utredaren göra en översyn av vissa delar av hyreslagstiftningen och systemet för prövning av hyres- och arrendemål. I delbetänkandet Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål (SOU 1999:15), som överlämnades till regeringen , redovisade utredaren den första etappen av uppdraget. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 1999:16). I dessa anges bl.a. att utredaren skall behandla frågan om förhandlingsersättning enligt hyresförhandlingslagen (1978:304) med förtur. I detta betänkande, som är ett delbetänkande, redovisas de över- väganden som utredaren har gjort beträffande frågan om förhandlings- ersättning. Utredningen har sammanträtt vid fyra tillfällen och har därvid diskuterat såväl förutsättningarna för en frivillig lösning mellan berörda organisationer som ett flertal olika förslag till ändring av de nuvarande reglerna. Utredningsarbetet har i övrigt bestått i bl.a. studier av tidigare betänkanden, remissyttranden och propositioner som berört området. Skrivelser som legat till grund för direktiven har också gåtts igenom. Utredningen har även låtit ett tjugotal organisationer och företag besvara enkäter som utredningen har upprättat. I en förhandlingsöverenskommelse får det bestämmas att i hyran för samtliga lägenheter som omfattas av förhandlingsordning skall ingå visst belopp som utgör ersättning till hyresgästorganisation för dess arbete (se 20 § hyresförhandlingslagen [1978:304]). Det finns alltså en möjlighet för parterna i en förhandlingsordning att träffa avtal om förhandlings- ersättning till hyresgästorganisationen. Lagen ger däremot inte en hyresgästorganisation obligatorisk rätt till förhandlingsersättning. Frågan om införande av en rätt för hyresgästorganisationer till förhandlingsersättning har varit föremål för överväganden (se SOU 1995:191 s. 54 f. och prop. 1996/97:30 s. 59 f.). Parterna på hyresmarknaden har också fört förhandlingar om frågan. Enligt utredningens direktiv (dir. 1997:97) skall utredaren se över frågan om förhandlingsersättning. Om utredaren finner att en rätt till förhandlingsersättning bör införas, skall utredarens förslag vara så utformat att det blir en rimlig balans mellan förhandlingsordningens parter när det gäller deras skyldigheter i ett sådant system. I tilläggsdirektiv (dir. 1999:16) anges att utredaren skall i första hand söka finna en lösning som alla parter på hyresmarknaden kan ställa sig bakom. Om det visar sig inte vara möjligt att finna en sådan lösning, skall utredaren överväga andra lämpliga åtgärder. Hyresförhandlingslagen (1978:304) trädde i kraft . Genom den blev formerna för kollektiva hyresförhandlingar beträffande Med kollektiva hyresförhandlingar avses hyresförhandlingar som på hyresgästsidan förs av en hyresgäst- organisation. Lagen innehåller också bestämmelser om rättsverkningar av en förhandlingsöverenskommelse och om den enskilde hyresgästens ställning inom ett kollektivt förhandlingssystem. Hyresförhandlingslagen kan i korthet beskrivas enligt följande. En hyresvärd, ensam eller tillsammans med en organisation av fastighets- ägare i vilken hyresvärden är medlem, träffar avtal om en förhandlings- ordning med en organisation av hyresgäster. En förhandlingsordning omfattar som regel samtliga bostadslägenheter i det eller de hus som förhandlingsordningen avser, oberoende av om enskilda hyresavtal innehåller förhandlingsklausuler som hänvisar till förhandlings- ordningen. Förekomsten av en förhandlingsklausul i hyresavtalet har den verkan att de förhandlingsöverenskommelser som träffas på grundval av förhandlingsordningen blir bindande för hyresgästen. Hyresgästen blir bunden oavsett om han är medlem i den förhandlande organisationen eller inte och organisationen är skyldig att förhandla även beträffande lägenheter som hyrs av personer som inte är medlemmar. En förhandlingsordning medför skyldighet för parterna att förhandla rörande olika boendefrågor, i vissa fall på eget initiativ och i andra fall efter begäran av motparten. En förhandlingsordning avser ett eller flera hus (se 6 §). Förhandlings- ordningen omfattar samtliga bostadslägenheter i huset eller husen (se 3 § första stycket). Förhandlingsordningen omfattar dock inte en lägenhet om hyresvärden och hyresgästen skriftligen har kommit överens om att hyresavtalet inte skall innehålla en förhandlingsklausul. En sådan överenskommelse kan träffas tidigast sedan hyresförhållandet varat i följd (se 3 § andra stycket). En förhandlingsordning gäller inte heller för en lägenhet, om hyresavtalet enligt beslut av hyresnämnden inte skall innehålla en förhandlingsklausul. Ett sådant beslut får börja att gälla tidigast när hyresförhållandet har varat i följd (se 3 § tredje stycket). Eftersom en förhandlingsklausul inte kan avtalas bort eller upphävas av ett hyresförhållande omfattar samtliga lägenheter av ett hyres- förhållande och även outhyrda lägenheter i ett hus med förhandlings- ordning av förhandlingsordningen. finns förbud mot fler än en förhandlings- ordning per hus (se 4 §). Om en hyresvärd vägrar att träffa avtal med en hyresgästorganisation om förhandlingsordning, kan organisationen få frågan prövad av hyresnämnden. Om organisation av hyresgäster vägrar att ingå avtal om förhandlingsordning, har hyresvärden motsvarande rätt till prövning (se 9 §). skall enligt 10 § bifalla en ansökan om förhandlings- ordning om det med hänsyn till hyresgästorganisationens kvalifikationer, det antal lägenheter som förhandlingsordningen kan förväntas komma att omfatta och omständigheterna i övrigt kan anses skäligt mot hyresvärden respektive hyresgästorganisationen att den begärda förhandlings- ordningen skall gälla. Det är inte bara organisationer som är anslutna till (den s.k. organiserade hyresgäströrelsen) som kan uppträda som förhandlingspart på hyresgästsidan. I förarbetena till hyres- förhandlingslagen anförs att lagstiftningen skall vara neutral till hyresgästernas val av intresseorganisation och att inga andra formella krav bör ställas utöver dem som får anses ligga i begreppet hyresgäst- organisation. Organisationen skall således vara en rättskapabel ideell förening med uppgift att ta till vara medlemmarnas intressen i hyresfrågor. Hur stor faktisk förhandlingskapacitet som krävs beror på hur stort lägenhetsbestånd som en förhandlingsordning är tänkt att omfatta. Ett minimikrav är att organisationen förfogar över personer som kan ta ansvar för förhandlingsverksamheten och som har möjlighet att delta i sammanträden i den utsträckning som ett regelbundet bedrivet förhandlingsarbete fordrar (jfr prop. 1977/78:175 s. 109 f., 113 och 144 f.). En förhandlingsordning kan upphöra efter uppsägning. Om en för- handlingsordning har sagts upp, kan motparten hänskjuta frågan om förlängning till hyresnämnden. En tvist om förlängning av en förhandlingsordning skall prövas enligt samma grunder som en tvist om införande av förhandlingsordning (se 13 § andra stycket). En förhandlingsordning medför rätt och skyldighet att förhandla med motparten beträffande de lägenheter som omfattas av förhandlings- ordningen. Förhandlingsskyldigheten kan sålunda omfatta även en lägenhet som saknar förhandlingsklausul under förutsättning att hyres- värden och hyresgästen inte har kommit överens om att hyresavtalet inte skall innehålla förhandlingsklausul eller hyresnämnden har fattat beslut En hyresgästorganisation kan sålunda vara skyldig att förhandla för en lägenhet även om hyresgästen inte är medlem i organisationen. Innebörden av förhandlingsskyldigheten är olika beroende på vilka frågor det skall förhandlas om. Den viktigaste förhandlingsskyldigheten är hyresvärdens s.k. primära förhandlingsskyldighet. Om hyresvärden vill höja hyran för en lägenhet, bestämma hyra för en ny hyresgäst om den begärda hyran överstiger den tidigare hyresgästens hyra, ändra grunderna för beräkning av särskild ersättning enligt 19 § hyreslagen eller ändra villkor som avser hyresgästernas rätt att använda utrymmen som är avsedda att användas gemensamt av hyresgästerna, är han enligt 5 § första stycket hyresförhandlingslagen skyldig att ta initiativ till, genomföra och avsluta förhandlingar med hyresgästorganisationen i frågan. Om parterna är överens om det, kan de utvidga området för den primära förhandlingsskyldigheten utöver vad som följer av 5 § första stycket hyresförhandlingslagen. En förhandlingsordning kan också medföra skyldighet att förhandla om andra hyresvillkor än hyran och om lägenheternas och husets skick, gemensamma anordningar i huset samt övriga boendeförhållanden i den mån de rör hyresgästerna gemensamt (se 5 § andra stycket). En sådan förhandlingsskyldighet skiljer sig från den primära förhandlings- skyldigheten genom att den bara gäller när motparten har begärt förhandling i den frågan. Den är vidare dispositiv på så sätt att den kan såväl utvidgas som inskränkas genom avtal. En förhandlingsordning kan slutligen, om parterna är ense om det, medföra rätt för hyresgästorganisationen att få till stånd förhandlingar med motparten om frågor som rör tillämpningen av ett enskilt hyresavtal under förutsättning att hyresgästen har lämnat hyresgästorganisationen fullmakt att företräda honom i saken (se 5 § tredje stycket).