sou · GNB388d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Säkerhetspolisen utförde likaledes en kontroll av teleledningarna och den telestation till vilken telefon var ansluten. Inga tecken på avlyssning uppdagades. Det är i och för sig inte uteslutet att avlyssning hade ägt rum tidigare men att utrustningen hade avlägsnats efter mordet. Inte heller av sådana åtgärder uppdagades emellertid några spår (typ dammspår i teleskåp). RRV-experterna ansåg, som huvudalternativ, det mycket osannolikt att buggning av bostaden förekommit och osannolikt att telefonavlyssning skett. Vi gör en motsvarande bedömning. Beträffande avlyssning under mordkvällen gäller att det är troligt att privatbostad inte var vare sig buggad eller telefonavlyssnad. Såväl bostaden som tele- foner med ledningar och anslutande kopplingscentraler har alltså undersökts utan att man kunnat finna spår av avlyssningsutrustning. Det kan inte helt uteslutas att avlyssning i någon form likväl ägt rum under mordkvällen, men det saknas i utredningen tecken på att så skulle ha varit fallet. Sannolikheten för att en sådan avlyssning ägt rum, av- slutats efter mordet men före undersökningen utan att detta efterlämnat några spår, får bedömas som mindre än sannolikheten för att någon följt efter makarna till biografen utan att detta upptäckts. 172 Brottsutredningen i översikt 2.2.5Tidpunkter för mordet, polisens larmanrop och polisens ankomst till brottsplatsen I diskussionen om tidpunkterna för mordet, polisens larmanrop, an- komst till brottsplatsen m.m. bör man beakta att den osäkerhet som föreligger om tidsangivelserna kring mordet gäller mycket korta tids- rymder. Sekundnära tidsuppgifter kan frammana ett rekonstruerat skeende som ser ut att förlöpa långsammare än vad det verkliga skeen- det gjort. Allt synes då överskådligare och man frestas att bryta ned analysen i allt kortare tidssekvenser. Men det är då viktigt att hålla i minnet att det förlopp som studeras var över , att skeendet av vittnesuppgifter att döma var kaotiskt och att de som var med om det inte alls hade den överblick som vi nu har; den uttryck- ningspersonal (poliser och ambulansmän) som kom till platsen visste t.ex. inte att statsministern var inblandad (ambulansen var inte ens larmad, utan råkade bara passera förbi). En exakt tidsangivelse som dokumenterats via Fröken eller liknande kan ge intryck just av att man fått exakt visshet. Men sekunderna tickar och även exakta tidsangivelser kan vara ungefärliga i sak. Vad betyder t.ex. en uppgift om att polis anlänt till platsen ett visst på sekunden angivet klockslag? Avses det ögonblick då polisbilen uppenbarade sig? Eller då den stannade på platsen? Eller då en polisman stigit ur bilen och börjat agera? Det kan skilja flera tiotals sekunder mellan dessa moment. Till den tidsangivelsen knyts kanske sedan en uppskattning av att ett följande förlopp bör ha tagit omkring en minut. Osäkerheten i det resultat man då når är så stor att sekund- beräkningen närmar sig det meningslösa. Ändå är det lätt att fångas av sådana kalkyleringsförsök, som för den som inte gjort dem själv utan bara tar del av slutresultatet tenderar att te sig mer precisa och robusta än de i verkligheten är. Vissa saker tar vidare än man skulle kunna tro. Flera av de nedan återgivna dokumenterade larmsamtalen över telefon innefattar innehållsmässigt inte många repliker. Men den uppmätta samtalstiden ligger likväl kring en halv minut (se samtalen till och från LAC nedan). Det sagda leder till skepsis inför användandet av exakta tidsupp- gifter om ett förlopp som är så fragmentariskt kronologiskt dokumen- terat som efter mordet på . Det är viktigt att läsaren har klart för sig att det alltid finns en felmarginal, att den ökar när beräkning läggs till beräkning och att analyser där halvminuter ges avgörande betydelse måste tas med en nypa salt, i synnerhet i ett så komprimerat händelseförlopp som det som här studeras. Brottsutredningen i översikt 173 Tidsuppgifterna i materialet måste betraktas med viss skepsis också från en annan synpunkt. Intresset för tidsangivelserna kring mordet väcktes relativt sent. Polisen har aldrig gjort något samlat försök att fastställa alla relevanta tidpunkter. Förhören i förundersökningen har inte inriktats på tider. Det betyder att de uppgifter som finns i den vägen sällan har kontrollerats genom motfrågor och liknande. Detta förhållande, att utredarna i allmänhet inte varit inriktade på tidpunkter eller sådant som kan vara av kronologisk betydelse, innebär att tids- uppgifter ur tidiga förhör inte väger lika tungt som t.ex. signalements- uppgifter och annat vilket typiskt sett tillmätts större vikt av både förhörsledare och förhörda. Vissa tidsangivelser och kronologiska data Det finns ingen exakt, säker tidsangivelse för mordet. Detsamma gäller för larmanropet över polisens radio och polisens ankomst till mordplatsen. Tidpunkterna kan dock i viss mån uppskattas med ledning av vad som är känt om det händelseförlopp som följde direkt efter mordet. Utgångspunkten är vissa i och för sig säkra tidsangivelser. (Tidpunkterna är avrundade till jämna tiotal sekunder, om ej annat framgår.) 23.22.20 påbörjas registreringen av ett larmsamtal till larmcentralen 90 000 (LAC). Samtalet spelas in automatiskt av LAC. På bandet finns tidsangivelser från Fröken inlagda. 25 Den som ringer är ögon- vittnet , som för växeltelefonisten omtalar att det är mord på och får svaret att han kopplas till polisen. , som ringer från sin biltelefon, väntar i knappt på svar, därefter avbryter han 23.23.40 sitt larmförsök. Även detta framgår av bandinspelningen; linjen bryts av ett brus, när lägger på. 23.23.40 ringer växeltelefonisten vid Taxi till LAC. Samtalet spelas in med samma automatik som samtal. Växeltelefonisten har mottagit ett anrop från chauffören , i likhet med ögonvittne på mordplatsen. bad växeln larma polisen. Med anledning därav ringde växeltelefonisten till Stockholms- polisen direkt (ej via LAC). Radiooperatören vid sambands- centralen (SBC) tog emot larmet. bad växeltelefonisten att kon- takta för att be denne stanna kvar på platsen tills polis 25 Denna och de följande hänvisningarna angående tidsuppgifter från LAC- bandet grundar sig på kommissionens avlyssning av den kopia som finns hos PU. 174 Brottsutredningen i översikt Hon gjorde detta och ringde sedan det på bandet kl 23.23.40 noterade samtalet till LAC för att förvissa sig om att ambulans var larmad. Samtalet pågick till 23.24.20. 23.24.40 ringer , som är operatör på LAC, till SBC. Även detta samtal är automatiskt bandat av LAC. På SBC svarar radio- operatören . frågar om man på SBC känner till ett larm om skottlossning på . uppger att man på SBC inte känner till ett sådant larm. Samtalet pågår till 23.25.10. 23.26.00 ringer radiooperatören från SBC till LAC. Samtalet bandas på samma sätt som de tidigare samtalen. meddelar att SBC känner till larmet. Samtalet pågår till 23.26.20. 23.28.00 rapporterar ambulanspersonal till LAC enligt LAC:s bandin- spelning att ambulansen med lämnar mordplatsen och är på väg mot . 23.31.40 rapporterar ambulanspersonal till LAC enligt LAC:s bandin- spelning att ambulansen anlänt till sjukhuset. Därutöver kan följande händelser på eller kring mordplatsen relateras i kronologisk ordningsföljd: 1.Anders D larmar sin taxiväxel. Vittnet har i polisförhör uppgett följande. Han stod och väntade med sin taxi vid rött ljus i korsningen . Han stod i mittfilen på västra sidan på väg in mot stan, dvs. Han greppade handmikrofonen till sin taxiradio sedan han registrerat det första skottet. Just hade ljuset slagit om till grönt. Han fick omgående svar på sitt anrop och bad växeln ringa polisen. Han uppskattade att samtalet med taxiväxeln tog högst . 2.Leif L ringer 90 000 för att larma polis. Vittnet har i polisförhör uppgett följande. Han for med sin bil in mot stan, dvs. Han hörde först en knall och sedan en till varvid han blev varse vad som skedde. En framförvarande taxi gjorde en U-sväng och stannade invid brottsplatsen. gjorde detsamma och stannade framför taxin. Under manövern började han slå 90 000 på sin bil- telefon. Han avbröt dock försöket eftersom han trodde att han var tvungen att slå 08 före larmnumret och han slog därför numret på nytt. Han fick svar på LAC och kopplades till polisen. (Samtalet spelades in, se ovan.) Sedan han väntat fick han klart för sig att en taxi- chaufför på platsen larmat polis. Han avbröt då sitt larmförsök. (Vänte- tiden uppgick som framgått till knappt .) På polisens uppmaning företog en egen rekonstruktion av händelse- Brottsutredningen i översikt 175 Han kom då fram till att det bör ha gått från det första skottet till det att han fick svar på 90 000 och kopplades vidare till polisen (där han alltså aldrig fick svar). (Att larmanrop i tiden satts före larmförsök är en slutsats av de uppgifter de bägge sammantaget lämnat. Slutsatsen kan inte betraktas som säker.) 3.En taxichaufför larmar polis på . En taxichaufför vid Taxi, som hört sin kollega larmanrop, befann sig på öster om . Han såg en polis- bil på platsen och gjorde poliserna, kommissarien och dennes chaufför , uppmärksamma på händelsen. Polis- bilen körde direkt mot mordplatsen. 4.Kommissarie kommer till mordplatsen. Polis- bilen med och anlände till mordplatsen som första polispatrull. De uppgav att de under färden hört ett larm- anrop från SBC på radion. 5.En ambulansman på iakttar en polispiket på väg mot mordplatsen. En ambulans från , som sedermera skulle komma att vinkas in vid brottsplatsen (Sollentuna-ambulansen), färdades västerut, för tillfället utan utryckningsuppdrag. En av ambulansmännen har uppgett följande. När ambulansen befann sig från korsningen iakttog han en polispiket under utryckning. Den körde norrut förbi i hög fart. När ambulansen kom fram till slog ljuset om till rött och den stannade för att invänta grönt ljus. Därefter svängde ambulan- sen till höger på och körde i lugn takt norrut. (Händelserna under p. 4 och p. 5 kan ha inträffat ungefär .) Den första polispiketen kommer till mordplatsen. Polispiketen 3230 under befäl av (Södermalmspiketen) anlände som andra polispatrull till mordplatsen. Den hade svarat på larmanrop från SBC och kom från . (Det bör alltså vara den polisbil som den omnämnda ambulanspersonalen iakttagit.) 7.26 Sollentuna-ambulansen vinkas in vid mordplatsen. Den ambulans, som kommit från passerade mordplatsen och vinkades in. Den var som framgått inte larmad och dess personal kände inte till händelsen. 26 Det går inte att avgöra vilken av denna och den i texten nästföljande händel- sen som inträffat först. De har därför samma nummer. 176 Brottsutredningen i översikt 7.27 Den andra polispiketen kommer till mordplatsen. Polispiketen 1230 under befäl av (Norrmalmspiketen) anlände som tredje polispatrull. Den hade också svarat på larmanrop från SBC och kom från där den befann sig på en bensinmack och tankade när larmet gick ut. 8.Sabbatsbergs-ambulansen kommer till mordplatsen. Den larmade ambulansen, som kom från , anlände till mordplatsen. 9.Ambulanserna far från mordplatsen. Sollentuna-ambulansen med körde mot . Sabbatsbergs- ambulansen körde efter. Ambulanspersonalen rapporterade 23.28.00 till LAC (se ovan).28 Vissa skeenden kan uppskattas tidsmässigt med ledning av vad som genom vittnesuppgifter eller på annat sätt är känt om dem: 1.Den ambulansman som gjorde iakttagelsen av polispiketen under färden västerut, upp mot , uppskattade att det tog en halv till en minut från det att han såg polispiketen till det att ambulansen blev invinkad vid mordplatsen. 2.Ambulansmannen och hans kollega har uppgett följande om de åtgärder de företog på mordplatsen. De hade inget utryckningsuppdrag vid tillfället utan patrullerade i väntan på uppdrag. När de vinkades in vid gick ambulansmannen ur för att bilda sig en uppfattning om vad som skett. En kraftigt blödande man låg på trottoaren. Ambulansmannen talade med folk på platsen. tog hans kollega fram bår, syrgas och sug. De satte in svalgtub och försökte få in syrgas. Den skadade – ingen av dem visste att offret var statsminister – blödde då ännu mera. De öppnade rock och kavaj samt klippte upp skjortan för att inspektera skadan. De fann ett litet hål till höger om bröstkorgens mitt. De lyfte sedan upp den skadade på båren, rullade fram denna till ambulansen för att lasta in den. anlände den larmade ambulansen från och dess personal biträdde i arbetet. att åka i den andra ambulansen, vilket hon dock inte ville. 27Se föregående not. 28Texten innefattar en korrigering av lydelsen i det avlämnade betänkandet, där det sades att Sabbatsbergs-ambulansen raporterade till LAC. En motsvarande korrigering har gjorts på andra ställen där denna rapportering omnämns. Brottsutredningen i översikt 177 Ambulansmannen uppskattade den tid Sollentuna-ambulansen var på platsen till mellan två och . Uppgifterna innebär således att det skulle ha tagit minst två och högst för Sollentuna-ambulansen och dess personal att àgå ur bilen samt bilda sig en uppfattning om händelsen och skador- nas art àsätta in sug och syrgas àöppna rock och kavaj samt klippa upp skjortan àlyfta upp och spänna fast kropp på båren àrulla fram till ambulansen och lyfta in båren àdiskutera med Sabbatsbergs-ambulansens personal och àstarta bilen och börja köra mot (den tidpunkt då rappor- ten att transporten var på väg registrerades hos LAC, se ovan) Med tanke på de förhållanden som enligt vad som framgått av vittnes- mål synes ha rått på platsen och på att personalen inte haft möjlighet att förbereda sig för de åtgärder som måst vidtas är det rimligt att utgå från att ambulansmannens tidsuppskattning stämmer, dvs. att det är möjligt att hela händelseförloppet kan ha passerat , men att det kan ha tagit . Det förefaller troligt att det tagit i vart fall tre minuter.29 Den taxichaufför, som gjorde poliserna på uppmärk- samma på händelsen, , har uppgett följande i förunder- sökningen. Han stod och väntade på vid restaurang King Creole, när han hörde kollegan anrop till växeln om skottlossningen på . Efter det att taxiväxeln bekräftat att polisen var larmad, vilket uppskattade att det skedde en till efter anrop, fick han syn på en polisbil på andra sidan . Han steg ur sin bil, stoppade polisbilen och berättade vad som hänt. Han uppskattade att detta tog , högst en halv minut. Polisbilen satte sedan full fart mot mordplatsen. – Innebörden av detta är att det skulle ha gått och från anrop till taxiväxeln och polisbilens avfärd mot mordplatsen. I jämförelse med vad som gäller p 1 och 2 ovan, där tidsuppskattningarna kan jämföras med ett visst faktiskt skeende, vars tidsutdräkt kan bedömas i sig, är upp- 29 Det har inte gjorts någon rekonstruktion av händelserna på brottsplatsen efter mordet och således inte heller av ambulanspersonalens åtgärder. 178 Brottsutredningen i översikt skattning i högre grad en subjektiv bedömning av hur han upplevt att det gått mellan de angivna händelserna. Emellertid kan den jämföras med vad växeltelefonisten har gjort, åtgärder som delvis finns dokumenterade. Det är klarlagt att växeltelefonisten vid Taxi ringde till LAC 23.23.40. hade följande skett. 1.Anders D observerar mordet 2.Anders D anropar taxiväxeln och får svar 3.Anders D och växeltelefonisten kommunicerar om händelsen 4.Växeltelefonisten tar fram telefonnummer och ringer upp SBC 5.Växeltelefonisten rapporterar händelsen till SBC/ 6.Växeltelefonisten anropar och ger honom in- Växeltelefonisten ringer 23.23.40 till LAC enligt ovan) Taxichauffören uppskattning innebar således att det skulle ha gått en till mellan larm till taxi- växeln och växelns bekräftelse till . Det kan med hänsyn till vad som alltså försiggick under den tidsrymden (p. 3-6) förefalla rimligt, bl.a. med hänsyn till larmsamtalet. Med tanke de en- ligt ovan uppmätta LAC-samtalen tog i anspråk – växeltelefonistens påföljande samtal till LAC pågick t.ex. – synes det troligt att det tog åtminstone bortåt en minut från det att hon avslutat samtalet med till det att hon avslutat samtalet med operatören på sambandscentralen. Om man till detta lägger uppgift att han hörde larmet strax efter det att han gett sig av mot mordplatsen och antar att den är riktig, betyder det att larmet gick ut i runda sekundtal en och en halv efter det att larmade sin växel. (Det talar också för att det dröjde ett tag från det att operatören på sambands- centralen avslutat larmsamtalet med växeltelefonisten vid Taxi till det att larmanropet gick ut.) Vittnet larmade polisen via 90 000 på sin biltelefon direkt efter mordet, som han gjorde en manöver med sin bil och parkerade. Detta samtal är inregistrerat på LAC:s band som påbörjat sekunderna före 23.22.20. avslutade samtalet utan att ha kommit fram till sambandscentralen. Det larm som nådde sambandscentralen kom alltså i stället via den taxichaufför, , som också var vittne till händelsen. Taxichauffören torde ha agerat i samma skede som – kanske än denne; han uppgav att han tog radio- kontakt med växeln direkt efter skotten. Brottsutredningen i översikt 179 Taxichaufförens larm gick alltså till den egna taxiväxeln, där tele- fonisten sedan ringde till sambandscentralen (inte via 90 000/LAC). Växeltelefonisten kan inte rimligen ha kommit fram dit tidigare än när först fick svar hos LAC. Medan denne endast hade att slå 90 000 – låt vara att han fick slå numret två gånger och att han manövrerade sin bil – passerade det larm som nådde fram till sam- bandscentralen först via taxiradion till taxiväxeln. Kontakten med sam- bandscentralen bör därför ha etablerats tidigast 23.22.20, troligen . Det är troligt att samtalet mellan växeltelefonisten och sam- bandscentralen pågick mer än en halv minut och att operatören därefter kunnat påbörja larmanropet på polisradion. Klockan bör då ha varit omkring 23.23. Vissa oanvändbara tidsangivelser och ej i tiden fastställbara händelser Det finns ett antal enskilda händelser, som vore av intresse att placera in tidsmässigt, men som likväl inte kan bestämmas med tillräcklig noggrannhet i tiden. Det gäller framför allt händelser relaterade till verksamheten vid SBC och den förekommande radiotrafiken mellan poliser. Dessutom gäller det uttagstider för en s.k. bankomat i mord- platsens närhet. Tidsangivelser i SBC:s datorer. Verksamheten i SBC var till stor del datoriserad. Varje radiooperatör hade tillgång till dataskärmar, där alla aktuella ärenden kunde följas. En operatör som beordrade ett ingripande av något slag skrev in åtgärden i datorn, var- vid ett ingripandemeddelande, ett s.k. IM, registrerades. När operatö- ren bekräftade registreringen åsattes meddelandet automatiskt av datorn. Den operatör som tog emot larmet från växeltelefonisten vid taxi gjorde en sådan registrering. Det är oklart om han be- kräftade den efter det att han talat med taxi eller först efter det att han fått svar på sitt eget larmanrop. 30 Ingripande- meddelandet åsattes i alla händelser tiden 23.23. Denna tidsangivelse, liksom andra IM-tider från mordkvällen, är emellertid inte heller som tidsangivelse betraktad tillförlitlig. Skälet är dels att datorklockan inte utvisar sekunder, vilket betyder att den verkliga tiden kan ha varit från 23.23.00 till 23.23.59, dels att det inte finns några garantier för att den gick rätt. 30 Operatören har i samtal med företrädare för den tidigare Palmekommis- sionens sekretariat uppgivit att han gjorde bekräftelsen i det första momentet, se kapitel 4, Fördröjning i sambandscentralen m.m. 180 Brottsutredningen i översikt Kommissionen har vid sina besök kunnat konstatera att datorklockan gått bortåt en minut fel (systemet för tidsangiveler och ingripandemeddelanden har vid dessa besök enligt uppgift varit detsamma som under mordkvällen). Tillsammans med den inexakthet som följer av att sekunder inte visas innebär det att tiden 23.23 kan avse allt från 23.22.00 till 23.24.59, dvs. ett spann , om man antar att klockan kan gå en minut fel åt vardera hållet. Eftersom så ungefärliga tidsangivelser är ointressanta i det här sammanhanget måste man alltså bortse från IM-tiderna när det gäller att fastställa absoluta tidpunkter. Av dessa skäl har vi inte ansett att de tidsangivelser som registrerats via SBC:s dator är användbara som underlag för våra bedömningar i denna del. Uppgifter om förekommande radiotrafik är svåra att belägga i allmänhet och i synnerhet omöjliga att anknyta till exakt tid. Radiotrafiken spelades inte in, oavsett om den ägde rum mellan en- skilda enheter eller med SBC inblandad. Att helt eller delvis fastställa innehållet i och tidpunkter för den radiotrafik som förekom under mordkvällen och natten är därmed i princip lika svårt som att i efter- hand fastställa vad som sagts och när det sagts mellan de poliser som fanns på och kring brottsplatsen. Vi har därför inte försökt oss på att rekonstruera kommunikation av det slaget. En händelse som därför inte kan bestämmas tidsmässigt är när anropade från brottsplatsen och uppgav vem offret var. Flera har omvittnat att de hört detta. Det torde ha skett kring 23.30. En person i brottsplatsens närhet gjorde ett bankomat- uttag i nära anslutning till mordet. Det rör sig om , vars fäst- man var ögonvittne till händelsen. var den person som uppgav att han från andra sidan iakttog gärningsmannen när denne väntade vid Dekorimas hörn. Själv väntade alltså på , som i samma veva tog ut pengar i bankomaten på Tunnel- gatans andra sida, sett från position. Bankomatuttaget är av bankens dator regisrerat till 23.18.15 – 23.18.56. Av polisens utredning framgår att klockan hade ett larmsystem som skulle varna om den gick fel. Redan denna tillåtna felmarginal gör tids- angivelserna mindre intressanta. Varningssystemet var dessutom ur- kopplat den aktuella helgen. Till yttermera visso ställdes klockan i själva datorsystemet – dvs. den klocka mot vilken en eventuell felvis- 31 Det kan tilläggas att det i polisspårsdiskussionen ifrågasatts om dessa tider kan ha varit manipulerade; åberopas de inte kan den diskussionen undvikas i det här sammanhanget. Brottsutredningen i översikt 181 ning skulle stämmas av – manuellt och utan anknytning till Fröken eller motsvarande. Tidsangivelsen är alltså otjänlig som underlag i detta sammanhang. Tidpunkten för mordet. Inspelningen av , i förening med hans egna uppgifter att det tog från det första skottet till det att han kom fram till LAC:s växel, talar för att mordet begicks cirka 23.21.30. Det antagandet är förenligt med övriga uppgifter om skeendet. Tidpunkten för växeltelefonistens samtal med LAC, dvs. 23.23.40, bedömd i förening med de åtgärder hon i vart fall vidtagit – dvs. utan hänsynstagande till hur som kan ha förlöpt mellan de handlingsmoment hon utförde – talar således för att det bör ha gått från larm till det att hon ringde det kl 23.23.40 registrerade samtalet till LAC. För polisens ankomst till platsen finns ingen tidsangivelse, den får beräknas eller uppskattas. En sådan beräkning eller uppskattning måste ta sin utgångspunkt i någon säker tidsangivelse, till vilken polisens ankomst kan relateras. En sådan tidsangivelse är ambulansernas avfärd från brottsplatsen. Den skedde (något före) 23.28.00, då ambulansper- sonalen rapporterade att man börjat åka mot sjukhuset. Det får med tanke på de åtgärder som vidtogs på platsen m.m. betraktas som säkert att den första ambulansen då varit på plats minst . Det är klarlagt att bil anlände först, därefter Södermalmspiketen och att Sollentuna-ambulansen kommit efter dessa två. Det är vidare ostridigt att fordonen anlänt med vissa mellanrum. Hur långt mellanrum det var mellan polisbilarna finns det inga exakta belägg för, men det saknas skäl att inte ta fasta på ambulansmannens uppgift om att ambulansen låg knappt en halv till en minut bakom piketbussen. Eftersom det alltså finns en någorlunda säker uppgift om när ambulansen anlänt i förhållande till piketbussen tar den närmast följande framställningen sikte på när piketbussen kan beräknas ha kommit till mordplatsen.