sou · GNB383 · 2000-01-01 00:00:00 — Det är lätt att se hur internationaliseringsteorin påverkades av globala förändringar inom branscher som textil och stål från 1950 till 1970-talen (1981; Clairmont 1984). Här spelade investe- ringar i lågkostnadsländer en nyckelroll. börja- de emellertid en ny forskningsinriktning om direkta utlandsinves- teringar att undergräva den produktcykelbaserade teorin (Cantwell 1988; Chesnais 1988; Kogut ; Pavit 1987; 1987). Medan den tidigare forskningen främst inriktade sig på överföringen av teknik från de transnationella företagens centrum till deras utländska dotterbolag, flyttade den nya litteraturen till transnatio- nella företag som mottagare av teknologiska impulser. Denna form av global verksamhet täcks av begreppet teknoglobalism (Scherer 1992; Ostry and 1995). Poängen är att det inte är i centrum utan i de utländska dotterbolagen som den mest dynamiska utveck- lingen äger rum. Slutsatsen av dessa rön är att det finns ett antal drag i dagens glo- baliseringsprocess som inte kan förklaras av Hymers teori. Men innan vi går vidare till att behandla dessa anomalier, måste vi emel- lertid fastslå den grundläggande omfattningen av dagens globalise- ring. Teknoglobalisering: en kort översikt över de viktigaste resultaten Det kan knappast råda några tvivel om de transnationella företagens betydelse som källa till teknologisk förnyelse i dagens världsekono- mi. Inte av världens kommersiella uppfinningar, mätt i antal patent, speglar FoU-verksamhet inom de 700 största företagen – främst de ledande företagen i och (Patel and Pavitt 1994). Å andra sidan visar upp ett mycket svagt beroende av nedsipprande teknik från FoU-verksamhet i och . De sammanlagda investeringarna i FoU i proportion till BNP i de nya tigerekonomierna placerar dem i nivå med de främsta industriländerna. Till och med de sydostasiatiska tvåorna (länder som och ) har betydande forskningsanknutna investeringar både i den gamla industrivärlden och i , som ett sätt att ansluta sig till internationella nätverk för ackumulering av tekniskt kunnande. (Tolentino 1994.) En färsk rapport från ETAN-gruppen till (1998) speglar dessa trender mot ökad internationell sam- mankoppling i makroekonomiska indikatorer. För det första blir utländsk FoU-verksamhet allt viktigare i förhållande till nationell FoU i alla europeiska länder. kom i genomsnitt av alla patentansökningar i de europeiska länderna från inhemska aktö- rer. hade den inhemska andelen minskat till . För det andra, visar analyser av den tekniska betalningsbalansen på ett ökan- de internationellt utbyte mellan FoU-enheter inom multinationella bolag. Frågan är emellertid hur globala dessa trender verkligen är. Det finns en stark territoriell dimension i globaliseringsprocessen; den övervägande delen av de internationella teknologiavtalen sluts mellan parter i , och och har nya internationella interregionala allianser blivit viktigare. Pågående forskning tyder också på att har blivit ett internationellt ställ- verk för teknologiskt utbyte. I det följande görs ett försök att sammanfatta de främsta mikro- ekonomiska fenomenen (på företagsnivå) som bär upp de makro- ekonomiska tendenserna till teknoglobalisering. Plug-in-strategier: lokaliserar dotterbolag till områden med lokalt teknologiskt kunnande, vilket är ett sätt att få del av den mest avancerade, ändamålsenliga teknologin. Tanken är att när väl de transnationella företagen lyckas etablera dotterbolag i ett starkt innovativt område, kan dotterbolaget be- traktas som en insider i den miljön. De transnationella företa- gen kan välja att stärka sin insider-position i ett lokalt nätverk genom långsiktiga investeringar, men erfarenheter från ett stort antal managementstudier tyder på att köp av små företag, som redan ingår i lokala nätverk, har varit ett ofta utnyttjat grepp för transnationella företag att ta sig in i utländska kunskapsmiljöer (Barlett and Ghoshal 1990). Kapitalbas: (1988) har hävdat att ökningen av direktin- vesteringar motiveras av överföring av kunskaper mellan företag, t.ex. teknologi, eftersom kapitalbaserade joint är effektivare fordon för transport av tyst kunskap mellan partners. Andra vägar för överföring av kunskap, t.ex. via patentlicenser, är uteslutna därför att den kunskap som skall överföras är förankrad i organisationen. Geografiska variationer: Uppgifter rörande andelen patent som ägs av företag, som är verksamma utanför sina hemmamarknader, visar att globaliseringen av FoU främst är förknippad med en grupp främst europeiska företag (, , , , ). I andra änden av detta spektrum finns japanska och som bara har en liten del av sin FoU-verksamhet förlagd utomlands. och utgör en mellangrupp. Medan europeiska företag, som direktin- vesterade utomlands , visade en tydlig för- kärlek för att placera FoU-verksamhet i , sker en drama- tisk ökning av antalet uppfinningar som utvecklats av europeiska multinationella företags dotterbolag utanför . Mätt i an- delen patent, bedrevs av alla stora europeiska företags FoU utanför (Archibuigi and 1997). Sektorsvariationer: Internationaliseringen av FoU har varit störst inom livsmedelsindustri, metallindustri, kontorsutrustning, mo- torfordon och icke-metalliska material. Allmänt sett, visar dessa uppskattningar graden av centralisering av bioteknik, avancerade materiel för bil och flygindustri samt dator- och telekommuni- kationsanknutna framsteg i fråga om mikrochips. (Cantwell and Hodson 1991.) Antalet strategiska allianser har fördubblats . Överenskommelser om att dela med sig av tekniska framsteg innebär i allmänhet ett ömsesidigt utbyte av jämförbar men komplementär teknik. Ett viktigt resultat är att ex- pertkunnande i design har överförts i utbyte mot kom- petens inom processteknik för framställning av halvledare. Bland de främsta exemplen finns avtalen mellan /Oki// och mellan /. (Hacklish 1987; redovisat i Chesnais .) I visar de största grupperna av elektro- niktillverkare ett liknande mönster. En uppdelning av allianserna efter funktion och geografiska områden visat att industrins syste- miska natur ger företag som , och motiv för samarbetsprojekt med japanska experter på området tillverk- ningsteknik. av alla europeiska partnerskap inom tillverkningsindustrin består av strategiska allianser med japanska företag, vilket givetvis är uttryck för övertag på området. (Doz 1992). Tjänstesektorn:Även om utländska direktinvesteringar i absoluta tal vuxit inom alla branscher , har FDI inom tjänstesektorn rusat iväg i ännu snabbare takt. Medan tjäns- ter svarade för en fjärdedel av världens totala volym av utgående FDI , ökade dess andel till av totala FDI . Inte överraskande var av FDI inom tjänstesektorn lokaliserat till avancerade industriländer, vil- ket gav ytterligare näring till bilden av den globala spridningen av avancerad kunskap. (Sauvant 1993). Dessa observationer ger osökt upphov till frågan: varför köper inte dessa stora företag, som kontrollerar enorma finansiella resurser, helt enkelt de bästa forskarna och patentägarna och flyttar in dem till sina inhemska laboratorier? Företagen skriver Archibuigi och , tycks använda sina tentakler för att från varje land dra till sig varje lands forskningsexpertis hellre än att decentralisera dess hjärnor. (s. 189). I den traditionella efterkrigsmodellen för internationalisering, hölls kärnan i den teknologiska verksamheten, inklusive avancerad efterfrågan, nyckelleverantörer, offentliga FoU- funktioner och trogna finansiärer kvar i hemlandet. I detta fall är förnyelse något som sker i ekonomins centrum och tekniken förs över gränserna till perifera platser allt eftersom den mognar. Pro- cessen inbegriper en envägs, främst utåtriktad lärandeprocess. I det nya paradigmet, skriver Archibugi et al. på annan plats, växlar den geografiska placeringen av FoU-resurserna genom att lärandepro- cessen karakteriseras av kombinerade inåtriktade och utåtriktade kunskapsströmmar. (1999). Det nya paradigmet för trans- nationell innovation kännetecknas av: ·Intensivt marknads- och tekniklärande ·Kunskapscentra på olika platser ·Tvärfunktionellt lärande som omfattar olika segment i föräd- lingskedjan. ·Omvänd och interaktiv tekniköverföring, både mellan olika geografiska platser och olika funktionsenheter. Vilket samband finns det mellan transnationella nät och platser? Medan mönstret för tekniska innovationer helt klart antyder att FoU-verksamheten blivit mer transnationell, betyder det inte att innovativa verksamheter blivit lättfotade. Innovation, framställning av tekniskt avancerade varor och tjänster, kan inte vara helt isolerade Detta synsätt utgår från en mycket bredare definition av teknologi, en definition som tonar ner skillnaden mellan FoU och andra aspekter på företags- och institutionellt ekonomiskt liv, och som på så sätt gör det möjligt att blottlägga logiken bakom de nya internationella nätverken. Enligt detta synsätt, ligger ett företags kompetens i den tysta kunskap som leder till den kollektiva inlär- ningen av hur man kan integrera tillfälliga fördelar (som patent, varunamn och marknadskanaler; dvs. förmågor i snäv mening) med erfarenheter från genomförande av nya produkt- eller processtek- niker med hjälp av företagets tysta organisationskunskap. Medan vissa kunskapsaspekter ligger förborgade i material, komponenter och maskiner, är andra förankrade i det mänskliga kapitalet och sättet det organiseras på och är delvis tyst kunskap. Det är därför missvisande att beskriva innovation som enbart FoU-driven, efter- som den också speglar det som uppnås inom denna bredare läro- process (1990; Mowery and 1979; Pavitt 1987). Om vi inte har alldeles fel när det gäller teknologins dubbla na- tur, skulle det kunna vara så att dessa två aspekter på teknologi är mer eller mindre knutna till specifika platser. Medan utbytbar know- how tämligen smidigt sprids från en plats till en annan inom ett multinationellt företag, är förhållandet inte detsamma när det gäller privata innovationsaspekter, som handlar om kontakter mellan aktörer, ackumulerade beteendemönster och historieberoende omständigheter. Företagsledare kan ha lätt att tala om en process för kunskapsspridning så länge processen gäller t.ex. överföring av ritningar, men kommer att möta höga trösklar för spridningen av privat kompetens som ligger i organisationen, nätverk och lokala rutiner som förbinder företag med varandra (, och 1996). Olika typer av kunskap och grader av rörlighet Kunskap inbyggd i socialt Bearbetning efter , och (1996). Det var emellertid inte bara frågan om en åtskillnad mellan utbytbar och icke utbytbar kunskap som gav bränsle till debatten om olika former för företagsverksamhet utomlands. Här måste ett antal nyckelfaktorer i dagens omorganisering av företag beaktas, inbe- räknat den roll som spelas både av de mindre formaliserade, icke- linjära, inkrementella innovationsmönstren för innovationer inom vissa branscher (som textil, beklädnads, möbelindustri etc.) och metoder för att göra tyst kunskap uttalad, vilket möjliggör produ- tionssamarbete i specialiserade nätverk. Linjära och icke-linjära kunskapsmodeller Standardtolkningen av framväxten av forskningsbaserade industrier visar vilken central roll som företagens FoU-verksamhet spelat. Stora investeringar i företagens interna FoU-avdelningar, utbildade ingenjörer eller forskare, patentverk- samhet osv., anses allmänt ge oss ett närmevärde på ett företags innovativa förmåga. Med detta synsätt ses tillverkning som en linjär funktion av en rad insatser som leder till ett resultat där innova- tionsprocessen uppfattas som en sekvens som omfattar olika och skilda stadier av produktionen, från grundforskning och produkt- utveckling till tillverkning och marknadsföring. Nya studier har emellertid dragit uppmärksamheten inte bara till de oklara sätt på vilket begreppen vetenskap och kunskap har an- vänts, utan också till de icke-linjära modellerna för innovations- processen som är förenade med inkrementellt lärande. har teknikhistoriker hävdat att innovation bäst förstås som en heterogen återkopplingsprocess som integrerar tek- nisk design med företagsorganisation och marknadsföring med län- kar mellan användare och tillverkare. (1991.) Exempel som t.ex. möbelindustrin och beklädnadsindustrin ger oss naturligtvis det klassiska exemplet på mindre formaliserade innovationsprocesser, där ett stort antal företag har utvecklats från att ha varit relativt avlägsna från sina marknader till att inta ett förhållningssätt till innovation där man förlitar sig på en nära kommunikation med marknaden i kombination med kontinuerliga förbättringar av till- verknings- och distributionssystemen. Icke-linjära exempel hittar vi även utanför de modeberoende sektorerna. Enligt en studie av ut- vecklingen av genteknik och tillväxthormoner, kan man anta att den grundläggande gentekniken hade utvecklats helt inom grund- forskning och att den först senare överfördes till industrin, men, skriver , den innovativa verksamheten för att skapa genteknik för tillväxthormoner utvecklades , genom korsbefruktning mellan vetenskaplig forskning och teknisk utveck- ling. (McKelvey 1994, s. De nya pragmatiska disciplinerna Frågan om tyst kunskap och komplexa loopar för innovation får oss att uppmärksamma det rumsligt specifika företagssystemet som cen- tral faktor för ett företags förmåga till förnyelse och konkurrens. I sin studie av lärande genom kontroll och demokratiska experiment diskuterar betydelsen av att använda management- metoder och kontroll av lärandeprocesser för att göra tyst kunskap explicit. (För en detaljerad beskrivning av övervakning och lärande, se Sabel 1994). Smithakas (1991) rön avseende användningen av jämförelser i uppläggningen av japansk tillverkning är avgörande för detta argument. När designer är fastställda, kommer tillverkarna och deras leverantörer överens om målpris för komponenterna, inbegri- pet prisminskningar för att klara framtida vinster från framtida pro- duktionsökningar. Parterna kommer således överens om att fortlö- pande kontrollera de faktiska produktionsresultaten, lärandepro- cesserna och kostnaderna. Dessa aktiviteter leder till ett nätverk av ständiga jämförelser, till åtgärder för att åskådliggöra vad som tidi- gare varit tyst kunskap och till utvärdering av mål och syften som förbinder individerna och grupperna i produktionsprocessen. Genom att använda sig av jämförelser bryter aktörerna ner produk- tionsstrategierna i deras beståndsdelar som kan diskuteras, sättas samman på nya sätt och utnyttjas i olika kontexter, genom fort- löpande experiment som stödjer korsbefruktningen av erfarenheter från olika strategier. Kontrollen och därtill hörande överenskom- melser är avgörande för ekonomin eftersom de löser det mer all- männa problemet med hur parterna lär sig av varandra. Vad vi med kan kalla de nya pragmatiska disciplinerna kan alltså ses som metoder för att göra tyst kunskap explicit och på så sätt möjliggöra gemensamma nätverk för innovation och produktion som kan fungera tvärs över geografiska områden. Den gemensamma nämnaren för två huvudsakliga observationer som diskuterats ovan – internationalisering och lokalt lärande – är starka kluster av framgångsrika företag som drar till sig nya. analys av lokalt lärande och valmöjligheterna för den globa- la utbudssidan pekar på att regional tillväxt kan påskyndas genom inkommande FDI: Starka kluster av framgångsrika företag drar till sig nya sådana, ofta utländska. Många multinationella företag har, finner Storper, slutat att exportera (eller klona sina inhemska verk- samheter till utländska marknader) för att i stället satsa på speciali- sering genom lokalisering. (Storper 1995; Storper 1997.) Det sägs att transnationella företag dammsuger världen på jakt efter specialiserade kompetenskluster, vare sig dessa utgörs av en region, ett land eller ett lokalt samspel mellan företag, där företagen som outsiders i förhållande till sådana nätverk kan etablera strategiska dotterbolag i syfte att koppla in sig på lokala nätverk för innova- tion. Cantwell (1996) har visat att tyska transnationella företag gärna placerar sina amerikanska dotterbolag i de områden där industriella fördelar är betydande, medan amerikanska transnatio- nella företag i är särskilt attraherade av industrier där tyskarna i jämförelse har teknologiska försteg. När dotterbolagen väl etablerat sig i det lokala nätverket, kopplas de samman med andra aktörer där och bygger upp nära relationer med lokal forskning och utbildning, regeringsorgan och andra nyckelresurser inom den lokala kunskapsansamlingen. Enligt detta synsätt, handlar globalisering av industriell FoU, marknadskunskap och tillverkning inte bara om att överskrida geografiska gränser, så som kommer till synes i mått på interna- investeringar och handel. Det handlar lika mycket om flytt- ningen av nationella offentliga styrfunktioner till transnationella privata arenor som om utvecklingen inom nationalstaterna. Med- verkan i transnationella industriella nätverk kan bara komma till stånd genom åtgärder (såväl lagstiftning, kommunala initiativ och domstolsbeslut som regeringsbeslut) på nivåerna nationell, regional och lokal ekonomi. Staten har fortfarande exklusiv kontroll över de nivåerna. Värdländerna: statiska eller experimenterande? har huvudargumentet varit att transnationella företag dammsuger världen i sin jakt på komplementär kompetens. Efter- som dessa produktionsfaktorer (oavsett om de är traditionell FoU, avancerade tillämpningar av de senaste tillverkningsteknikerna eller resultatet av formgivarnas ansträngningar) är inbäddade i både orga- nisationer och större externa nätverk, måste transnationella företag koppla in sig på nätverken. Globalisering innebär att de har blivit sammankopplade. I följande avsnitt granskas därför ett antal fall som belyser dels hur lokaliserat lärande kan samspela med inkom- mande FDI, dels betydelsen av värdlandets policy i den processen. Ökad teknologisk specialisering förutsätter lärande värdländer. De exempel som skall diskuteras pekar på vikten av att värdlandet strävar efter att få till stånd en självständig utvecklingsprocess, som lyfter dotterbolaget och dess inhemska leverantörer över de tekno- logiska horisonter som satts upp i och med de inledande investe- ringarna i det utlandsägda dotterbolaget. Samma logik gäller för företag som skaffar licens på utländska patent i syfte att exploatera dem på hemmamarknaden. Det finns emellertid viktiga skillnader att beakta. : massiv överföring av utländsk teknologi som grundval för en nationell strategi för utveckling av en inhemsk kunskapsbas inom oljesektorn Det kanske mest spännande och omfattande skandinaviska exemplet på utländsk investering och lärande värd hittar vi i exploate- ring av de rika oljefälten i . och (1997) visar att exploateringen av de norska planerades inom ramen för en politik som syftade till att bygga upp en nationell kun- skapsbas med starka band till nationella leverantörer och tekniska experter och konsulter. Men där fanns också en möjligen väl under- byggd känsla av att norska företagare och bolag, inklusive det delvis statligt ägda Norsk Hydro, saknade resurser och kunskap för att snabbt starta exploateringen av oljefälten. Den norska regeringen inbjöd därför de stora internationella statliga och privata oljebolagen att delta i utvecklingen av de norska fälten. Nyckelinstrumentet i den processen var koncessionslagarna som hade utformats med stor omsorg, tillsammans med det statliga Statoil, för att leda till en förnorskning av verksamheten. För det andra var det tänkt att nationellt ägda leverantörer, inklusive Nowegian sultants och andra inhemska ingenjörsföretag, skulle behandlas med särskild hänsyn i budgivningen om kontrakten. Enligt Ryggvik råder inga tvivel om att redan från början hade föresatt sig att etablera sig i nivå med den grupp av statliga och privata internatio- nella oljebolag som dominerar oljeborrningen och dithörande verk- samheter. (Ryggvik 1997.) Den framväxande norska teknologin för offshore-borrning ut- vecklades efter en särskild nationell modell eftersom den norska politiken för tekniken också innebar en anpassning till norska orga- niserings- och produktionsmönster. Förhållandena i , med djuphavsborrning i hårt väder, spelade också en roll. De internatio- nella oljebolagen stod, sammanfattningsvis, inför speciella fysiska villkor och regelverk som skilde sig från vad de lärt genom att t.ex. borra i . Kännetecknande för de nya strategier som växte fram i var ny materialteknik (cement i stället för stål) som kombinerade expertis inom cementteknik och väl etablerade kompetens på området cementkonstruk- tioner för vattenkraft, och stora plattformar med komplicerade upp- gifter och tekniska installationer, vilket ledde till en mycket bred marknad för företag och leverantörer inom skeppsbyggnadsteknik. Som exempel kan nämnas att det var Statoil som ledde in SIMRAD, det norska världsledande företaget inom sonar- och ekolod, på den viktiga hydrografiska sektorn. (Sogner 1997.) Dessa enorma investeringar visade sig emellertid vara sårbara för variationerna i oljepriserna som satte snäva gränser för storleken på de oljetillgångar som är värda att utvinna. Ökat kostnadsmedvetande och ansträngningar att gå ifrån den storskaliga oljeborrnings- strategin har kastat tillbaka i om- fattande samarbete med utländska källor till teknologi för mer flexibla och mindre kostsamma borrmetoder (and Engen 1997) och till effektiva metoder för integrering av de olika kompe- tenserna (t.ex. inom kartläggning, oljereservsteknik och borrteknik) som krävs när nya fält skall öppnas. (Glimstedt, och 1998). : regionala nätverk som plattformar för sekundära innovationer Tillverkare av mejeriutrustning i Horsens, , utgör ett annat exempel, om än med en något annorlunda logik. En dansk företags- grupp med verksamhet i denna bransch, som studerats av och , genomgick långtgående omstruk- turering . Företaget växlade från en funktionell till en produktbaserad organisation (och 1999). Små grupper utbildade arbetare samordnade genomförande, planering, underhåll och programmering av modern, datoriserad utrustning, medan kompletterande delar och komponenter köptes in från ett tätt nätverk av specialiserade leverantörer. Resultatet blev en ytterst flexibel organisation där många typer och varianter av en liten rad produkter kunde tillverkas i små mängder enligt kundernas speci- fikationer. Overhead och utförandetider utvecklades mycket gynn- samt. var mejeriutrustningsgruppen som anläggningen i tillhörde nästan konkursmässig på grund av ett misslyckat försök att konkurrera på den nordamerikanska mark- naden. Ägaren, ett danskt holdingbolag, beslutade sig då för att minska sin andel i gruppen. Den nya huvudägaren blev en stor, transnationell, brittisk mejeriutrustningsgrupp, APV. Tillsammans med den lokala fackföreningen utnyttjade den lokala företagsled- ningen, som legat bakom anläggningens omorganisation , nu den interna flexibiliteten och de komplementära kun- skaperna hos sina leverantörer för att uppnå en gynnsam position i fråga om produkter och funktionellt ansvar inom APV:s transnatio- nella nätverk. APV:s ledningsstil (från armslängds avstånd och, liksom hos många brittiska internationella grupper, grundad på kriterier rörande redovisningsresultat) ökade den lokala danska aktörens utrymme för att driva självständiga strategier. Den lokala ledningen utsattes för få, om ens några, försök från det brittiska moderbolagets sida, att påverka tillverkningsstrategi och fackliga frågor. Tvärt om: om lokala strategier visade lovande finansiella resultat, var ägarna be- redda att stödja nya investeringar. , t.ex., ledde ett banbry- tande avtal mellan fack och företagsledning till att anläggningen förvandlades till en veritabel lärande fabrik, när en stor andel av arbetarna deltog i en rad allt mer kvalificerade utbildningsprogram i syfte att öka den interna flexibiliteten i anläggningens verksamhet.