sou · GNB32 · 2000-01-01 00:00:00 — Ersättning för ideell skada kan jämfört med vad som gäller enligt svensk skadeståndsrätt utdö- mas med mycket höga belopp (jfr Karnov 1998/99 s 67 not 79 med hän- visningar till rättsfall). I litteraturen finns mer generella redovisningar och diskussioner om ersättning, se bl.a. hos , Study on the to Restitution, Compensation and Rehabilitation for Victims of Gross Violations of Hu- man Rights (UN document E/CN.4/-sub.2/1993/8, jfr om mänskliga rättigheter dokument E/CN.4/19-97/-104 samt P. van Dijk och 4HEORY AND 0RACTICE OF THE %UROPEAN #ONVENTION ON (2IGHTS, Deventer; Kluwer, tredje uppl, 1998. 6.5.4Mänskliga rättigheter och sterilisering I detta avsnitt har utredningen gjort en provisorisk lista på regler om mänskliga rättigheter på det internationella planet som skulle kunna vara tillämpliga på den tidigare steriliseringslagstiftningen i och den administrativa praxis som utvecklades kring steriliseringarna. Genom- gången är översiktlig och närmast avsedd att identifiera vilka regler som kan vara relevanta. I det följande har ämnesområdena tagits upp alfabe- tiskt. För varje ämne bör läsaren ha i åtanke tidsaspekten dvs. när interna- bestämmelser ratificierades och när de trädde i kraft som interna- tionell förpliktelse i allmänhet och för i synnerhet. Reglerna kan ha existerat redan tidigare som internationell sedvänja eller allmänna prin- ciper. Det är också viktigt att påpeka att innebörden i och tolkningen av Euro- pakonventionens artiklar, vilka är de bestämmelser som torde ha störst betydelse i detta sammanhang, sker genom praxis. Med andra ord kan man inte med säkerhet säga att en nationell lagreglering eller praxis strider mot eller har stridit mot innan konstaterat detta. nen och domar har också blivit riklig, se bl.a. , -¤NSKLIGA R¤TTIGHETER I EUROPEISK PRAXIS %N KOMMENTAR TILL %UROPAKONVENTIONEN OM DE M¤NSKLIGA R¤TTIGHETERNA, Juridik, 106 .¥GRA INTERNATIONELLA J¤MF¶RELSER En tolkning utan uttryckligt stöd i en dom från kan bli särskilt svår att göra när det gäller lagstiftning eller administrativ praxis som ligger långt tillbaks i tiden och speciellt när det gäller regleringar som existerade såväl före som efter konventionens tillkomst. I detta sammanhang bör också upprepas att ett anhängiggörande av ett mål till skulle ha skett från att de nationella rättsmedlen uttömts dvs. sedan ett slutligt beslut meddelats en- ligt nationell rätt. Det talar mot att ett påstående om att det förekommit brott mot vid beslut eller åtgärder med tillämpning av steriliseringslag nu skulle kunna tas upp till prövning. Ett alternativ skulle vara att åtgärden eller beslutet skulle betraktas som en bestående eller fortlöpande kränkning mot den enskilde vilket i så fall skulle kunna innebära att talerätten inte var förlo- rad. Huruvida genomförande av en steriliseringsåtgärd med stöd av dåva- rande steriliseringslagstiftning av skulle betraktas som en sådan bestående eller fortlöpande kränkning i mening är oklart. 6.5.5Exempel på regler om mänskliga rättigheter som kan ha haft betydelse vid sterilisering med stöd av 1934 och steriliserings- lagar Om en steriliserad faller under åldersgränsen () för FN:s deklaration om barns rättigheter och barnkonvention kan barnets rätt såsom respekten för barnets bästa och välbefinnande ha blivit åsidosatt. Regleras bl.a. i artikel 2 i om medborgerliga och politis- ka rättigheter och i art 13 i . Enligt dessa har envar rätt till verksam hjälp från landets myndigheter mot handlingar som krän- ker de grundläggande rättigheter som tillkommer honom eller henne enligt lag och författning. .¥GRA INTERNATIONELLA J¤MF¶RELSER 107 %RK¤NNANDE SOM PERSON I LAGENS MENING Denna fråga regleras i artikel 6 i FN-deklarationen och artikel 16 i FN- konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Enligt dessa har envar rätt att överallt erkännas som en person i lagens mening. Det inklu- derar rätten till lagskydd i olika bemärkelser. &AMILJ PRIVATLIV OCH RYKTE Frågor rörande familjen regleras i flera bestämmelser såsom artikel 12 och 16 i FN-deklarationen, artikel 10 i om ekonomiska, so- ciala och kulturella rättigheter, artikel 17 och 23 i om civila och politiska rättigheter och artikel 8 och 12 i . Godtyckliga och utomrättsliga inblandningar eller intrång i dessa rättig- heter är konventionsstridiga. För intrång i rättigheterna krävs lagstöd. Rätten att bilda familj skall vara lika för alla. Om någon av dessa rättig- heter begränsas eller förnekas måste ett eller flera verkningsfulla rättsme- del finnas och respekteras. konvention om föreb yggande och bestraffning av brottet folk- mord (artikel II d.) kan vara relevant om steriliseringslagstiftningen avsågs att användas för att utrota etniska och rasgrupper som helhet eller delar av. Det gäller t.ex. om lagstiftningen användes i detta syfte mot romer (zigenare) eller samer. Man kan här angående tidigare regleringar göra jämförelser med Nürnberg- och Tokyorättegångarna. &RIHET OCH S¤KERHET TILL PERSON Dessa regler finns i bl.a i artikel 3 i FN-deklarationen, artikel 9 och 10 i om medborgerliga och politiska rättigheter och artikel 5 i . Den fysiska säkerheten och integriteten för perso- ner och grupper är ett exempel; dessutom, om sterilisering av person sked- de för att han eller hon skulle bli frigiven, är inte endast dessa regler in- blandade utan kan också reglerna om förbudet mot godtycklighet och för- budet mot grym, omänsklig och förnedrande behandling bli tillämpliga, jfr t.ex. artikel 3 i . 108 .¥GRA INTERNATIONELLA J¤MF¶RELSER Artikel 14 i FN-deklarationen reglerar rätten att söka och erhålla skydd från förföljelse (numer ofta angående flyktingar). skulle man kunna argumentera för att en officiell steriliseringspolitik som används mot olika sociala, etniska eller kulturella grupper i samhället skulle kunna jämställas med sådan förföljelse. Paralleller skulle kunna dras med den nuvarande debatten om kvinnlig omskärelse. (ANDIKAPPADES 5TVECKLINGSST¶RDAS R¤TTIGHETER Det är ingen tvekan om att utvecklingsstörda omfattas av samma rättighe- ter och icke-diskriminerande bestämmelser i huvuddelen av de internatio- nella reglerna, inklusive alla mänskliga rättigheter, även när de inte ut- tryckligen nämner utvecklingsstörning som en grund när diskriminering är förbjuden. Härutöver finns några bestämmelser som uttryckligen tar upp utvecklingsstördas rättigheter, och som täcker både fysiska och mentala handikapp. Det gäller FN-deklaration om rättigheter för mentalt handikappade/psykiskt utvecklingsstörda personer (Declaration of the Rights of Mentally Retared Persons) och FN-deklaration om rät- tigheter för handikappade personer (Declaration of the Rights of Disabled Persons). Ett annat exempel är den tidigare nämnda resolutionen av (46/119) om "Principles for protection of persons with mental illness and the improvement of mental health care". I principle 11 p. 12 anges "Sterilization shall never be carried out as a treatment for mental illness". Angående litteratur se , , Special Rapporteur of Sub-Commission on Prevention of Discrimination and Protection of Minorities, 3TUDY ON (2IGHTS AND $ISABLED 0ERSONS, UN Human Rights Study Series No 6, 1993 (E.92.-XIV.4). Förbudet mot diskriminering är en grundläggande regel bland de mänskli- ga rättigheterna, se t.ex. 1 och 55 artikeln i , artikel 2 och 7 i FN-deklarationen, artikel 2 i om mänskliga rättigheter, artikel 14 i . Det gäller även konventionerna om ras- diskriminering och diskriminering av kvinnor. Enligt dessa är diskrimine- ring förbjuden p.g.a. ras, hudfärg, kön, etniskt ursprung, födelse, religion eller sociala skäl. Steriliseringslagstiftningen kan ha använts på ett sätt som brutit mot någon av dessa icke-diskriminerande regler. .¥GRA INTERNATIONELLA J¤MF¶RELSER 109 FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor är . Om steriliseringslagstiftningen mer frekvent användes på kvin- nor än på män kan även de tidigare nämnda reglerna om mänskliga rättig- heter rörande likabehandling, ickediskriminering (antingen som en indivi- duell rättighet eller som en diskriminering av rätten att erhålla vissa rättig- heter) och lika skydd under lagen ha blivit åsidosatt. Enligt artikel 1 i FN-deklarationen om de mänskliga rättigheterna är vi alla födda fria och lika i värde och rättigheter. Genom andra artiklar t.ex. artikel 7 i FN-deklarationen och artikel 26 i om medborgerliga och politiska rättigheter (och motsvarande regler i Eu- ropakonventionen) gäller likhet inför lagen och samma skydd av lagen. Dessa bestämmelser har betydelse också för frågan om sterilisering (jfr även handikappades/utvecklingsstördas rättigheter, kvinnors rättigheter och minoritetsrättigheter). FN principer för medicinsk etik för hälso- och sjukvårdspersonal etc. kan nämnas i detta sammanhang. En sammanställning av etiska regler för läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal kommer att publiceras av . Om steriliseringslagstiftningen frekvent eller oproportionerligt användes mot minoritetsgrupper kan olika regler om mänskliga rättigheter ha åsido- satts t.ex. rörande folkmord, värde och likhet, lika behandling under lagar- na, icke-diskriminerande både vad gäller individer och grupper. /M¤NSKLIG ELLER F¶RNEDRANDE BEHANDLING Flera regler pekar ut omänsklig eller förnedrande behandling. Det gäller artikel 5 i FN-deklarationen, artikel 7 i om medborgerli- ga och politiska rättigheter och artikel 3 i . 110 .¥GRA INTERNATIONELLA J¤MF¶RELSER delar definieras begreppen FN-deklaration och kon- vention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behand- ling eller bestraffning. De nämnda bestämmelserna gäller personer under frihetsberövande, på sjukhus eller någon annanstans, även om denna vis- telse skett under en mycket , men skyddet kan utsträckas utan- för frihetsberövandet. Enligt rättsfall får ingen utan sin fria vilja utsättas för medicinsk eller vetenskapliga experiment. har angett att grova förödmjukelser och angrepp på den mänskliga värdigheten kan medföra förnedrande behandling. Begreppen har använts extensivt i inter- nationella sammanhang. .¤RMARE OM UTREDNINGENS KARTL¤GGNING 111 7Närmare om utredningens kartläggning Enligt direktiven skall utredningen förutom att göra en historisk belysning och lämna ett förslag till ekonomisk ersättning också göra en kartläggning av hur omfattande steriliseringsverksamheten var och på vilka indikationer ste- riliseringarna utfördes. I direktiven har kartläggningsuppdraget uttryckts på följande sätt. "I uppdraget ingår också att göra en kartläggning av hur många perso- ner som steriliserades med stöd av lagarna under de olika indikationer- na, vilka de var och hur deras liv påverkades. Antalet steriliseringar som utfördes efter ansökan av någon annan än den person som sterilise- rades skall också redovisas. Av intresse är också att en kartläggning görs av eventuella förändringar i tillämpningen av lagstiftningen den var i kraft och de bakomliggande orsakerna till det." Enligt utredningens mening är det angeläget att även jämföra resultaten av en sådan kartläggning med hur det var i andra länder. Utredningen avser därför att om möjligt återkomma med sådana jämförelser i slutbetänkandet. Som utredningen angett i avsnitt 2 omfattade steriliseringslag enbart personer som bedömdes sakna förmåga att lämna samtycke till sterili- sering - de rättsinkapabla. Lagen gav med andra ord förutsättningarna för att kunna sterilisera personer som saknade insikt i eller inte förstod sterilise- ringsbegreppets innebörd. Lagen reglerade inte frågan om sterilisering på den enskildes egen begäran eller efter dennes samtycke, vare sig när det gällde sterilisering av friska individer eller av sinnesslöa eller andra sjuka som förstod ingreppets innebörd. Genom steriliseringslag reglerades i princip alla steriliseringar som inte var medicinska dvs. även de som genomfördes efter den enskildes egen begäran eller samtycke. lag angavs de tre grunder eller indi- 112 .¤RMARE OM UTREDNINGENS KARTL¤GGNING kationer som skulle gälla för lagens tillämpning (eugenisk, social och medi- cinsk). Tillstånd för sterilisering krävdes som huvudregel av medicinalsty- relsen. I bilagor till detta betänkande finns 1934 och sterilise- ringslagar (bilaga 2 och 3), kungörelser till lagarna (bilaga 4 och 5) samt medicinalstyrelsens råd och anvisningar rörande tillämpningen av sterilise- ringslagarna och abortlag(bilaga 6 till 8). För att kunna besvara direktivens frågeställningar vad gäller kartläggningen har utredningen valt följande tillvägagångssätt. 1En aktgenomgång av steriliseringsansökningar, protokoll, steriliseringsbe- rättelser etc. arkiverade på och 2En genomgång av relevant medicinsk litteratur , särskilt vetenskapliga avhandlingar i rasbiologi, psyki- atri/barnpsykiatri, neurologi, socialmedicin etc. för att bedöma hur dessa avhandlingar stödjer/tar avstånd från den ursprungliga rasbiologiska inställ- ningen till sterilisering. 3Studier av tillgängligt forskningsmaterial avseende samma eller liknande material samt kontakter med forskare på området. 4Studier av de brev som kommit utredningen tillhanda från personer som steriliserats och begär ersättning samt intervjuer med några av dessa per- soner. 5Intervjuer med personer verksamma (läkare, in- stitutionspersonal, kuratorer och andra aktörer). Utredningens slutsatser på grundval av nämnda undersökningar kommer att redovisas i utredningens slutbetänkande . Utredningen vill dock redan nu helt kort redovisa hur aktgenomgången genomförs och hur den statistiska bearbetningen av olika akter är upplagd. Själva aktgenomgången är kvantitativ till sin karaktär, vilket innebär en begränsning i förståelse av tillämpningsprocessen. Aktmaterialet avspeglar dessutom i huvudsak intygsgivarens perspektiv i mötet med den "sökande". Hänsyn kommer att tas till detta i tolkningen av det kvantitativa resultatet. (Med sökande menar utredningen den som skall steriliseras. Utredningen har här satt sökande inom citationstecken för att markera att det inte alltid är den som steriliseringen avser som är den som är aktiv angående sterilisering.) .¤RMARE OM UTREDNINGENS KARTL¤GGNING 113 Utredningen har valt att göra ett samplingsförfarande (stickprovs- undersökning) av ansökningsakter från . På och finns cirka 70.000 ansökningsakter från bevarade ("Ansökan om sterilisering"). Av dessa innehåller cirka 7.000 avslagsbeslut. Omkring 63.000 steriliseringar genom- fördes enligt en eller flera av de tidigare nämnda indikationerna. Utredning- ens urval består av 2.200 akter omfattande samtliga 15:e födda. Valet av 15:e födda beror på att det är möjligt att statistiskt jämföra dessa personer med data för hela svenska befolkningen, insamlade av Statistiska Centralby- rån. Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka att utredningen fått Datainspektionens tillstånd att föra ett s.k. personregister i syfte att sa- manställa uppgifter för att kartlägga tillämpningen av svensk steriliserings- politik . För att utredningen skall få tillgång till rele- vant material har dessutom Regeringen i beslut med stöd av 14 kap 8 § sekretesslagen förordnat att sekretess till skydd för enskilds per- sonliga förhållanden INTE skall gälla gentemot utredningen i samband med insamlande av uppgifter i bl.a. ansökningshandlingar hos dåvarande medici- nalstyrelsen. För att sekretesskydda de uppgifter utredningen samlar in på detta sätt har Regeringen också genom ändring i 3 § sekretessförordningen från förordnat att angående de undersökningar som nämnts, sekretess skall gälla hos utredningen för de uppgifter som avser enskilds personliga förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. För att bedöma akternas innehåll och möjlighet att få fram relevanta data har utredningen gjort en pilotundersökning. Från de 15:e föddas akter valdes slumpmässigt ut 97 stycken. Med utgångspunkt från formuläret arbetades fram ett protokoll som testades på pilotmateria- let. De 97 akterna granskades avseende "den sökandes" kön, ålder, vistelse på institution (tidigare och vid tiden för ansökan), egna barn, civilstånd, gra- viditet och eventuell abortansökan, ärftlighet avseende somatisk eller psy- kisk sjukdom, asocialitet, begåvning mätt med intelligenstest, socialgrupps- tillhörighet, "sökandens" egen psykiska/somatiska hälsa samt förekomsten av eventuell egen underskrift på ansökan. Det visade sig möjligt att använda dessa variabler, även om ansökningsakternas kvalitet i fråga om uppgifts- mängden varierar starkt. Med hjälp av resultat från pilotundersökningen 114 .¤RMARE OM UTREDNINGENS KARTL¤GGNING kalibrerades ett inmatningsformulär, möjligt att använda för statistisk bear- betning. Ansökningsakterna består av standardiserade formulär, ett lag, ett lag samt en reviderad version av sistnämnda . Samtliga ansökningsakter innehåller två till tre bilagor: intyg I och II års lag samt bilaga I, II och III års lag. Bilaga I omfattar själva ansökan. Bilaga II utgjordes främst av uppgifter lämnade av anför- vanter eller andra. Bilaga III utgjordes av ett läkarintyg. Bilagor rörande social utredning och läkarintyg förnyades i samband med revision. I lagstiftningen angavs vilka som fick utfärda bilagor/intyg i sterilise- ringsansökningarna. Läkarintyg (bilaga III) fanns a lltid med. Intyg i bilaga II utfärdades ofta av myndighetsrepresentanter som barnavårdsman eller repre- sentant för fattigvården, senare socialvården. utfärdades det av make eller föräldrar. Initiativet till steriliseringsansökan kunde tas på ett lokalt myndighetsplan såsom av barnavårdsnämndens eller fattigvårdsnämndens ordförande, folk- skolans rektor, provinsialläkare eller föreståndare på institutioner. Utred- ningen har i avsnitt 2 redovisat vilka som utöver den enskilde själv kunde ansöka om sterilisering. kunde initiativet till ansö- kan tas av den enskilde själv i samråd med t.ex. kurator vid sexualrådgiv- ningsbyrå eller annan öppenvårdsmottagning. Beslut om sterilisering togs av medicinalstyrelsen, av . Beslutet verkställdes genom en operation på ett centrallasa- rett och utfördes av läkare (kirurg eller gynekolog). Dessa läkare hade ofta inte deltagit i ansöknings- eller beslutsprocessen. Operatören var dock ålagd att redovisa ingeppet på ett standardiserat formulär "Steriliseringsberättelse" till medicinalstyrelsen/. Akterna ger inblick i "de sökandes" verklighet. Deras tidigare liv sam- manfattas avseende sociala förhållanden, sjukhistoria, mental utveckling, sjukdomar i släkten, gynekologisk och eventuellt obstetrisk anamnes. I som- liga akter finns omfattande och detaljrik information, medan andra akter är kortfattade. Akterna fokuserar på personernas aktuella psykiska status vid tiden för ansökan. Här tas bl.a. ställning till intellektuella egenskaper, inklusive om- dömesförmågan, uttryckt bl.a. genom sexuell hållning, förmåga att sköta hem och barn samt eventuellt arbete eller annan form av social anpassning. Ofta bifogas ett protokoll från intelligensmätningstest. .¤RMARE OM UTREDNINGENS KARTL¤GGNING 115 Akternas karaktär ändras under de fyra decennier 1934 och ste- riliseringslagar var i kraft. Det gäller språkbruk, omdöme om människor, hur man argumenterar för sterilisering, vad man angav för indikationer. Det finns också klara skillnader i vilka personer det var som "sökte" sterilisering och vilka som utfärdade formulären i början och mot slutet av tillämpnings- tiden. 1934 och steriliseringslagar tillämpades under , 1935-1975. lag tillämpades och lag 1942 till 1975. Intyg som skrevs och på vilka steriliseringsbesluten grundades ändra- des och gällde , 1942-1959 respektive 1960-1975. Tillämpningen tycks också ha förändrats , vilket också bl.a. kan avspegla förändringar i t.ex. abortlagstiftningen och dess tillämp- ning. Med denna utgångspunkt har utredningen funnit det rimligt att analy- sera materialet i tre perioder. Enligt resultaten från pilotstudien tycks det ha varit en viss överlappning i bedömningarna efter ändringar i lagstiftningen och i intygens formuleringar. Intygen tycks dock vara principiellt likartade . Utredningen har valt att undersöka materialet i tre lika långa perioder omfattande avseende tiden (period 1), (period 2, och (period 3). Ansökningshandlingarna för finns arkiverade på , rättspsykiatriska nämndens arkiv. För perioden - 1975 är akterna arkiverade på arkiv, socialpsykiatriska nämndens arkiv. Efter att gått igenom en fjärdedel av det statistiska urvalet av ansökningsak- ter (årgångarna 1947, 1949, 1950, 1951, 1953, 1960, 1967, 1973 och 1975) kan konstateras att (94,4) av steriliseringsansökningarna är undertecknade av den steriliseringen avsåg. Majoriteten av "sökandena" var kvinnor (89,). bodde på institution när ansökan gjordes (4,på sinnesslöanstalt, på sinnessjuk- hus/psykiatrisk klinik, på skyddshem/fängelse, på epileptikeranstalt). I av fallen har den undersökande läkaren tillstyrkt ansökan. Ansökan tillstyrktes ofta med angivande av flera indikationer, exempelvis eugenisk+social, social+medicinsk, eugenisk+medicinsk, men även alla tre indikationerna. I av fallen har ansökan tillstyrkts på enbart me- dicinsk indikation, i på enbart social indikation. och av fallen har ansökan tillstyrkts på enbart eugenisk indikation. 116 .¤RMARE OM UTREDNINGENS KARTL¤GGNING dikationen är och framåt helt dominerande. Den förekommer på något sätt i av de genomgångna akterna medan den sociala förekommer i och den eugeniska i . I det genomgångna materialet saknas ännu de tidiga årgångarna, 1935-1946, varför även de här mycket preliminära och begränsade under- sökningsresultaten bör betraktas med försiktighet. Arbetet med akterna pågår och beräknas vara klart . Då kommer förhoppningsvis yt- terligare viktiga frågor att kunna besvaras t.ex. hur många som är i livet av de steriliserade, hur många som steriliserades medan de var omyndiga eller underåriga, hur många som steriliserats efter att ha diagnostiserats som sin- nessjuka, sinnesslöa eller epileptiker, antalet personer som steriliserades i samband med abort och i hur många fall som sterilisering inte verkställdes. Sådana resultat samt tolkningar av resultaten kommer utredningen att pre- sentera i slutbetänkandet. Utredningen överväger att komplettera det statistiska materialet med ett liknande urval av abortansökningar. Orsaken till detta är bl.a. att ett inte obetydligt antal steriliseringar genomfördes i samband med abort vilket fått till följd att mer utförligt bakgrundsmaterial angående den enskilde istället finns i abortakten. Utredningens överväganden och förslag 0RINCIPER F¶R ERS¤TTNING 117 8 Principer för ersättning Enligt direktiven till utredningen skall de som mot sin vilja eller på någon annans initiativ blivit steriliserade få en gottgörelse i form av ekonomisk ersättning. Denna ekonomiska ersättning vill vara det konkreta synliga bevi- set på en personlig upprättelse i vidare mening. Många av de drabbade har upplevt det som hände som en djup kränkning av sin personliga integritet. Upprättelse omfattar också mer än den ekonomiska ersättningen. Den ger också uttryck åt ett avståndstagande och ett beklagande. I direktiven har detta bl.a. kommit till uttryck i formuleringen att det synsätt som sterilise- ringslagstiftningen präglades av är något som det svenska samhället starkt tar avstånd från. Genom ett sådant erkännande och genom ett beslut att lämna ekonomisk gottgörelse kommer regering och riksdag klart ge uttryck för viljan att söka ge upprättelse åt de drabbade. Som utredningen konstaterat i avsnitt 3 torde de som drabbats av sterilise- ringarna sakna laglig rätt till skadeståndsersättning från statens sida även om ett ingripande eller en åtgärd genomfördes i strid med den tidigare steriliseringslagstiftningen. Grunden för detta är som utredningen angav i avsnitt 3 sammanfattningsvis följande. Om steriliseringen utförts i enlighet med lagstiftningen saknas med all sannolikhet rättslig grund för ett ersättningsanspråk.