sou · GNB363d2 · 2000-01-01 00:00:00 — En forskningsstrategi för ... 255 12En forskningsstrategi för lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet har i uppdrag att lägga förslag om fors k- ningsanknytningen i lärarutbildningen. Enligt kommittén innefattar forskningsanknytningen såväl frågor om lärarutbildningens anknytning till vetenskap, forskning och forskarutbildning som hur pedagogiskt yr- kesverksamma lärare skall kunna forskarutbilda sig. Av Lärarutbil d- ningskommitténs direktiv framgår att utredningen särskilt skall up p- märksamma det forsknings- och kompetensutvecklingsarbete som pågår i högskolan med de av fördelade resurserna. Detta red o- visas i bilaga 7. I detta kapitel diskuteras relationer mellan grundutbildning, forskar- utbildning och forskning på lärarutbildningens område. Ett förslag lä m- nas till hur en forskningsstruktur kan utformas, hur nya forskningstradi- tioner och en ny forskarutbildning inom lärarutbildningen kan utvecklas och hur forskning och forskarutbildning i anslutning till lokal skolut- veckling och lärares yrkesverksamhet kan växa fram. Avslutningsvis diskuteras dessa frågor genom att ett nytt vetenskapsområde föreslås. Lärarutbildningens forskning – en återblick 148 I betänkandet Lärarutbildning i förändring (Ds 1996:16) diskuteras l ä- rarutbildningens förhållande till den forskning som bedrivs inom unive r- sitet och högskolor. En utgångspunkt i diskussionen är hur de fasta forskningsresurserna vid universitet och fackhögskolor är fördelade i 148 Utöver de källor som anges i denna bakgrundsbeskrivning har underlag hämtats från , K. (1984). Pedagogisk kontroll och auktoritet. Studies in Curriculum Theory and Cultural Reproduction/9. uni- versitet; Pedagogkonventets PM : Förslag i anledning av anslag s- framställningen i fråga om forskning och utveckling för budgetåren 1997– 1999. 256 En forskningsstrategi för... förhållande till generella examina respektive yrkesexamina. I betänka n- det konstateras att större delen av de fasta forskningsresurserna är kn u- ten till fakulteter (numera vetenskapsområden149) där huvuduppgiften inom grundutbildningen är utbildning för en eller flera yrkesexamina. Olikheterna mellan olika fakulteter är dock stora. För lärarutbildningen är forskningsresurserna vanligtvis låsta i fakulteter, som lärarutbildnin g- en delvis står utanför. Ett av problemen vid utvecklandet av forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens område var just att den gäl l- de flera fakultetsområden. Tvärvetenskaplighet, som berör mer än en fakultet, har inte utgjort en gynnsam förutsättning. Organisatoriska skillnader mellan lärosäten har förstärkt problemen. Det faktum att l ä- rarutbildning ges på så många orter och vid universitet och högskolor med mycket skilda förutsättningar har också gjort det svårt att utveckla en nationell politik för forskning och forskarutbildning på lärarutbil d- ningsområdet. Vidare kan konstateras att yrkesutövningen och de yrkesverksammas ställning i lärarutbildningen är väsentligt svagare än i andra profession s- utbildningar – exempelvis läkarutbildning och tandläkarutbildning. Vid kliniska medicinska och odontologiska institutioner, vid arkitektur- och konstnärliga utbildningar samt vid finns sålunda en påtaglig närhet – om än ibland problemfylld – mellan forskning och yrkesutövning. En professor inom något av dessa ämnesområden kan bedriva forskning och/eller undervisa sina studenter som han eller hon utövar sitt yrke som t.ex. läkare, tandläkare, arkitekt, konstnär eller veterinär. Närheten mellan forskning och yrkesverksamhet är n a- turlig i universitetssjukhus, tandvårdskliniker, djurkliniker, försöksa n- läggningar och i konstnärlig verksamhet. Det finns med andra ord en tradition att inom vissa yrkesområden mycket påtagligt samordna forsk- ning och yrkesverksamhet. Med få undantag har detta aldrig varit fallet när det gäller lärarutbildning i förhållande till pedagogisk yrkesverksa m- het. Vid humanistisk, naturvetenskaplig och samhällsvetenskaplig fa- kultet är gränserna mellan forskning och praktisk yrkesutövning skarp a- re. Lärarutbildningen, som berör alla de traditionella filosofiska fakult e- terna, har när det gäller forskning och forskarutbildning, kommit i kläm mellan två traditioner, där förhållandet mellan forskning och pedagogisk yrkesverksamhet är helt olika. En förklaring till lärarutbildningens situation, dvs. dess relativt svaga ställning inom universitet och högskola, står att finna i avsaknaden av en egen forskningsbas – till skillnad från utbildningen av t.ex. läkare, vete- 149 Fakultetsbegreppet har från och med ersatts av begreppet vetenskapsområde. När kommittén refererar till sammanhang används begreppet fakultet. Se vidare avsnitt 12.7 nedan. En forskningsstrategi för ... 257 rinär eller socionom. Att pedagogikdisciplinen uppfattas som lärarutbildningens forskningsbas kan förstås med utgångspunkt i de h i- storiska beslut som fattats i frågan. Den vetenskapliga grunden för den egentliga yrkesutbildningen har ansetts utgöras av pedagogik och psy- kologi t.ex. av skolkommission. På liknande sätt såg såväl lärarutbildningssakkunniga som lärarutbildningsu t- redning pedagogiken som lärarutbildningens forskningsbas.150 Det var skolkommission som föreslog inrättande av en pr o- fessur i skolforskning.151 Den fick benämningen praktisk pedagogik men kom aldrig att bli en tillämpad forskningsdisciplin i samma mening som t.ex. socialt arbete senare kom att bli för socionomutbildningen. Den pedagogiska forskningen kring skola, förskola och fritidshem har också ofta uppfattats som teoretisk. I jämförelse med medicinsk utbildning är det främst de kliniska forskningsdisciplinerna inom lärarutbildningen som saknats. – 1969 kom de större lärarhögskolor som inrättades vid universitetsorterna att ha professurer i praktisk pedagogik. Inte heller med denna benämning blev forskningen mera inriktad mot praktiska eller tillämpade problem. Benämningen praktisk pedago- gik har också ersatts av pedagogik vid tjänstetillsättningar från och med senare . Den didaktiska diskussionen, vilken tog fart un- der riktade intresset mot frågor som är centrala för lärares yrkesverksamhet.152 Det kunde t.ex. gälla innehållet i undervisningen eller olika sätt att organisera undervisning.153 De pedagogiska institutionerna har dock ej förmått att bredda lära r- utbildningens forskningsbas eller producera tillräckligt många doktorer för att fylla lektorstjänsterna inom lärarutbildningen. Betänkandet L ä- rarutbildning i förändring ställde sig bl.a. av dessa skäl kritisk till tanken att pedagogiken skulle kunna utgöra lärarutbildningens enda forskning s- bas. Inom samtliga lärarprogram utgör pedagogikämnet dessutom v o- lymmässigt endast en mindre del av den samlade utbildningen; för gy m- nasielärarutbildningen t.o.m. en mycket ringa del. 150 SOU 1965:29 Lärarutbildningen. lärarutbildningssakkunniga IV:1 (LUS); SOU 1978:86 lärarutbildningsutrednings betänkande Lärare för skola i utveckling (LUT). 151SOU 1952:33 skolkommissions betänkande Den första lärarhög- skolan. 152Den didaktiska diskussionen hängde bl.a. samman med att grundskollära r- utbildningsreformen betonade vikten av att blivande lärare skulle utbildas i didaktik (prop. 1984/85:122 Regeringens proposition om lärarutbildning för m.m.). 153Se vidare , T. (1990). På väg mot en pedagogisk dynamisk analys av innehållet. Forskning om Utbildning, nr 1. 258 En forskningsstrategi för... karutbildning i anslutning till lärarutbildningens andra delar borde ut- vecklas. (genom universitets- och högskolereformen 1977) kom ett stort antal utbildningar att helt inordnas i högskolan. Det gällde, utöver lärarutbildningen, socionom-, journalist- och bibliotekarieutbildningarna. utgör ingenjörsutbil d- ningen och de landstingskommunala vårdhögskolorna exempel på nya utbildningar vid högskolan. När socialhögskolorna respektive journalis t- högskolorna – och senare vårdhögskolorna – blev en del av högskolan etablerade dessa tre yrkesutbildningar en reguljär forskningsorganisa- tion. Ingen påtaglig förnyelse och förstärkning av forsknings- och for s- karutbildningsorganisationen kom emellertid till stånd avseende lärarut- bildningarna när dessa inlemmades i högskolan 1977. Flera institutioner med ansvar för tunga delar av den praktisk-pedagogiska utbildningen av lärare, institutioner vilka utbildade förskollärare och fritidspedagoger, kom i praktiken att fortsatt stå utanför forsknings- och forskarutbil d- ningsorganisationen. Merparten av lärarutbildningarna saknade direkta övergångsmöjligheter till forskarutbil dning. När det gäller relationen professurer/studenter fanns det /1994 1 professur per 3 100 lärarstudenter. I jämförelse med andra akademiska yrkesutbildningar är denna siffra högst oförmånlig. För t.ex. psykolog- och socionomstuderande var relationen 1 per 240 respektive 1 per 490. Det är dock viktigt att påpeka att antalet professurer inom l ä- rarutbildningsområdet genom lokala initiativ ökat . De n- na ökning tycks fortsätta. Den problembild som gäller kopplingen mellan lärarutbildning och forskning kan sammanfattas enligt följande: Trots återkommande fö r- ändringar inom lärarutbildningsområdet har forskningsanknytningen inte fått den utbildningsvetenskapliga grund som ligger i lärarutbild- ningens intresse.154 Lärarutbildningen har en svag vetenskaplig bas och saknar i stort sett egna forskningsresurser.155 De institutioner som i hu- vudsak endast medverkar i lärarutbildningen (ofta omnämnda som lära r- högskoleinstitutioner eller lärarutbildningsinstitutioner) saknar i allmä n- het fasta forskningsresurser och de bedriver ej forskarutbildning, vilket medför att undervisningen/utbildningen inte alltid i tillräcklig omfattning kunnat vila på vetenskaplig grund. Andelen forskarutbildade lärare vid dessa institutioner är jämförelsevis låg. I och med en svag vetenskaplig 154 Professionella lärare? – utvärdering av grundskolläraru t- bildningen, stencil , 1995, s. 67. rap p- ortserie 1996:1 R. , s. 7. En forskningsstrategi för ... 259 bas har främst dessa delar av lärarutbildningen haft låg status inom hö g- skolan men också i skolväsendet och i samhället i ö vrigt. 12.3Forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens område I betänkandet Lärarutbildning i förändring föreslogs bl.a. att särskilda medel skulle anvisas för att påskynda en process som bygger upp fors k- ningsresurser direkt anknutna till lärarutbildningen och också stimulerar forskningen vid andra institutioner, som medverkar i lärarut- bildningen så att dessa kommer att intressera sig för skol- och utbil d- ningsfrågor. Efter en försöksperiod, som enligt betänkandet kunde pågå , borde medel överföras till fasta anslag för forskning och forska r- utbildning. Särskilda medel för forskning och kompetensutveckling, vilka skulle fördelas av , ställdes också till förfogande av rik s- dagen för en treårsperiod, som håller på att avslutas. Vad som b e- handlas här gäller således det andra steget, nämligen tillskapandet av fasta resurser för forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens område. Från allmänna utbildningspolitiska utgångspunkter gäller problemen vilka åtgärder som staten kan och bör vidta när forskning och forskaru t- bildning avseende lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet skall förstärkas och utvecklas. Hur stora resurser skall och kan anvisas? Hur säkerställs att anvisade medel verkligen tillfaller lärarutbildningarna? Frågorna gäller således också arten och graden av central styrning i en allt mer decentraliserad högskola. Men frågor om forskning och forska r- utbildning gäller också relationer mellan olika finansieringskä llor. konstaterar att forskning på lärarutbil d- ningens område rimligen i första hand måste finansieras via stat och kommun. Näringslivets medverkan är och bör sannolikt vara en annan än vad som är fallet t.ex. inom medicinsk, teknisk och naturvetenskaplig forskning. Flera av de finansieringsmöjligheter som tidigare fanns för forskning med anknytning till lärarutbildning finns . Detta gäller t.ex. de särskilda anslag till universitetspedagogisk forskning som tillkom . De forskningsanslag som tidigare förvaltades av /har kraftigt minskat. Lärarutbildningens tvärvetenskapliga karaktär, parad med dess svaga ställning inom unive r- siteten, har säkert bidragit till att forskningsråden ej heller i nämnvärd grad uppmärksammat lärarutbildningen. Någon motsvarighet till ett m e- dicinskt forskningsråd finns inte på lärarutbildningens område. 260 En forskningsstrategi för... riskt sett inrättades forskningsråden för att stimulera och utveckla fors k- ning vid universitet och högskola. Det är således alldeles klart att det medicinska forskningsrådet betydde mycket för att utveckla och stärka forskningen vid de medicinska fakulteterna. Det som är det soci- alvetenskapliga forskningsrådet har haft stor betydelse för att utveckla forskning med anknytning till och inom universitetsämnet socialt arbete. Någon motsvarighet till den relation som (också ekonomiskt) utveck- lats mellan å ena sidan landsting och å andra sidan sjukvårdsutbildning och medicinsk vetenskap har inte på allvar diskuterats avseende lärarut- bildning. anser därutöver att det är nödvändigt att beakta skilda förutsättningar avseende forskning och forskarutbildning mellan universiteten och de mindre och medelstora högskolorna. Högskoleförordningen och förarbetena till densamma har på viktiga punkter ändrat förutsättningarna för den fortsatta diskussionen om forskning och forskarutbildning. I den nya lydelsen av förordningen (SFS 1998:80) används t. ex. inte fakultetsbegreppet. Den diskussion, som fördes i betänkandet Lärarutbildning i förändring om en eventuell särskild fakultet för l ärarutbildning är därför inaktuell. 12.4Den pedagogiska yrkesverksamhetens utveckling och forskning vill understryka att ett tungt argument för att förstärka forskning och forskarutbildning på lärarutbildningens område hänger samman med förändringarna inom yrkesområdet under 1990- talet. I en decentraliserad och målstyrd pedagogisk yrkesverksamhet ställs nya krav på de anställda att självständigt kunna utforma och u t- veckla arbetet. Kravet på professionellt genomförande förstärks. Detta ställer krav på bl.a. en fördjupad förmåga till teoretisk reflektion över den egna verksamheten, fördjupade kunskaper inom olika ämnes- och kunskapsområden, god kännedom om och kontakt med forskning samt en professionell identitet som innebär att självständigt kunna svara för lokal utveckling. De yrkesverksamma har ett medansvar för att teorier och modeller för yrkesutövandet successivt utvecklas. Detta synsätt svarar också mot samhällets krav på livslångt lärande. För att hantera det förändrade pedagogiska uppdraget fordras enligt en välutvecklad och mångfacetterad fors k- ningsmiljö som har en god kontakt med yrkesverksamheten. Forskning kommer att få en annan funktion och en annan inriktning när de yrkes- En forskningsstrategi för ... 261 verksamma både efterfrågar forskningsresultat och dessutom själva forskarutbildar sig och forskar för att utveckla den pedagogiska ver k- samheten. I denna situation fordras dels en forskning som utgår från verksam- hetens frågor och som därmed måste situationsanpassas, dels ett nä r- mande mellan universitet/högskolor och kommunerna, vilket kan öka de yrkesverksammas möjligheter att forska i skolan om skolan. Det är i detta sammanhang som lärarutbildningen får en central uppgift: både när det gäller att förbereda studenterna på en s.k. verksamhetsnära forskning och att fungera som en länk mellan utvecklingsarbete i förskola och skola och den forskning som pågår vid universitet och högskolor. En sannolik utveckling är att forskning om förskola, skola, fritidshem och vuxenutbildning i högre grad kommer att stimuleras av de regionala ut- vecklingscentra som växer fram. För lärarutbildningen skall det vara naturligt att samspela med ped a- gogisk yrkesverksamhet; exempelvis genom att medverka i eller leda fortbildningskurser, seminarier, cirklar eller forskningsförankrade sk ol- utvecklingsprojekt kring de innehållsliga områden som efterfrågas och/eller som forskarna arbetar med (se vidare kapitel 13). En verksam- hetsnära forskning ställer krav på att det praktiska arbetet och lärargä r- ningen står i centrum för forskarnas uppmärksamhet. Denna inriktning ökar möjligheten att föra in forskning och forskningsresultat i läraru t- bildningen. Det gäller då såväl i den verksamhetsförlagda som i den hö g- skoleförlagda delen av utbildningen. Att de pedagogiskt yrkesverksamma själva skall utveckla kunskaper leder till att det kommer att finnas en arbetsmarknad för forskarutbildade lektorer också utanför högskolan. Enligt skollagen (2 kap. 3 §) skall det anställas lektorer inom gymnasieskolan samt numera även inom gymna- sial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Merparten av lektoraten inom gymnasieskolan har dock tillsatts med adjunkter. vill här mycket starkt betona betydelsen av att lektorer skall finnas inom alla skolformer. Universitet och högskolor behöver därför utveckla långsiktiga strategier för att kunna möta detta behov. Kommi t- téns förslag till direktanslutningar till forskarutbildning, ett ökat utbud av forskarutbildningsalternativ och insatser för att öka möjligheter för redan yrkesverksamma lärare att forskarutbilda sig kan leda till att allt fler lärare inom skolväsendet uppnår lektorskompetens. Behov av forskarutbildad personal inom grundskola och förskola har också påtalats av arbetsgivare, arbetstagare och staten. 156 Under 1990- talet har dock kraven på fler forskarutbildade högskolelärare inom hö g- 156 Se Avtal 2000; Regeringens forskningsproposition 1996/97:5; Budgetpro- positionen 1996/97:1; Skrivelse från 1996-3-27. 262 En forskningsstrategi för... Utvecklingen har inneburit att skolan tvingas att konkurrera med högskolan om den ringa andel lärare som är forskarutbildad. Det är därför mycket viktigt att förskola, skola, fritidshem och vuxenutbildning utformas så att tjänster, vilka kräver forskarutbildning, ökar. Utan en ökning av forskarutbildade och en förstärkning av forskningen inom de s- sa pedagogiska yrkesverksamheter kommer knappast en fördjupad kun- skapsutveckling till stånd. Förstärkningsåtgärderna bör lokalt inordnas i en organisatorisk ram som ökar utbytet mellan högskola och skola men också mellan olika forskningsmiljöer på hö gskolan. Enligt står det klart att kommunerna b e- höver utveckla förutsättningar och villkor för pedagogiskt yrkesver k- samma att självständigt kunna bedriva exempelvis utrednings- och ut- vecklingsarbete, utvärdering, projektarbeten etc. Det handlar också om att skapa förutsättningar för att personalen kan delta i forskaru t- bildning, i forskning inom ramen för olika forskningsprojekt. Ett syfte med en sådan fördjupning av yrket är att etablera en expertis på den l o- kala nivån. Så kan nya uppgifter och funktioner växa fram. Det öppnar för en ny typ av karriärtjänst inom den pedagogiska sektorn. 157 kommer det då att finnas personal med en djupare kunskap inom olika ämnes- och kunskapsområden. De kan aktivt bidra till att utveckla verk- samhetens gemensamma professionella grund och genom olika insatser (t.ex. handledning, egen forskning, deltagande i regionala eller nationella forskningsprojekt) medverka till kunskapsutveckling inom skolan. Det innebär en kvalificerad och fördjupad utbildning och kompetensutvec k- ling. Mot denna bakgrund föreslår att den forskarutbildning med direkt knytning till lärarutbildningsområdet, som skisseras i detta kapitel, skall ge kompetens för lektorat inom skola, fö r- skola, fritidshem och vuxenutbildning. Sådana tjänster syftar till att ut- veckla yrkesrollen och verksamheten och skapar dessutom förutsättnin g- ar för tjänsteutbyte mellan kommun och lärarutbildning och öppnar även för nya slag av kombinationstjänster där en lektor inom lärarutbildningen utövar läraryrket i skola, i förskola, i fritidshem eller i vuxe n- utbildning. 157 Denna diskussion är på intet sätt ny. Förslag om införande av särskilda pedagogiska lektorat diskuterades i offentliga utredningar redan under 1940- talet. En forskningsstrategi för ... 263 I den utveckling som skisserats i det föregående återfinns ett antal balansproblem mellan universiteten/högskolorna å ena sidan och den pedagogiska yrkesverksamheten å den andra sidan. Det första balan s- problemet gäller högskolans behov av att utbilda forskare och bedriva forskning för att kunna upprätthålla en hög kvalitet inom lärarutbil d- ningen i förhållande till den pedagogiska yrkesverksamhetens behov av forskarutbildad personal. Det andra balansproblemet gäller forskningens inriktning, dvs. i vilken grad och på vilket sätt forskningen skall styras av fältets behov. ser det som angeläget att respektive universitet och högskola beaktar nämnda balansproblem när man lokalt utformar en forskarutbildning för lärarutbildade men även i uppbyggandet av forskning. anser att en nationell forskningsstrategi för lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet krävs för att komma till rätta med de problem som här har uppmärksammats. Strategin skall stärka den vetenskapliga basen för en akademisk yrkesutbildning, utgöra en referensram för forskning knuten till förskola, skola, fritidshem och vuxenutbildning men också till annan pedagogisk yrkesverksamhet. Forskningsstrategin skall öka den professionella identiteten hos pedago- gisk personal. Det gäller t.ex. en gemensam kunskapsbas, gemensamma etiska principer och ett gemensamt professionellt språk. I strategin ryms överväganden som gäller för den nationella nivån, med syftet att utveckla en övergripande forskningssyn och ett nationellt samarbete för såväl l ä- rare vid lärarutbildningen som för den pedagogiska verksamhetens pe r- sonal. På den regionala nivån är motsvarande mål att samordna fors k- ningsfrågor och forskarutbildning inom flera universitet och högskolor. På lokal nivå är syftet att etablera långsiktiga planer för lokal skolu t- veckling och för personalens kunskapsfördjupning och kompetensu t- veckling. En förstärkt forskning och forskarutbildning måste svara mot behov inom yrkeslivet men också inom lärarutbildningen. Andelen forskarutbil- dade lärare inom det kommunala skolväsendet och inom förskolan är låg. Detsamma gäller för lärare inom universitet och högskola som i huvu d- sak arbetar inom lärarutbildningen. Ett viktigt motiv för en utbyggd forskarutbildning är därför att genom denna säkerställa och höja läraru t- bildningens kvalitet. menar att det således finns anledning att förstärka lärarutbildningens vetenskapliga bas. Exempelvis har målsät t- ningen att lärarutbildningen skall vara en sammanhållen utbildning, vil- ket formulerades redan i universitets- och högskolereformen 1977 men också utgjorde en viktig utgångspunkt för reformeringen av grundskoll ä- 264 En forskningsstrategi för... rarutbildningen , knappast infriats.158 Kommittén anser att läraru t- bildningen skall utformas så att det klart framgår att det primära målet är utbildning för en pedagogisk yrkesverksamhet där den yrkesutövande förväntas vara aktiv i en kontinuerlig utveckling av förskola, skola, fr i- tidshem och vuxenutbildning. För detta fordras, enligt Lärarutbildning s- kommittén, en bred vetenskaplig bas för lärarutbildningen, en utbyggd forskning och forskarutbildning samt ett eget vetenskapsområde. ser kommittén betydelsen av att bredda lärarutbildnings- perspektivet till att också omfatta lärande i arbetslivet . Framför allt e f- tersom de lärare som utbildas kan komma att verka inom ett bredare yrkesfält än det nu gälla nde. I olika sammanhang förmedlas budskapet att kunskap kommer vara den mest väsentliga produktionsfaktorn i det nya samhället. Den industriella produktionen krävde i och för sig också kunskaper men de var mer st a- bila och räckte ofta hela livet.