sou · GNB3102 · 2000-01-01 00:00:00 — övergripande sektorsansvar kommer även fortsättningsvis att innebära ett avgörande inflytande över inriktningen av dessa program, eftersom de är att betrakta som en förlängning av den nationella politiken på högskoleområdet. Hanteringen av EU- programmen är en mycket liten del av verkets verksamhet och den administrativa och handläggande sårbarheten är betydande. 52 6OXWVDWVHU RFK I|UVODJ bedömer att samordningsvinster kan göras vid en överflyttning av verksamhet och berörd personal till Programkontoret. De goda kontakter som har med landets högskolor och universitet kan utnyttjas av Programkontoret. Programkontoret har deklarerat att man avser låta högskolor och universitet få ett stort in- flytande över programmets organisation. I ett senare avsnitt återkom- mer kommittén till frågan om hur samverkan mellan myndigheterna kring EU-programmen skall ske framöver. Kommittén föreslår att även fortsättningsvis skall ansvara för de två program på ungdomsområdet (Ungdom för och Europeisk Volontärstjänst) som förs samman till det nya programmet Ungdom. Skälen för kommitténs förslag är följande: Även om det finns samverkansfördelar med en överflyttning av an- svaret för ungdomsprogrammen, så överväger de negativa konsekven- serna. Dessa bottnar främst i uppdrag och verk- samhet som sektorsmyndighet och den därmed sammanhängande sam- ordningen av nationella och internationella projekt. har jämfört med och ett annorlunda uppdrag. Man har inte samma tonvikt på uppfölj- ning, utvärdering och granskning som de två andra myndigheterna. Istället har ett mer uttalat ansvar att stödja lokalt utvecklingsarbete samt ett i regleringsbrev formulerat uppdrag att främja internationellt utbyte. Denna tonvikt på stödjande verksamhet präglar myndigheternas verksamhet och arbetsformer. finns en betydande samordning mellan hantering av nationella program och EU-programmen. Handläggningen av projektansökningar till EU-programmen innehåller ett betydande inslag av aktiv utveckling av den lokala ungdomspolitiken i de orter som berörs. Enkelt uttryckt kan man säga att programmen används som en hävstång för att nå nationella mål. De är därmed ett centralt instru- ment för måluppfyllelse. En överflyttning av programmen skulle inne- bära att möjlighet att fullgöra sitt uppdrag, som detta är formulerat, allvarligt skulle inskränkas. Det är vidare oklart i vilken utsträckning som EU- kommissionen kommer att initiera en närmare organisatorisk integration av Ungdom med och . En modell med delat ansvar mellan och Programkontoret harmoniserar med den organisation som finns på EU-nivå. 6OXWVDWVHU RFK I|UVODJ 53 förändringar av ske , kan nya former för samverkan och delat ansvar behöva diskuteras. Ur brukarperspektivet med fokus på tillgänglighet kan två myndig- heters delade ansvar för EU-programmen medföra nackdelar. Program- kontorets styrka, en dörr in, går rimligen lite förlorad om det finns två dörrar in. Här bör emellertid påpekas att målgruppen för programmen inte är fullt ut densamma, som ungdomsledare och lokala nätverk är sannolikt mer vana vid att vända sig till Ungdomssty- relsen. Kommittén bedömer dock att informationsinsatserna gentemot brukarna kan vidgas och effektiviseras med en gemensam ram för in- formation om alla EU-program. Därför kan det vara befogat med ett uppdrag till Programkontoret att svara för en samlad information om EU-program som även omfattar Ungdom. En programgemensam hem- sida på Internet är en möjlighet att fullgöra ett sådant uppdrag. En tät relation mellan respektive myndighets informationsfunktioner är en förutsättning. Kommittén föreslår att ansvaret för de av och bidrag som rör internationella utbyten och kontakter flyttas över till EU Programkontoret. De bidrag som fördelar för extraundervis- ning i svenska till utbytesstuderande och till fortbildning av lärare för undervisning i olika ämnen på andra språk än svenska bör dock ligga kvar på . Skälen för kommitténs förslag är följande: Målgruppen för för internationellt utbyte är i allt väsentligt samma som för de EU-program inom skolområdet som Programkontoret redan svarar för. Det förekommer ofta att projekt och skolor söker från bägge håll och även om det sker ett samråd mellan myndigheterna så torde en överföring öka möjligheterna till sam- ordning och minska riskerna för dubbelarbete. Det är angeläget att målgruppen (elever, lärare och andra verksam- ma inom skolområdet) får en gemensam ingång för ansökan om stöd till internationellt utbyte. Det borde vara möjligt att effektivisera t.ex. informationsinsatserna genom att Programkontoret ges ett samlat an- svar för alla internationella utbytesprogram på skolområdet. Ett problem i sammanhanget är att inte riktar sig till utbyte inom EU. Även om unionens länder dominerar vad avser antalet projektansökningar så är det viktigt att upprätthålla ett utbyte också med andra delar av världen. Det leder kommittén till att fundera över namnet på Svenska EU Programkontoret . Se nedan- stående förslag. 54 6OXWVDWVHU RFK I|UVODJ Det är av största vikt att samrådet mellan och Program- kontoret sker så att de internationella utbytesprogrammen/stipendierna fortsätter att vara en del av den nationella skolutvecklingen. Därför måste ha ett avgörande inflytande över programmens inrikt- ning. I avsnittet om samråd mellan myndigheterna återkommer kom- mittén till frågan om hur detta inflytande skall organiseras. De förslag som kommittén nu lägger innebär en relativt tydlig roll för Programkontoret. Myndigheten skall ansvara för internationella pro- gram inom utbildningsområdet, både inom och utom den Europeiska Unionen. Programkontoret skall på intet sätt ta över sektorsmyndig- heternas ansvar för de internationella frågorna eftersom detta självklart är en förlängning av den nationella politiken inom respektive område. Istället skall kontoret specialisera sig på en effektiv och kundanpassad hantering av de olika utbytesprogram som inrättats för att stimulera internationaliseringen. Detta innefattar även ett ansvar för information till berörda målgrupper. Kommitténs förslag till ansvarsfördelning bör också få betydelse för frågan om myndighetens namn. Namnet bör ändras i syfte att tydlig- göra två saker; för det första inriktningen på internationella utbild- ningsprogram för det andra det faktum att programmen inte endast av- ser den Europeiska Unionen. Kommittén har dock inget konkret förslag till namn på myndigheten. 5.2Kontakter och samråd mellan de aktuella myndigheterna De nuvarande kontakter och samrådsorgan som successivt har b yggts upp mellan sektorsmyndigheterna och Programkontoret har fungerat väl utifrån nuvarande ansvarsfördelning för programmen. De förslag om ett ändrat programansvar som kommittén lägger fram ställer emel- lertid delvis nya och förändrade krav på dessa kontakter och formella samrådsstrukturer, som viktiga element i den nuvarande strukturen bör bevaras. Till de nya inslagen i den VDPUnGVVWUXNWXU Sn |YHUJULSDQGH QLYn som kommittén föreslår hör ett mera formaliserat bilateralt samråd på ledningsnivå. Kommittén föreslår därtill att de tre sektorsmyndigheter- na ges representation i och att Programkon- toret ges representation i . För att bevara de 6OXWVDWVHU RFK I|UVODJ 55 viktiga relationer som byggts upp mellan sektorsmyndigheterna, ar- betsmarknadens parter och andra organisationer är det därtill av stor betydelse att det finns kvar en rådgivande program som Programkontoret kommer att svara 2000. Myndigheten har därutöver självt att bestämma vilka ad hoc organ som kan anses nödvändiga. 6DPUnGVRUJDQ Sn |YHUJULSDQGH QLYn ·De tre sektorsmyndigheterna ges representation i ·Programkontoret ges representation i Kommittén föreslår vidare att det inrättas en Q\ VDPUnGVVWUXNWXU Sn SURJUDPQLYn dels för att tillförsäkra sektorsmyndigheterna ett inflytan- de över inriktning och urvalskriterier, dels för att tillförsäkra Program- kontoret den expertkunskap som sektorsmyndigheterna besitter. Pro- gramråden bör förutom berörd myndighet ha en bred representation från målgruppen för respektive program. 3URJUDPUnG I|U ·Utvecklingsprogram inom högskoleområdet (Programkontoret) ·Utbytesprogram inom högskoleområdet (Programkontoret) ·Utvecklingsprogram inom skolområdet (Programkontoret) ·Utbytesprogram inom skolområdet (Programkontoret) 56 6OXWVDWVHU RFK I|UVODJ 5.3Ekonomiska och personella resurser Av kommitténs förslag om ett förändrat programansvar följer vissa budget- och personalkonsekvenser. %XGJHWNRQVHNYHQVHUQD avser en omföring av medel under stadsbud- getens Utgiftsområde 16, från vissa av och Högskolever- kets anslag till anslaget A16 Svenska EU Programkontoret. De anslag som berörs är anslaget A1 , vad avser administrations- kostnader, totalt samt anslaget A2 Utveckling av skol- väsende och barnomsorg, anslagsposten 6, vad avser verksamhets- medel, vilka var ca . För Högskole- verkets del berörs anslaget C1 , vad avser administra- tionskostnader, totalt , exkl. kostnader för utrustning och lokaler samt anslaget 16 B 52.11 Särskilda utgifter inom universi- tet och högskolor-Tempus, vad avser verksamhetsmedel, vilka uppgår till . Kommitténs bedömning är vidare att vissa ut- ökade resurser bör tillföras Programkontoret för EU-programmen inom den högre utbildningen. Utöver detta bör medel även ställas till Pro- gramkontorets förfogande för överförings- och initialkostnader för des- Kommittén bedömer att dessa engångskostnader för konfe- renser, seminarier personalutbildning och informationsinsatser är i storleksordningen 1–. Programkontoret bör ges i upp- drag att komma tillbaka med en närmare specifikation av nämnda kost- nader. Vissa medel för informationsinsatser avseende det nya pro- grammet Ungdom bör också föras till Programkontoret. Ungdomssty- relsen och Programkontoret bör ges i uppdrag att nå en överenskom- melse om detta. 3HUVRQDONRQVHNYHQVHUQD avser den personal som arbetar med de arbetsuppgifter som skall föras över till Programkontoret. Vid be- manningen av dessa tjänster vid Programkontoret gäller skyldighet att iaktta bestämmelserna i § 6b lagen (1982:80) om anställningsskydd, vars innebörd är att den personal som huvudsakligen arbetar med dessa frågor skall erbjudas en överflyttning till den nya myndigheten. Det handlar om 0,8 tjänster vid och 4,25 tjänster vid Hög- skoleverket. 6OXWVDWVHU RFK I|UVODJ 57 5.4Ändringar i myndigheternas instruktioner och andra förordningar Kommittén kan inte se att det lagda förslaget föranleder några föränd- ringar i och instruktioner. Däremot bör ett tillägg göras till Programkontorets instruktion (SFS 1997:1231). Det avser innehållet i den inledande meningen i 1§, under Programkonto- rets uppgifter, som enbart ger uttryck för att Programkontoret ansvarar för EU-program. Vidare medför förslaget ändringar i Statens skolverks författnings- samling (SKOLFS 1993:17), som reglerar och bidrag för att främja internationella kontakter m.m. Kommittén har mot bakgrund av den begränsade tid som stått utred- ningen till förfogande prioriterat att göra en analys och lägga förslag om programansvaret för de program vars nuvarande värdmyndigheter funnits representerade i kommittén. Vår uppfattning är emellertid att det framgent finns skäl för att utreda en förändrad ansvarsfördelning och därmed ytterligare samordning beträffande andra närliggande pro- gram. I kapitel 4 i betänkandet har vi i kommittén analyserat för- och nack- delar med ett förändrat huvudmannaskap för det föreslagna nya pro- grammet Ungdom. Vi har därvid funnit att det kan finnas väsentliga samverkansfördelar med en överflyttning av ansvaret för Ungdom till Programkontoret, t.ex. det nära sambandet mellan ungdomsprogrammet och utbildningsprogrammen. Vi har också pekat på argument som talar för att programmet bör ligga kvar på , t.ex. sam- verkansfördelarna mellan hantering av nationella program och europaprogrammet. Det föreligger dock enligt undertecknades bedömning en osäkerhet om ett flertal omständigheter som är av stor betydelse för ett definitivt ställningstagande i huvudmannaskapsfrågan. Dessa osäkra omständig- heter är följande. ·EU har ännu inte fattat något beslut om innehållet i eller kostnads- ramarna för det föreslagna programmet Ungdom. Ett sådant beslut kan som tidigast fattas vid det planerade minsterrådsmötet i novem- ber . ·Det är också oklart i vilken utsträckning EU- kommissionen kommer att genomföra den aviserade organisatoriska integrationen av Ungdom med Sokrates- och Leonardoprogrammen. ·Regeringen lämnade en proposition om framtida samlad ungdomspolitik (prop. 1998/99:115 På ungdomars villkor). I denna proposition har regeringen föreslagit övergripande mål för en sam- lad ungdomspolitik. Regeringen har i propositionen också aviserat att målen och arbetsuppgifterna för i samband härmed kan komma att förändras och anpassas. Undertecknade anser att dessa omständigheter är av betydelse för ett slutligt ställningstagande i huvudmannaskapsfrågan för programmet Ungdom. Vi anser följaktligen att kommittén i stället för ett ställnings- tagande i frågan skulle föreslagit att regeringen fattar beslut först när klarhet föreligger i de avseenden som redovisats ovan. gångspunkt för regeringens slutliga beslut anser vi då vara den analys som kommittén har redovisat. Ansvarsområdet för Svenska EU- programkontoret för utbildning och Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté tillkallas med uppgift att utreda det framtida ansvarsområdet för för utbildning och kompetensutveckling. Utredningen skall syfta till att underlätta och förenkla tillgängligheten och deltagandet i de aktuella programmen för berörda målgrupper. för utbildning och kompetensutveckling inrättades som en delegation 1995 för att efter det svenska inträdet i den europeiska unionen administrera bl.a. utbildningsprogrammen inom ramen för det europeiska samarbetet. Myndigheten har därefter växt mycket snabbt och administrationen av program, mål och initiativ har successivt ökat i omfattning. Myndighetens verksamhetsområde står nu inför av stora förändringar. Utbildningsprogrammen och ersätts av nya program . Då inleds också en ny programperiod för strukturfonderna. EU-programkontorets verksamhet har med anledning av detta varit föremål för översyn. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera verksamheten vid . Det övergripande syftet med utvärderingen var att ge regeringen ett underlag för framtida ställningstaganden till hur genomförandet av EU- programmen inom EU-programkontorets nuvarande ansvarsområde och närliggande verksamheter bör organiseras. Därtill har en särskild utredare haft i uppdrag att föreslå inriktning av nya mål 3 inom som skall ersätta bl.a. nuvarande mål 4. Förslagen redovisades för näringsministern . Utredaren angav fyra alternativ för den framtida organisationen av nya mål 3. )|UVODJHQ KDU UHPLVVEHKDQGODWV Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att utarbeta ett förslag till ett samlat programdokument för Europeiska socialfondens mål 3 avseende . En av utgångspunkterna för utredningen är att skall utgöra förvaltningsmyndighet för det nya mål 3. Ansvaret för genomförandet av utbildningsprogrammet är delat mellan EU-programkontoret och medan ansvaret för utbytesprogrammen Ungdom för och Europeisk volontärtjänst för ungdomar som slås samman till Ungdom ligger på . I EU:s nya program inom utbildnings- och ungdomsområdet understryks betydelsen av nära samordning när det gäller genomförandet av , och . Ett uttryck för detta är kommissionens avsikt att sammanföra det tekniska stödet för de tre programmen till ett enda kontor i . Vidare slår också kommissionen fast att programmen skall stödja medlemsländernas nationella politik inom respektive område. En kommitté tillkallas för att utreda EU-programkontorets framtida ansvarsområde. Kommittén skall mot denna bakgrund pröva eventuella fördelar och nackdelar med en ökad samordning eller ändrad ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter vad gäller EU:s utbytesprogram Ungdom eller delar därav, samt om bör ges ansvaret för delprogrammet och programmet Tempus. I detta sammanhang skall kommittén även pröva om det är lämpligt med en ökad samordning eller ändrad ansvarsfördelning också vad gäller andra internationellt inriktade åtgärder inom respektive myndighets område. Det kan gälla vissa andra utbytesprogram, praktik och stipendier. Kommittén skall redovisa hur kontakter och samråd bör etableras mellan de fyra berörda myndigheterna för att programverksamheten skall nå högsta möjliga effektivitet även när det gäller nationellt utvecklingsarbete. Kommittén skall även vara oförhindrad att föreslå andra justeringar i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna på detta område, som kan framstå som särskilt påkallade. En viktig utgångspunkt är att förslagen skall vara ägnade att underlätta och förenkla tillgänglighet och deltagande i program-men för berörda målgrupper. Kommittén skall följa de direktiv som anges i Kommittéförordning (1998:1474) samt redogöra för de budgetmässiga konsekvenserna av sina förslag. Eventuella särskilda personalkonsekvenser skall belysas. Kommittén skall även redovisa olika förändringar i myndigheternas instruktioner samt andra förordningsändringar som förslagen eventuellt kan föranleda. Kommittén skall samråda med den särskilde utredaren för ett samlat programdokument för Europeiska socialfondens mål 3 m.m. Kommittén skall redovisa uppdraget till regeringen .