sou · GNB3105d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Föränd ringarna i fråga om direkt- åtkomst gäller främst mellan myndigheter inom samma för valtnings- organisation, t.ex. mellan skattemyndigheter, men även mellan skatteför- valtningen, exekutionsväsendet och . Detta kommer att kunna medföra stora fördelar från effektivitetssynpunkt. De ekono miska konsekvenserna är emellertid inte möjliga att beräkna, eftersom det av- görande är i vilken omfattning de möjligheter våra lagförslag ger till utökad direktåtkomst kommer att utnyttjas . Enligt vår bedömning finns det emellertid allmänt förutsättningar för besparingar genom den ökade flexibilitet som blir följden av våra lagförslag. Vi har utformat våra lagförslag med syfte att lagstiftningen skall bli mer teknikoberoende än . Det innebär dels att vår förslag inte kommer att innebära några direkta kostnader för de aktuella verksam- heterna i samband med ikraftträdandet, eftersom de datasystem som utnyttjas eller är under utveckling inom skatteförvaltningen, exeku- tionsväsendet och kan bibehållas utan förändringar. tidigt tillåter våra förslag att datasystemen kan för ändras i stor omfattning utan att det blir nödvändigt med anpassning av regel verken på lagnivå. Vi föreslår att frågor som till stor del beslutas av riks- dagen, skall beslutas av regeringen eller av eller . Det innebär enligt vår uppfattning att det kommer att finnas förutsättningar att snabbare genomföra de föränd ringar av regelverken som behövs för att dator tekniken skall kunna utnyttjas effektivt. Även förändringar som kan krävas av de bestäm melser som reglerar behandlingen av personuppgifter m.m., till följd av änd ringar i de materiella regelverk som styr verksamheterna inom skatteför valt- ningen, exekutionsväsendet och hos , bör kunna genomföras snabbare och enklare än . Vi föreslår att de för vårt uppdrag aktuella myndigheterna, utan sär- skild begäran därom, inte skall vara skyldiga att lämna information om Konsekvenser av våra förslag 415 uppgifter som behandlas på automatiserad väg i elektroniska handlingar. Motsvarande bestämmelse finns i skatteregisterlagen (1980:343) och utsökningsregisterlagen (1986:617), men inte i övriga aktuella re- gisterförfattningar. Möjligheten att göra nämnda undantag ges inte hel ler i personuppgiftslagen. Efterhand som den elektroniska ärendehanteringen utvecklas hos myndigheterna, kan det förväntas att allt större mäng der material som härrör direkt från kontakter med en skilda kommer att lagras elektroniskt. Det kan röra sig om deklara tioner och ansökningar samt beslut och andra handlingar som regelmässigt skickas till parterna i ett ärende. Vår bedöm ning är att skatte- och kronofogdemyndigheterna, utan de föreslagna undantagen, sanno likt skulle komma att drabbas av kostnadsökningar jämfört med , genom att elektro niska handlingar regelmässigt skulle behöva sändas ut till enskilda som begär infor mation om vilka personuppgifter som behandlas om dem. För övriga myndig- heter kommer förslaget sannolikt, efterhand som nya elektroniska ären- dehanteringssystem utvecklas, att innebära mindre kostnadsökningar än vad som annars skulle ha varit fallet. Våra förslag till lagar om behandling av personuppgifter m.m. kom- mer med nödvändighet att kräva vissa utbildningsinsatser hos de myn- digheter som berörs av för slagen. Preliminära beräkningar från Riks- skatteverket pekar på att det kan röra sig om kostnader i storleks ord- ningen 5–. Det bör därvid noteras att utbildnings in- satser till stor del är nödvändiga redan som en följd av an tagandet av dataskyddsdirektivet och införandet av personuppgiftslagen. Våra för- slag innebär således endast en viss ökning av planerade utbildnings- insatser. , som i mindre omfattning än öv riga aktuella myndig- heter berörs av våra lagförslag, räk nar preliminärt inte med några särskilda kostnader för utbildning till följd av för slagen i betänkandet. Vid sidan av de förslag som avser behandlingen av personuppgifter i myndigheternas verksamheter, föreslår vi att det skall införas ett star kare sekretesskydd i exekutionsväsendets exekutiva verksamhet. Det kommer att krävas vissa utbildningsinsatser till följd av de föreslagna änd- ringarna i sekretesslagen. Initialt kan kostnader även beräknas uppstå för kronofogdemyndigheterna till följd av lång sammare handläggning av ärenden som avser begäran från enskilda att få del av allmänna hand- lingar. Enligt bedömning kommer en förändrad sek re- tesslagstiftning dock inte att märkbart påverka tidsåt gången vid handläggningen av sådana ärenden. Sammanfattningsvis är det vår bedömning att förslagen i betänk andet initialt kommer att medföra vissa kostnader, främst till följd av att det krävs vissa utbildningsinsatser hos de aktuella myndigheterna. Dessa kostnader bedömer vi inte vara större än att de kan täckas av myndigheternas ordinarie anslag till utbildningsinsatser. 416 Konsekvenser av våra förslag bör våra förslag komma att medföra be sparingar genom de möjligheter som ges till ökad effektivitet vid ärendehanteringen inom främst skatte- förvalt ningen och exekutionsväsendet, men även hos . I 15 § kommittéförordningen anges att om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Enligt vår uppfattning medför våra förslag inte några konsekvenser i angivna avseenden. I de allmänna övervägandena i 4–8 kap. finns det kommen tarer till de föreslagna bestämmelserna i lagarna om behandling av personuppgifter m.m. i skatteförvaltningens, exekutionsväsendets och verk- samheter. Vi anser det därför inte nöd vändigt med särskilda författ nings- kommentarer av traditionellt slag vad gäller de lagförslagen. För att göra det lättare att återfinna de aktuella avsnitten i de allmänna över - vägandena, gör vi för de lagarna uppställningar med hänvis ningar till rätt avsnitt. 12.1Förslaget till lag om behandling av upp- gifter i skatteförvaltningens beskatt- ningsverksamhet 1 kap. Allmänna bestämmelser 3 kap. Enskildas rättigheter 12.2Förslaget till lag om behandling av per- sonuppgifter i skatteförvaltningens folk- bokföringsverksamhet 1 kap. Allmänna bestämmelser 3 kap. Enskildas rättigheter 12.3Förslaget till lag om behandling av per- sonuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar 1 kap. Allmänna bestämmelser 2 kap. Val- och folkomröstningsdatabasen 3 kap. Enskildas rättigheter 12.4Förslaget till lag om behandling av upp- gifter i exekutionsväsendets verksamhet 1 kap. Allmänna bestämmelser 2 kap. Exekutionsväsendets databaser Gemensamma bestämmelser om databaserna 3 kap. Enskildas rättigheter 12.5Förslaget till lag om behandling av upp- gifter i verksamhet 1 kap. Allmänna bestämmelser 3 kap. Enskildas rättigheter 12.6Förslaget till lag om ändring i sekretess- lagen (1980:100) 9 kap. 1 § I första stycket anges att sekretess gäller för verksamhet som avser förande av eller uttag ur register som avses i skatteregisterlagen (1980:343). Den bestämmelsen är föranledd av att de uppgifter som finns i skatteregister måste omfattas av absolut sekretess även hos kro- nofogdemyndigheter, som har direktåtkomst till uppgifter i registren. Vi föreslår att bestämmelsen ändras så att uttrycket beskatt ningsdatabasen enligt lagen (0000:000) om behandling av uppgifter i skatteför- valtningens beskattningsverksamhet ersätter vad som sägs om skatteregister. Denna ändring är föranledd av att de upp gifter som behandlas i skatteregister, i och med vårt lagför slag skall behandlas i beskattningsdatabasen. Ändringen innebär så ledes inte någon saklig för- ändring med avseende på de uppgifter som finns i skatteregister. Beskattningsdatabasen kommer emellertid att innehålla betydligt fler uppgifter än dessa, eftersom den ersätter inte bara skatteregistren utan samtliga de register som förs i beskattningsverksamheten, t.ex. punktskatteregister och fastighetstaxeringsregister. Vi gör i vårt lagförslag – med undantag för elektroniska handlingar – inte åt skillnad mellan de olika uppgifterna i beskattningsdatabasen i fråga om rätten för myndigheter utanför skatteförvaltningen att ha direktåtkomst till databasen. Samtliga uppgifter i beskattningsdatabasen bör därför om- fattas av sekretessen i 9 kap. 1 § sekretesslagen med avseende på förande av eller uttag ur databasen. I första stycket föreslår vi vidare det tillägget att sekretess skall gäl la i verksamhet som avser förande av eller uttag ur tulldatabasen enligt lagen (0000:000) om behandling av uppgifter i verksamhet. Enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen gäller i verksamhet med tull och andra skatter eller avgifter, att en uppgift får lämnas ut om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Att vi föreslår tilllägget för tull databasen är en följd av vårt för slag att även andra myndigheter än , närmare bestämt skatte- och kro- nofogdemyndigheter, skall få ha direktåtkomst till tulldatabasen. Utan bestämmelsen skulle uppgifter som hämtas från tulldatabasen inte med automatik omfattas av den hos gällande sekretessen när de används hos kronofogdemyndigheterna. Vi föreslår i och för sig att det skall införas ett omvänt skaderekvisit även för uppgifter hos kronofogdemyndigheterna, men det förslaget omfattar inte all verksam- het hos de myndigheterna. Dessutom har regeringen enligt våra förslag möjlighet att meddela föreskrifter om att ytterligare myndigheter får ha direktåtkomst till tulldatabasen. Genom det föreslagna nya fjärde stycket undantas vissa uppgifter hos skattemyndigheterna och från den absoluta sekretessen. För dessa upp gifter föreslår vi i stället att ett rakt skaderekvisit skall tillämpas. Bestämmelsen ersätter den sekretesslindrande bestämmelse som finns i 16 § skatteregisterlagen och som avser motsvarande uppgifter i skatteregistret. Vi anser att bestämmelsen har sin rätta plats i sekretesslagen och inte i den av oss föreslagna lagen om behandling av - uppgifter i skatteförvaltningens verksamhet. Bestämmelsen i det föreslagna femte stycket innebär enligt vårt för- slag att den hänvisning som görs till skatteregisterlagen tas bort. Den hänvisningen avser de sekretessbrytande bestämmelser som finns i 16 § skatteregisterlagen. Vi föreslår, som framgår ovan, att de be stäm- melserna skall föras över till 9 kap. 1 § fjärde stycket sekretess lagen. Någon motsvarande hänvisning behövs därför inte till den av oss före- slagna lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens verk- samhet. 9 kap. 19 § Vi föreslår i första stycket att det för sekretess inom exekutionsväsendet i mål eller ärende angående utsökning och indrivning samt för verksamhet enligt lagen (1986:436) om näringsförbud, skall sättas upp ett omvänt skaderekvisit. Det innebär, till skillnad mot vad som gäller , en presumtion för att sekretess gäller för uppgifterna hos krono fog- demyndigheterna. Innebörden av bestämmelsen redovisas ingående i avsnitt 9.4.6. Att sekretessen enligt vårt förslag skall gälla i mål eller ärende an- gående utsökning och indrivning samt för verksamhet enligt lagen (1986:436) om näringsförbud, innebär att i princip all til lämpning av ut- sökningsbalken och annan verkställighet samt arbetsuppgifter enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. och annan lagstiftning om kronofogdemyndigheternas borgenärsuppgifter, omfattas av sekretessbestämmelsen. Sekretess skall även gälla för den del av kro- nofogdemyndigheternas verksamhet som avser ansökan om och tillsyn över näringsförbud. Frågor om vilka verksamheter som skall om fattas av sekretess redovisas närmare i avsnitt 9.4.7. Vi föreslår att sekretess inte skall gälla för uppgift om för pliktelse som avses med den sökta verkställigheten i ett pågående mål. Med den tid under vilken ett mål är pågående avser vi tiden från det att målet kommer in till kronofogdemyndigheten till dess att det är klart att re- dovisas tillbaka till sökanden. För ett mål om betalning är det lik tydigt med handläggningstiden enligt 4 kap. 9 § utsökningsbalken, när målet kan vara föremål för utredning, verkställighetsåtgärder eller be vakning. Är må let däremot fullbetalt eller återkallat eller har handläggningstiden gått ut, är målet inte pågående även om kronofogde myndigheten inte hunnit återredovisa det till sökanden. Ett allmänt mål åter redovisas vanligtvis inte till sökanden, utan det ligger kvar hos kronofogdemyn- digheten till dess skulden betalas eller preskriberas. Allmänna mål kom- mer då i flertalet fall att vara pågående tills de betalas, pre skriberas eller i undantagsfall återkallas av sökanden. Den närmare innebörden av bestämmelsen redovisas i avsnitt 9.4.8. Av andra stycket framgår enligt vårt förslag att den sekretess som gäller enligt första stycket, även gäller för uppgifter som behandlas i utsöknings- och indrivningsdatabasen. Ändringen är föranledd av att de uppgifter som finns i utsökningsregistret, jämte vissa ytterligare uppgifter, skall återfinnas i den nämnda databasen. bär att sekretess gäller för en viss uppgift oavsett om den lagras elek- troniskt i databasen eller om den är dokumenterad på ett annat sätt i ett mål eller ärende. Innebörden av det föreslagna nya tredje stycket är att en konkurs- förvaltare inte på grund av den förstärkta sekretessen skall hindras att ta del av uppgifter om en enskild vars konkurs han förvaltar. Bestämmelser med liknande innebörd finns i 9 kap. 1 och 2 §§ sekretesslagen i fråga om uppgifter i skattemyndigheternas revisionspromemorior. Frågan behandlas närmare i avsnitt 9.4.6. 14 kap. 10 § Ändringen i första stycket 3 är föranledd av att vi föreslår att det även i 9 kap. 19 § sekretesslagen skall införas en bestämmelse om att upp gifter får lämnas ut till konkursförvaltare oaktat att sekretess gäller för uppgifterna. Liksom skattemyndigheterna och bör kronofog- demyndigheterna ha möjlighet att ställa upp förbehåll när sekretess be- lagda uppgifter lämnas ut till konkursförvaltare. Vi föreslår de ssutom ett nytt fjärde stycke i 9 kap. 1 §. 12.7Förslaget till lag om ändring i tullagen (1994:1550) Ändringen är föranledd av att vi föreslår att den gällande tull re- gisterlagen (1990:137) skall upphävas och ersättas av lagen om be- handling av uppgifter i verksamhet. I den lagen föreslås inte någon reglering av register som ingår i tulldatasystemet. I stället föreslås lagen reglera på vilket sätt uppgifter får behandlas i sy stemet. Vi föreslår att förutom övriga i paragrafen angivna myndigheter, även kronofogdemyndigheter skall ha rätt att från få uppgifter som rör import eller export. Ändringen motiveras utförligt i avsnitt 9.6. 12.8Förslaget till lag om ändring i kredit- upplysningslagen (1973:1173) Vi föreslår att det i kreditupplysningslagen skall införas en ny paragraf, 7 a §, till följd av de ändringar vi föreslår i 9 kap. 19 § sekretesslagen. Innebörden av bestämmelsen är följande. Ett kreditupplysningsföretag kan från en myndighet inom exekutionsväsendet hämta in en uppgift om förpliktelse som är föremål för verk ställighet i ett pågående mål om utsökning eller indrivning, eftersom en sådan uppgift enligt vårt förslag inte skall omfattas av sekretess enligt 9 kap. 19 § sekretesslagen. När den aktuella skulden har betalats eller målet av någon annan anledning avslutas, dvs. det är inte längre pågående (se avsnitt 12.6), kommer upp- giften att omfattas av sekretess. Den myndighet som lämnat ut uppgiften skall då upplysa kreditupplysningsföretaget om uppgiftens för ändrade status, varefter kreditupplysningsföretaget skall gallra upp giften ur sina register så snart det kan ske. En kreditupplysning får inte lämnas, innan uppgiften har gallrats. Den närmare innebörden av be stämmelsen redovisas i avsnitt 9.4.9 och 9.5. 12.9Förslagen till lagar om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt samt lagen (1994:1776) om skatt på energi I lagarna om tobaksskatt, alkoholskatt och skatt på energi, finns bestämmelser om att beskattningsmyndigheten skall föra register över personer som har godkänts som upplagshavare eller som är registrerade varumottagare samt över godkända skatteupplag. Ändamålen med dessa register är att tillhandahålla skattskyldiga och behörig myndighet i eller ett annat uppgifter om godkännande och regi- strering. I lagarna anges vidare vilka uppgifter som får finnas i registren samt bestämmelser om utlämnande och gallring av uppgifter. De uppgifter som finns i de register som avses i lagarna, SEED- register, får enligt våra förslag ingå i beskattningsdatabasen. I databasen får uppgifter behandlas för bl.a. samma ändamål som nämn da register. Regleringen av beskattningsdatabasen innehåller dessutom grund- läggande bestämmelser om utlämnande och gallring av uppgifter. Något behov av att i särskild lag ange att det får föras register av ak tuellt slag, kommer alltså inte att finnas. Preciserade bestämmelser om innehåll, utlämnande och gallring bör återfinnas i en förordning till den föreslagna lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattnings- verksamhet. En särskild omständighet med SEED-registren är att de inte förs en- bart av nationella skäl, eftersom ett av ändamålen är att förse andra EG- länder med uppgifter. Det innebär att vissa av bestämmelserna i de aktuella lagarna är tvingande för del. Motsvarande tvingande bestämmelser, t.ex. om vilka uppgifter som skall behandlas, bör även de återfinnas i en förordning till den av oss föreslagna lagen om be handling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattnings verksamhet (jfr exempel på förordning i bilaga 2). I de författningar som redovisas under 9, 12 samt 17–19, finns upp- lysning om att uppgifter som avses i respektive lag får registreras i ett skatteregister. Vi anser inte att en sådan upplysning fyller någon egentlig funktion, och föreslår därför inte någon motsvarande hänvisning till den av oss före slagna lagen om behandling av uppgifter i skatteförvalt- ningens beskattningsverksamhet. De aktuella paragraferna bör i stället upphävas. I de författningar som redovisas under 10, 11, 16 och 20 före kommer hänvisningar av olika slag till register och registerförfattningar som vi föreslår skall upphöra att gälla. Hänvisning skall i stället göras till de databaser och författningar som vi föreslår skall ersätta de som gäl ler . Översyn av skatteförvaltningens och exekutionsväsendets registerförfatt- ningar En särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en översyn av de för- fattningar som reglerar register inom skatteförvaltningen och exekutions- väsendet samt tullregisterlagen (1990:137). Utredaren skall också gå igenom de register som inte är författningsreglerade och före slå en författningsreglering i de fall det bedöms ändamålsenligt. Över synen skall göras med utgångspunkt i den föreslagna per sonuppgiftslagen och EU:s dataskyddsdirektiv. Skatteregisterlagen (1980:343) trädde i kraft . Genom lagen regleras flertalet av de register som för beskattningsverksamheten förs med stöd av ADB. Vissa register omfattas dock inte av lagen, t.ex. de register som förs för punktskatteverksamheten. För hela landet förs ett centralt skatteregister och för varje län ett regionalt skatteregister. De regionala registren tillkom i sin nuvarande form efter beslut av (prop. 1994/95:93, bet. 1994/95:SkU15, rskr. 1994/95:158). Genom dessa ändringar blev det möjligt för skatteförvaltningen att ersätta den pappersbase rade ärende- hanteringen med s.k. elektroniska akter. Skatteregistren får användas endast för vissa i lagen preciserade än- damål. De får användas bl.a. vid inkomst- och förmögenhets taxeringen samt vid redovisning, bestämmande och betalning av skatter och avgif- Det centrala skatteregistret får också användas för utred ningar i kro- nofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet, m.m. Innehållet i registren är mycket detaljerat bestämt i 5-7 och 11 §§ skatteregisterlagen. Tillgången till uppgifterna i skatteregistren via terminalåtkomst regle- ras i 10 och 12 §§ skatteregisterlagen. Utgångspunkten för regler ingen är att uppgifterna får finnas tillgängliga på terminal endast om beho vet av att snabbt och enkelt få tillgång till uppgifterna väger tyngre än den risk från integritetssynpunkt som terminalåtkomst anses medföra. Terminalåtkomst får finnas endast för de ändamål för vilka regis tren är avsedda. Vid skatteregisterlagens tillkomst var åtkomsten i princip be- gränsad till de uppgifter som hänförde sig till länet. För vissa uppgifter medgavs dock riksåtkomst. medges riksåtkomst till betydligt fler uppgifter. I fråga om de regionala skatteregistren är terminalåtkomsten till handlingarna i en elektronisk akt förbehållen det lokala skattekontor som handlägger ärendet. Till skillnad mot vad som gäller i fråga om det cen- trala skatteregistret är åtkomsten till de regionala registren begrän sad också genom att endast vissa sökbegrepp får användas när upp gifter skall tas fram ur registren. Övriga register för beskattningsverksamheten För beskattningsverksamheten förs förutom skatteregistren ett taxe- ringsuppgiftsregister. Bestämmelser om taxeringsuppgiftsregistret finns i 16 § taxeringsförordningen (1990:1236). Registret inne håller en be- gränsad del av de uppgifter som får finnas i det centrala skatteregistret. För uppbörd och annan administration av punktskatter för Skatte- myndigheten i ett särskilt register, (Besluts-, Redo- visnings- och Informationssystem för det Särskilda skatte kontoret). Registret förs med stöd av tillstånd från Datainspektionen. Ända målet med registret är diarieföring, bokföring, skatteadministration, revi sion och betalningskontroll. Registret innehåller endast ett begränsat antal uppgifter, bl.a. olika identifieringsuppgifter samt uppgifter om redovis- ningsperioder och beskattningsår. i för också register enligt 36 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 36 § lagen (1994:1563) om tobaksskatt och 6 kap. 11 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. För fastighetstaxeringen förs regionala fastighetstaxeringsregister med stöd av 6 kap. 8 § fastighetstaxeringsförordningen (1993:1199). Registrens innehåll och utnyttjande har reglerats närmare i föreskrifter från Datainspektionen. Inom skatteförvaltningen förs dessutom vissa andra register med stöd av tillstånd från Datainspektionen, bl.a. gåvoskatteregister. En särskild kategori register utgörs av bearbetningar för revision av skatter och avgifter. Vissa bearbetningar utförs av skattemyndigheterna inom ramen för datalagen (1973:289) medan andra omfattas av den särskilda reglering som följer av lagen (1987:1231) om automatisk data- behandling vid taxeringsrevision, m.m. För kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet förs ett centralt utsök ningsregister för hela landet. Vidare får regionala utsök ningsregis- ter föras för regionerna. Bestämmelser om utsökningsregistren finns i utsökningsregisterlagen (1986:617), som trädde i kraft den 1 septem ber 1986. Utsökningsregisterlagen är uppbyggd på samma sätt som skatte regis- terlagen. Ändamål, innehåll och terminalåtkomst är reglerade i de talj. Genom ändringar i lagen, som trädde i kraft , har det även för kronofogdemyndigheterna blivit möjligt att införa ett sys tem med elektroniska akter (prop. 1994/95:168, bet. 1994/95:LU27, rskr. 1994/95:305). Kronofogdemyndigheterna för även register för handläggning av mål enligt lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och hand räckning och ärenden enligt skuldsaneringslagen (1994:334). Bestämmelser om registren finns i lagen (1991:876) om register för betal ningsföreläggande och handräckning respektive förordningen (1994:348) om regis ter för skuldsaneringsärenden.