sou · GNB3122 · 2000-01-01 00:00:00 — Många av dem som genom ansökningar visat intresse för försöksverksamheten har goda möjligheter att relativt snabbt komma in med nya ansökningar enligt de villkor som kommer att fastställas. bör i be- gränsad omfattning och med förbehåll för beslut successivt kunna pröva ansökningar och fatta preliminära beslut om statsbidrag för /96. skall också i övrigt förbereda den verk- samhet som kan behövas för att genomföra försöket. Den närmare reg- leringen av försöksverksamheten och arbetet i kommittén kommer att göras i tilläggsdirektiv och förordning. Avsikten därvid är att kommittén skall besluta om de ytterligare riktlinjer för försöksverksamheten och kriterier för urvalet som kan behövas utöver regeringens föreskrifter. Kommittén skall dessutom lägga fast prioriteringar och kriterier för kvalitetssäkring och examination. Kommittén skall vidare lägga fast grunderna för uppföljning och t illsyn och noga följa detta, medan den direkta ledningen utövas av kanslichefen. Kontakterna mellan den beviljande instansen, kommittén, och de sökande måste delvis få karaktär av förhandlingar. Inte minst därför behöver kommittén kunna agera entydigt. Mot denna bakgrund och för att proceduren inte skall bli alltför utdragen utgår regeringen från att kommittén kommer att delegera beslutsfattandet i fråga om enskilda ansökningar och utbildningsplaner till kanslichefen. Enligt propositionen skall en från kommittén fristående utvärdering komma stånd. Regeringen avser att när beslut föreligger fatta beslut om ytterligare direktiv bl.a. rörande utvärderingen och därvid uppdra åt organisationskommittén att som kommitté leda försöks- verksamheten. Ramar för organisationskommitténs arbete skall redovisa ett förslag till plan för hur det fortsatta arbetet skall bedrivas samt en budgetplan över beräknade kostnader för ledning av försöksverksamheten. skall beakta regeringens direktiv (dir. 1994:23) till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden. skall även följa rege- ringens direktiv (dir. 1992:50) om regionalpolitiska konsekvenser och (dir. 1994:124) om jämställdhetspolitiska konsekvenser. skall samverka med andra kommittéer i frågor som kan beröra uppdraget. Tilläggsdirektiv till för kvalificerad yrkesutbildning (U 1996:02) Dir. 1996:41 för kvalificerad yrkesutbildning skall fortsätta sitt arbete med att leda den försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning som enligt beslut (prop. 1995/96:145, bet. 1995/96:UbU8, rskr. 224) skall komma i full tillämpning under budget- året. -svara för uppföljning av verksamheten samt för att en från kommittén oberoende utvärdering kommer till stånd, -lämna en redovisning av försöksverksamheten , -före utgången av lämna underlag för ställningstaganden till hur utbildningen kan inordnas i utbildningssystemet. Försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning har beslutat (prop. 1995/96:145, bet. 1995/96:UbU8, rskr. 224) att en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning skall inledas . Den nya kvalificerade yrkesutbildningen avses ge de fördjupade teoretiska och praktiska kunskaper som krävs för att själv- 140 Bilaga 2 SOU 1999:122 ständigt och i samverkan utföra kvalificerade uppgifter i en modernt organiserad produktion av varor eller tjänster. Försöksverksamheten skall inledningsvis omfatta 1 700 nybörjarplatser och påbörjas i syfte att vinna erfarenheter när det gäller att pröva nya utbildningar, nya pedagogiska former och nya anordnare. Försöket skall vidare belysa arbetslivets och de studerandes intresse och ge underlag för ställningstaganden till hur utbildning av detta slag kan inordnas i utbildningssystemet. Försöket skall ledas av en kommitté. Den huvudsakliga inriktningen av utbildningen och dess organisation under försöksverksamheten anges i lagen (1996:339) om en försöksverk- samhet med viss kvalificerad yrkesutbildning. Regeringen beslutade (dir. 1996:26) att uppdra åt en organisationskommitté att förbereda försöksverksamheten under förutsätt- ning av bifall till förslagen i propositionen. Därvid aviserade regeringen att den närmare regleringen av försöksverksamheten och arbetet i kommittén skulle göras i tilläggsdirektiv och förordning. Regeringen har tidigare denna dag beslutat om en förordning (1996:372) om försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning. kommer senare att fatta beslut om medel för försöksverk- samheten på grundval av regeringens förslag i prop. 1995/96:105 med förslag till tilläggsbudget för /96. Det uppdras åt för kvalificerad yrkesutbildning (U 1996:02) att vara den kommitté som skall leda försöksverksamheten. Kommittén skall fullfölja det arbete som den inlett som organisations- kommitté. Kommittén skall svara för att en från kommittén oberoende utvärdering kommer till stånd. En väsentlig del av utvärderingen av försöksverksam- heten är den som utförs lokalt av de ansvariga utbildningsanordnarna. Kommittén skall i anslutning till besluten om tilldelning av statsbidrag säkerställa att en lokal utvärdering genomförs och dokumenteras. Kom- mittén skall också uppdra åt en eller flera från kommittén fristående institutioner att genomföra en kontinuerlig utvärdering av försöksverk- samheten. Av särskild vikt är att utvärderingen klarlägger om utbildningarna har en inriktning mot de kompetens- och kvalitetskrav som ställs på dagens arbetsmarknad. I denna del av utvärderingen bör samråd ske med de myndigheter och organisationer som har anknytning till näringsliv och arbetsmarknad. Utvärderingen skall vidare belysa utbildningsplatsernas fördelning mellan kvinnor och män samt i vad mån försöket kan ha med- verkat till att bryta traditionellt könsbundna utbildnings- och yrkesval. Utvärderingen skall också ge underlag för bedömningar av den fortsatta verksamhetens inriktning och organisation ur ett regionalpolitiskt perspek- tiv. Utvärderingen skall ägna särskilt uppmärksamhet åt den peda gogiska utformningen av utbildningen. Inte minst möjligheterna att förverkliga lärande i arbete på en arbetsplats och integrera denna del av utbildningen med den traditionellt mer skolförlagda delen är en central del av försöket. Kommittén skall svara för uppföljning och t illsyn av försöksverksam- heten. Ett informationssystem skall utvecklas som kan tillgodose statis- tikbehovet vid uppföljningen av kvalificerad yrkesutbildning. Kommittén skall lämna en redogörelse för försöksverk- samheten till regeringen. Förordningen (1993:134) om m yndigheters årsredovisning och anslagsframställning skall i tillämpliga delar gälla för kommittén. Kommittén skall med utgångspunkt i vunna erfarenheter och resultat från utvärderingen ta fram underlag och utarbeta förslag i frågan om hur utbildning av detta slag kan inordnas i utbildningssystemet. Kommittén skall senast före utgången av lämna regeringen förslag till ställ- ningstaganden. Lag om kvalificerad yrkesutbildning I denna lag ges bestämmelser om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning. Utbildningen kan anordnas av statliga universitet och hög- skolor, kommuner, landsting och enskilda utbildningsanordnare. Utbildningsanordnarna får an- ordna utbildningen själva eller i samverkan med andra. Utbildningen anordnas med särskilt statsbidrag, som fördelas efter ansökan. Utbildningen skall ge sådana fördjupade teoretiska och prak- tiska kunskaper som krävs för att självständigt och i arbetslag ut- föra kvalificerade uppgifter i en modernt organiserad produktion av varor eller tjänster. Utbild- ningen skall präglas av såväl ämnesteoretiskt djup som en stark arbetsplatsintegrering. I denna lag ges bestämmelser om kvalificerad yrkesutbildning. Utbildningen kan anordnas av statliga universitet och hög- skolor, kommuner, landsting och enskilda utbildningsanordnare. Utbildningsanordnarna får an- ordna utbildningen själva eller i samverkan med andra. Utbildningen anordnas med särskilt statsbidrag, som fördelas efter ansökan. 1.ge sådana fördjupade teo- retiska och praktiska kunskaper som krävs för att självständigt och i arbetslag utföra kvalifice- rade uppgifter i en modernt organiserad produktion av varor eller tjänster, 2.präglas av såväl ämnesteo- retiskt djup som en stark arbets- platsintegrering, 3.utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare och 4.bidra till att bryta traditio- ner i fråga om könsbundna ut- bildnings- och yrkesval. Utbildningen skall väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella pro- gram i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om organisationen av utbildningen hos kommuner och landsting samt om deras befattning i övrigt med utbildningen. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att enskilda utbildningsanordnare kan ges i uppgift att utfärda ut- bildningsbevis och examensbevis efter genomförd utbildning. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrif- ter om försöksverksamheten. Utbildningen skall väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella pro- gram i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om organisationen av utbildningen hos kommuner och landsting samt om deras befattning i övrigt med utbildningen. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att enskilda utbildningsanordnare kan ges i uppgift att utfärda ut- bildningsbevis och examensbevis efter genomförd utbildning. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrif- ter om försöksverksamheten. Förordning om kvalificerad yrkesutbildning Statligt stöd får lämnas för försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning en- ligt bestämmelserna i lagen (1996:339) om en försöksverk- samhet med viss kvalificerad yrkesutbildning och bestämmel- serna i denna förordning. Statligt stöd får lämnas för kvalificerad yrkesutbildning en- ligt bestämmelserna i lagen om kvalificerad yrkesutbildning och bestämmelserna i denna förord- ning. För driften av kvalificerad yrkesutbildning finns en styrelse. För en utbildning som avses i denna förordning får statsbidrag lämnas till kommuner, landsting eller enskilda utbildningsanord- nare och särskilda medel lämnas till statliga universitet och hög- skolor eller andra statliga utbild- ningsanordnare. Statsbidrag och särskilda medel lämnas i mån av tillgång på medel och får inte lämnas för en sådan del av en utbildning för vilken statsbidrag eller särskilda medel lämnas i någon annan ordning. Med högskola avses i denna förordning dels universitet och högskolor med statligt, kommu- nalt eller landstingskommunalt huvudmannaskap, dels enskilda utbildningsanordnare som har För en utbildning som avses i denna förordning får statsbidrag lämnas till kommuner, landsting eller enskilda utbildningsanord- nare och särskilda medel lämnas till statliga universitet och hög- skolor eller andra statliga utbild- ningsanordnare. Statsbidrag och särskilda medel lämnas i mån av tillgång på medel. En ansvarig utbild- ningsanordnare får inte ta emot statsbidrag eller särskilda medel för en sådan del av en utbildning för vilken statsbidrag eller sär- skilda medel lämnas i någon annan ordning. Med högskola avses i denna förordning dels universitet och högskolor med statligt, kommu- nalt eller landstingskommunalt tillstånd att utfärda examina en- ligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. huvudmannaskap, dels enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina en- ligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. yrkesutbildning beslutar om statsbidrag eller särskilda medel efter ansökan av den som enligt 4 § är ansvarig utbildningsan- ordnare. Styrelsen beslutar om att en utbildning får starta och om statsbidrag eller särskilda medel efter ansökan av den som enligt 4 § är ansvarig utbildningsan- ordnare. Styrelsen får som en plane- ringsförutsättning medge flera starter för en utbildning. Sådant medgivande får lämnas endast med förbehåll om erforderliga riksdags- och regeringsbeslut. Ett sådant medgivande kan återkallas om det finns särskilda skäl för det. Om en utbildning anordnas av flera utbildningsanordnare i samverkan, skall alltid en av dem vara ansvarig för utbildningen (ansvarig utbildnings- anordnare). Om en utbildning anordnas av flera utbildningsanordnare i samverkan, skall alltid en av dem vara ansvarig för utbildningen (ansvarig utbildnings- anordnare). Utbildningen skall bestå av dels teoretisk undervisning, dels lärande i arbete på en arbets- plats. En tredjedel av utbild- ningstiden skall utgöras av lärande i arbete. Kommittén får om särskilda skäl motiverar det medge att tiden för lärande i arbete skall omfatta något mer Utbildningen skall bestå av dels teoretisk undervisning, dels lärande i arbete på en arbets- plats. 25 – av utbild- ningstiden, normalt en tredjedel, skall utgöras av lärande i arbete. Styrelsen får om synnerliga skäl motiverar det medge att lärandet i arbete får förläggas till skolan. eller något mindre än en tredjedel av utbildningstiden. Omfattningen av utbildningen anges enligt ett poängsystem, där varje poäng motsvarar heltidsstudier . En kvalificerad yrkesutbild- ning får avslutas med en kvalifi- cerad yrkesutbildningsexamen om utbildningen omfattar sam- manlagt 80 poäng och den stude- rande har fullgjort vad som krävs för att bli godkänd på alla moment i utbildningen. Som allmänna mål för en kvalificerad yrkesutbildnings- examen gäller vad som anges i 2 § lagen (1996:339) om en för- söksverksamhet med viss kvali- ficerad yrkesutbildning. Därutöver gäller de särskilda mål och krav som enligt 19 § 8 skall fastställas för en examen. En studerande som uppfyller kraven för en kvalificerad yrkes- utbildningsexamen skall på be- gäran få ett examensbevis. I ett sådant bevis skall utbildningens inriktning anges. En studerande som fullgjort en utbildning som inte leder fram till en examen skall på begäran få ett utbildningsbevis. så fall skall arbetslivet svara för kostnader och handledning. Omfattningen av utbildningen anges enligt ett poängsystem, där varje poäng motsvarar heltidsstudier . En poäng benämns KY-poäng. En kvalificerad yrkesutbild- ning får avslutas med en kvalifi- cerad yrkesutbildningsexamen om utbildningen omfattar sam- manlagt 80 KY-poäng och den studerande har fullgjort vad som krävs för att bli godkänd på alla moment i utbildningen. Som allmänna mål för en kvalificerad yrkesutbildnings- examen gäller vad som anges i 2 § 1 och 2 lagen om kvalificerad yrkesutbildning. Därutöver gäller de särskilda mål och krav som enligt 19 § 12 skall fastställas för en examen. En studerande som uppfyller kraven för en kvalificerad yrkes- utbildningsexamen skall på be- gäran få ett examensbevis. I ett sådant bevis skall utbildningens inriktning anges. En studerande som fullgjort en utbildning som inte leder fram till en examen skall på begäran få ett utbildningsbevis. Lärarna inom försöksverk- samheten skall ha den teoretiska utbildning och den erfarenhet från arbetslivet som behövs för att säkerställa en hög kvalitet i utbildningen. De studerande skall ges möj- lighet till insyn i verksamheten och tillfälle att påverka utbild- ningens upplä ggning och gen- omförande. Lärarna i kvalificerad yrkes- utbildning skall ha den teoretiska utbildning och den erfarenhet från arbetslivet som behövs för att säkerställa en hög kvalitet i utbildningen. De studerande skall ges möj- lighet till insyn i verksamheten och tillfälle att påverka utbild- ningens upplä ggning och gen- omförande. Utbildningen skall vara av- Utbildningen skall vara av- giftsfri för den studerande. giftsfri för den studerande. Utbildningen skall vara öppen Utbildningen skall vara öppen för sökande från hela landet. för sökande från hela landet. Till utbildningen får endast sådana sökande antas som vid utbildningens början uppfyller kraven i 14 och 15 §§. För tillträde till en utbildning krävs att sökanden har fullföljt ett nationellt program i gymna- sieskolan eller har motsvarande svensk eller utländsk utbildning eller genom annan verksamhet har förvärvat motsvarande kun- skaper. Till utbildningen får endast sådana sökande antas som vid utbildningens början uppfyller kraven i 14 och 15 §§. För tillträde till en utbildning krävs att sökanden 1.fått slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan och har lägst betyget Godkänd på kurser som omfattar av de gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program, 2.fått slutbetyg från gymna- sial vuxenutbildning eller fått samlat betygsdokument från För tillträde till en utbildning får ställas upp krav på särskilda förkunskaper. Sådana krav skall vara relevanta för den aktuella utbildningen och får avse 1.kunskaper i ämne i gym- nasieskolans nationella program eller motsvarande kunskaper, 2.krav på yrkeserfarenhet som kan vara av betydelse för utbildningens speciella inriktning eller det yrkesområde som utbildningen förbereder för. gymnasial vuxenutbildning och har lägst betyget Godkänd på kurser som omfattar av de gymnasieprogram som krävs för ett slutbetyg, 3.har en svensk eller utländsk utbildning som motsvarar kraven i1 eller 2, 4.genom någon annan verk- samhet än utbildning har förvär- vat kunskaper som motsvarar dem som utbildningar i 1 eller 2 ger, 5.fyller senast under det kalenderår då utbildningen börjar, har arbetat sammanlagt före det kalenderår då utbildningen börjar eller på något annat sätt har förvärvat motsvarande erfarenhet och har kunskaper i svenska och engelska som motsvarar ett fullföljt nationellt program i gymnasie- skolan, eller 6.är bosatt i , Fin- land, eller och där är behörig till högre utbildning. För tillträde till en utbildning får ställas upp krav på särskilda förkunskaper. Sådana krav skall vara relevanta för den aktuella utbildningen och får avse 1.kunskaper i ämne i gym- nasieskolans nationella program eller motsvarande kunskaper, 2.krav på yrkeserfarenhet som kan vara av betydelse för utbildningens speciella inriktning eller det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Om antalet platser inom en kvalificerad yrkesutbildning är mindre än antalet behöriga sökande, får urval göras. Därvid skall hänsyn tas till den sökandes möjlighet att tillgodogöra sig utbildningen. Vid urvalet får en eller flera av följande urvalsgrunder använ- das: betyg, särskilt prov, tidigare utbildning och yrkeserfarenhet. Om antalet platser inom en kvalificerad yrkesutbildning är mindre än antalet behöriga sökande, får urval göras. Därvid skall hänsyn tas till den sökandes möjlighet att tillgodogöra sig utbildningen. Vid urvalet får en eller flera av följande urvalsgrunder användas: betyg, särskilt prov, tidigare utbildning och yrkeserfarenhet. För varje utbildning skall det finnas en utbildningsplan som fastställs av kommittén. För varje utbildning skall det finnas en utbildningsplan som fastställs av styrelsen. I utbildningsplanen skall an- 1.den ansvariga utbildnings- anordnaren och övriga utbild- ningsanordnare, 2.utbildningens mål och de huvudmoment som ingår i ut- bildningen, 3.utbildningens omfattning, huvudsakliga upplä ggning och organisation, 4.inriktning, organisation och omfattning av det lärande i arbete som ingår i utbildningen, 5.kompetenskrav på den undervisande personalen, 6.de krav på förkunskaper och andra villkor som gäller för att få börja på utbildningen samt I utbildningsplanen skall an- 1.utbildningens namn/in- riktning och omfattning, 4.huvudsaklig upplä ggning och organisation av utbildningen och omfattningen av utbildning- ens olika delar, 5.huvudsaklig upplä ggning och organisation av lärandet i arbetet, 6.kursplaner och mål för kurserna, 7.inriktning av lärandet i arbetet, de urvalsgrunder som skall an- vändas, 7.de principer för betygssätt- ning och former för kun- skapskontroll som skall tilläm- pas, samt 8.om utbildningen kan av- slutas med en kvalificerad yrkesutbildningsexamen, dess inriktning samt de särskilda mål och krav som skall gälla för denna examen. I planen skall också anges om den högskola som är represente- rad i den ledningsgrupp som av- ses i 21 § bedömer att ett eller flera moment som ingår i utbild- ningen får tillgodoräknas vid denna högskola. 8.kompetenskrav på den per- sonal som medverkar i utbild- ningen, 9.kvalitetssäkring och egen- utvärdering, 10.förkunskapskrav och andra villkor för att få påbörja utbildningen, 12.principer för betygssätt- ning och former för kun- skapskontroll och Den som går igenom en ut- bildning enligt denna förordning kan få studiemedel enligt studie- stödslagen (1973:349) och studiestödsförordningen (1973:418) trots att utbildningen inte anges i bilagan, avdelning B till studiestödsförordningen. Den som går igenom en ut- bildning enligt denna förordning kan få studiemedel enligt studie- stödslagen (1973:349) och studiestödsförordningen (1973:418) trots att utbildningen inte anges i bilagan, avdelning B till studiestödsförordningen. Den ansvariga utbildningsan- ordnaren skall ordna ett försäk- ringsskydd för de studerande i huvudsak enligt de principer som gäller för studerande i högskolan. Hos den ansvariga utbild- ningsanordnaren skall det finnas en ledningsgrupp för utbild- ningen utbildningen bedrivs. Hos den ansvariga utbild- ningsanordnaren skall det finnas en ledningsgrupp för utbild- ningen utbildningen bedrivs. ningsanordnare är ansvarig för flera utbildningar får lednings- gruppen vara gemensam för dessa. Ledningsgruppen för utbild- ningen skall 1.se till att utbildningen genomförs enligt bestämmelserna ilagen (1996:339) om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning, be- stämmelserna i denna förordning och i enlighet med beslut av kommittén, 2.anta studerande till utbild- ningen och 3.utfärda utbildnings- och examensbevis efter genomförd utbildning. 1.företrädare för de delar av arbetslivet som berörs av utbild- ningen, 2.minst en företrädare för en högskola och 3.minst en företrädare för den kommunala vuxenutbild- ningen. Den ansvariga utbildningsan- ordnaren får utse ledamöter ut- över dem som anges i första stycket. iledningsgruppen skall dock vara företrädare för arbetslivet. Minst en företrädare för de studerande skall ha närvaro- och ningsanordnare är ansvarig för flera utbildningar får lednings- gruppen vara gemensam för dessa om inte styrelsen före- skriver annat för en viss led- ningsgrupp. Ledningsgruppen för utbild- ningen skall 1.se till att utbildningen genomförs enligt bestämmelserna ilagen om kvalificerad yrkesutbildning, bestämmelserna idenna förordning och i enlighet med beslut av styrelsen, 2.anta studerande till utbild- ningen, 3.utfärda utbildnings- och examensbevis efter genomförd utbildning och 4.besluta om förslag om änd- ringar i utbildningsplanen. 1.företrädare för de delar av arbetslivet som berörs av utbild- ningen, 2.minst en företrädare för en högskola och 3.minst en företrädare för det kommunala skolväsendet. Den ansvariga utbildningsan- ordnaren får utse ledamöter ut- över dem som anges i första stycket. iledningsgruppen skall dock vara företrädare för arbetslivet. Minst en företrädare för de studerande skall ha närvaro- och yttranderätt vid ledningsgruppens Styrelsen får meddela före- skrifter om sammansättningen av Om en kommun eller ett landsting är ansvarig utbild- ningsanordnare, skall den nämnd som fullmäktige utser uppdra åt en ledningsgrupp att under nämnden sköta de uppgifter som anges i 22 §. Nämnden får helt eller delvis återkalla uppdraget, om det finns särskilda skäl för det. Om en kommun eller ett landsting är ansvarig utbild- ningsanordnare, skall den nämnd som fullmäktige utser uppdra åt en ledningsgrupp att under nämnden sköta de uppgifter som anges i 22 §. Nämnden får helt eller delvis återkalla uppdraget, om det finns särskilda skäl för det. Statsbidrag och särskilda medel