sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — Den fastställda pensionsrätten för premiepension skall fonderas. För varje pensions- sparande skall föra ett premiepensions- konto. Den pensionsberättigade skall själv kunna välja den fond som skall förvalta besparingen. För den som inte anmäler något val av fond kommer sparade medel att föras över till Premiesparfonden inom All- männa pensionsfonden. Inom premiepensionssystemet finns en möjlighet att välja ett efterlevandeskydd. En make eller maka skall också kunna överföra intjänad premiepensionsrätt till den andre maken. Överföringen är frivillig och kan ske fortlöpande år för år eller endast avse intjänad pensionsrätt i premiepensionssystemet . Såväl inkomstpension som premiepension kan tas ut fr.o.m. den månad som den pensionsberättigade fyller . Uttag av ålderspension i det reformerade pensionssystemet kan ske fr.o.m . 80 Det reformerade ålderspensionssystemet Införandet av reformerade regler om inkomstgrundad ålderspension Reglerna för det reformerade ålderspensionssystemet trädde i princip 1999. Utbetalning av reformerad ålderspension kommer emeller- tid inte att kunna ske . Införandet av de reformerade reglerna skall ske gradvis genom att vissa åldersgrupper även fort- sättningsvis delvis får sin ålderspension beräknad enligt nuvarande regler. Pensionsberättigade som är födda eller senare kommer att omfattas av det reformerade pensionssystemet fullt ut. Personer som är födda , den s.k. mellangenerationen, skall få sin ålderspension beräknad med successivt ökade antal tjugondelar från det reformerade ålderspensionssystemet. En pensionsberättigad som är född kommer med denna metod att tjäna in pensionsrätt med 4/20 i det reformerade pensionssystemet och med 16/20 i ATP-systemet. En pensionsberättigad som är född året efter kommer att tjäna in 5/20 i det reformerade ålderspensionssystemet, osv. Personer födda eller tidigare kommer inte alls att omfattas av det reformerade ålderspensions- systemet, utan de kommer alltjämt att tjäna in inkomstgrundad ålderspension i ATP-systemet. Reglerna om fastställande och beräkning av sådan pension har emellertid förts över till lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Övergångsregleringen innebär att för försäkrade som tillhör mellan- generationen kommer parallellt att registeras pensionspoäng för ATP och pensionsrätt inom det reformerade ålderspensionssystemet. Refor- merad pensionsrätt kommer endast att fastställas kvotdelsvis, medan kvoteringen avseende ATP-pension kommer att ske först när den årliga pensionen beräknas vid pensioneringstidpunkten. I pensionssystemet enligt AFL tillgodoräknas pensionspoäng endast för inkomster överstigande ett förhöjt prisbasbelopp. Lägre inkomster kan sägas ha kompenserats av folkpension. När det gäller personer i mellangenerationen skall, vid beräkningen av den inkomstrelaterade ålderspension som baseras på ATP, den försäkrade kompenseras för den folkpension som skulle ha utgetts om pensionen hade utbetalats med stöd av reglerna i det tidigare pensionssystemet. Denna kompensation, det s.k. folkpensionstillägget, följer den högre nivån av oreducerat folkpensionsbelopp, dvs. av prisbasbeloppet för en ensamstående och av samma basbelopp för en som är gift. Folkpen- sionstillägget beräknas endast i förhållande till antal år med tillgodo- räknade pensionspoäng. Det reformerade ålderspensionssystemet 81 Pensionsrätt för förfluten tid För alla som omfattas av de reformerade reglerna för inkomstgrundad ålderspension skall även förvärvsinkomster beaktas vid beräkning av pensionsrätt inom det reformerade systemet. Till grund för beräkningen av pensionsgrundande inkomst skall ligga den ATP-poäng som har registrerats för året med tillägg för en poäng. Pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknas . Andra pensionsgrundande belopp, utom såvitt avser förtidspension för vilken pensionsrätt grundas på registrerade pensionspoäng, skall dock bara tillgodoräknas . 4.2Garantipensionen i det reformerade ålderspensionssystemet I det reformerade ålderspensionssystemet ersätts folkpension, pensions- tillskott och SGA med ett nytt garantipensionssystem vad gäller personer födda eller . Rätt till garantipension grundas enbart på försäkringstid i . Vad gäller tid som utgör försäkringstid är reglerna i stort sett de samma som gäller för bosättningstid enligt AFL. än försäkringstid (bosättningstid) i skall garantipensionen reduceras proportionellt. Någon motsvarighet till nuvarande 30-dels beräkning i relation till antal år för vilka pen- sionspoäng har tillgodoräknats finns inte. Anledningen till detta är, enligt vad som framgår av förarbeten till lagen (1998:702) om garantipension, dels att inkomstpension i det reformerade ålderspensionssystemet skall kunna tjänas in från första kronans inkomst , dels att pensionsrätten inte på samma sätt som dagens tilläggspension blir knuten till vissa bestämda år. Av förarbetena framgår också att en över- gångsregel har övervägts för de personer som har en bättre kvot i 30-delar än i 40-delar och därför får en större avkortning i sitt grund- skydd, än vad de skulle ha fått i dagens system. Regeringens bedömning har därvid varit att behovet av en sådan regel inte är så stort att en sådan lösning uppväger de problem den skulle innebära. Garantipensionen får betalas ut först . Om den pen- sionsberättigade tagit ut inkomstgrundad pension före den tidpunkten, beräknas garantipensionen som om den inkomstgrundade pensionen hade tagits ut . Analogt gäller att om pensionsuttaget skjuts upp beräknas garantipensionen med ledning av den inkomstgrundade pension som skulle ha betalats ut, om sådan pension hade börjat tas ut . 82 Det reformerade ålderspensionssystemet Vid partiella uttag av inkomstgrundad ålderspension medges garan- tipension med motsvarande andel. Partiell garantipension beräknas på så sätt att först beräknas hur stor garantipensionen skulle bli vid helt uttag av inkomstgrundad ålderspension. Därefter görs andelsberäkningen. Garantipension betalas ut endast till den som är bosatt i . I undantagsfall kan dock garantipension betalas ut till en person som är bosatt utomlands, om det är uppenbart oskäligt att inte betala ut pensio- nen. Garantipensionen för en ensamstående pensionär beräknas med ut- gångspunkt från en basnivå om 2,13 prisbasbelopp. Basnivån minskas med ett belopp motsvarande av den inkomstgrundade ålderspen- sionen till den del denna inte överstiger 1,26 prisbasbelopp. Detta in- nebär att alla, vars inkomstgrundade pension är 1,26 prisbasbelopp eller lägre eller som helt saknar inkomstgrundad pension, garanteras en pension på 2,13 prisbasbelopp. Om den inkomstgrundade ålderspensionen är högre än prisbas- belopp minskas basnivån dels med 1,26 prisbasbelopp, dels med ett belopp motsvarande av den del av inkomstgrundad pension som överstiger 1,26 prisbasbelopp. För en gift pensionär är basnivån 1,90 prisbasbelopp. På motsvaran- de sätt som för ensamstående reduceras basnivån med ett belopp mot- svarande hela den inkomstgrundade ålderspensionen upp till 1,14 pris- basbelopp, och med ett belopp motsvarande av den inkomst- grundade pensionen till den del denna pension överstiger 1,14 prisbas- belopp. Med gift likställs den som sammanbor med någon med vilken han eller hon har varit gift eller har eller har haft barn. I likhet med vad som gäller för SGA i nuvarande regelsystem är ga- rantipensionen helt bortreducerad vid en pensionsinkomst på ca 3 pris- basbelopp för en ensamstående ålderspensionär och ca 2,7 prisbasbelopp för en gift ålderspensionär. I det reformerade pensionssystemet kommer garantipensionen att beskattas som vanlig förvärvsinkomst. Pensionärer med garantipension kommer således inte som att särbehandlas i skattehänseende, utan för dem skall gälla samma inkomstskattebestämmelser som för övriga skatt- skyldiga. Skattebestämmelserna vad gäller inkomst av tjänst framgår av avsnitt 3.2.2. Vid garantipensionens utformning utgick man bl.a. från att pensio- nerna i det nuvarande systemet även i fortsättningen skulle beräknas med prisbasbeloppet efter att det har minskats . Emellertid har beräkningsreglerna i detta avseende ändrats innebärande att prisbasbeloppet inte minskas när pensionen och SGA beräknas. Det innebär att basnivåerna på 2,13 respektive 1,9 pris- basbelopp inte helt ersätter dagens grundtrygghet för dem som är bosatta Det reformerade ålderspensionssystemet 83 i kommuner med en kommunalskatt på eller högre. Detta framgår även av figur 4.1 respektive 4.2. För de pensionärer som bor i kommuner med lägre skatt ger basnivåerna netto sedan skatten är avdragen högre grundskydd än dagens folkpension och pensionstillskott. Detta gäller ett normalfall där en pensionsberättigad har tjänat in en inkomstpension och tilläggspension motsvarande den som en pen- sionsberättigad i dagens system skulle ha erhållit efter 30 intjänade ATP-år. I figurerna 4.1 och 4.2 visas skillnaden i pensionsnivå efter skatt mellan reformerat och nuvarande regelsystem för en ålderspensionär som är berättigad till garantipension. Det förutsätts att tilläggspensionen och folkpensionens grundbelopp sammantaget är lika stort som den inkomst- relaterade ålderspensionen i det nya systemet. Vidare förutsätts att pen- sionären inte har några andra inkomster utöver den allmänna pensionen. Figur 4.1 avser en ensamstående ålderspensionär bosatt i kommun med en skattesats på . Figur 4.2 visar motsvarande för en gift pensionär. Figur 4.1 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan reformerat och nuva- rande system om den inkomstgrundade pensionen är densamma i båda syste- men. Inkomstgrundad pension i prisbasbelop 84 Det reformerade ålderspensionssystemet Figur 4.2 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan reformerat och nuva- rande system om den inkomstgrundade pensionen är densamma i båda syste- men. Inkomstgrundad pension i prisbasbelopp Garantipensionens basnivåer och avtrappningsintervall prisindexeras, dvs. de räknas upp år med prisindex. Detta innebär att den in- komstgrundade pensionen och garantipensionen kommer att utvecklas på olika sätt. En konsekvens av att uppräkningen av de olika pensions- förmånerna sker på skilda sätt är att garantipensionsbeloppet vid in- gången av ett nytt kalenderår kan förändras. En annan konsekvens är att det utges ett visst tillskott från garantipensionssystemet, men att detta vid hög tillväxt faller bort året därpå, därför att den inkomstgrundade pensionen blivit högre och överstiger den nivå, där tillskott i form av garantipension kan utges. Även den omvända situationen kan naturligtvis inträffa. Garantipensionen avräknas mot inkomstgrundad ålderspension. Av- räkning sker också mot efterlevandepension i form av övergångsvis ut- given änkepension från ATP och viss utländsk pension. Tjänstepensioner skall inte beaktas vid beräkning av garantipension. I fall då den inkomstgrundade pensionen utges med lägre belopp på grund av att ålderspensionsavgift (tidigare tilläggspensionsavgift) och allmän pensionsavgift inte fullt ut erlagts för inkomst av annat för- värvsarbete, avräknas garantipensionen mot den inkomstgrundade pen- sion som skulle ha utgetts, om samtliga avgifter hade betalats. Det reformerade ålderspensionssystemet 85 4.3Den övergångsvisa garantipensionen enligt princippropositionen Det ursprungliga förslaget till övergångsvis garantipension för personer födda eller tidigare presenterades av Pensionsarbetsgruppen i betänkandet Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20). Därvid var utgångsläget att alla pensionärer efter omläggningen skall betala samma skatt som förvärvsarbetande utan att för den skull få sämre pension efter avdrag för skatt jämfört med nettopensionen enligt nuvarande bestämmelser. Förslaget i princippropositionen är helt i linje med vad som föreslogs i betänkandet. Förslaget till övergångsvis garantipension liknar i utformningen ga- rantipensionen men är inte lika generöst. Förslaget innebär således att pensionärerna garanteras en lägsta pension. Den pensionär som helt saknar tilläggspension får hela denna garanterade pension i form av övergångsvis garantipension. För pensionärer med viss tilläggspension reduceras den övergångsvisa garantipensionen i förhållande till tilläggs- pensionen. För en ogift pensionär innebär princippropositionens förslag att den maximala övergångsvisa garantipensionen (basnivån) bestäms till 2,1 prisbasbelopp. Basnivån reduceras av tilläggspensionen upp till 1,235 prisbasbelopp, av tilläggspensionen mellan 1,235 och 1,725 prisbasbelopp och av tilläggspensionen därutöver. Den övergångsvisa garantipensionen enligt förslaget är helt bortreduce- rad vid en tilläggspension på 3,0 prisbasbelopp. För en gift pensionär föreslås en basnivå på 1,87 prisbasbelopp. Denna basnivå reduceras av tilläggspensionen upp till 1,0 prisbasbelopp, av tilläggspensionen mellan 1,0 och 1,55 pris- basbelopp och över denna nivå upp till 2,681 prisbasbelopp. Därefter är den övergångsvisa garantipensionen enligt förslaget helt bortreducerad. Vidare innebär förslaget att det vid avräkningen även beaktas viss änkepension, tjänstepension och utländsk inkomstrelaterad pension. Bas- nivåerna och avtrappningsintervallen föreslås vara värdesäkrade genom att de, på samma sätt som gäller för garantipensionen, följer prisindexets utveckling. Redan i princippropositionen uppmärksammade regeringen att den föreslagna konstruktionen av övergångsvis garantipension hade vissa brister. Bland annat skulle förslaget, om det genomfördes, innebära att en tröskeleffekt uppkommer vid övergången från en pension bestående endast av folkpension till en pension med en krona i ATP. Regeringen uppgav att tröskeleffekten bör elimineras och att särskilda regler därför 86 Det reformerade ålderspensionssystemet kan behöva införas samt att utformningen av dessa skall övervägas un- der det fortsatta lagstiftningsarbetet. Vidare tog regeringen fasta på att SGA men inte pensionstillskottet reduceras med hänsyn till tjänstepensionen. Detta innebär att om den övergångsvisa garantipensionen fullt ut skulle avräknas mot tjänstepen- sioner skulle några pensionärer få sänkt pension. Regeringen uppgav att detta inte kunde accepteras och att särskilda regler som förhindrar kon- sekvenser av detta slag måste övervägas. Frågan lämnades till den fort- satta beredningen. Regeringens förslag i princippropositionen gällde endast principerna och huvuddragen för beräkningen av den övergångsvisa garantipen- sionen. Också utformningen av detaljerna lämnades till den fortsatta beredningen i . Under den nämnda beredningen visade det sig att anpassningen av reglerna till de fall där pensionen tas ut i en annan form än som en ore- ducerad förmån är förenad med betydande svårigheter. Antingen skulle den pensionsberättigade förlora eller bli kraftigt över- kompenserad i samband med omläggningen. Detta är en konsekvens av att princippropositionen förslag till övergångsvis garantipension har ut- formats med främst två pensionärsgrupper i åtanke. Den ena gruppen är de pensionärer som inte har någon ATP och vars folkpension baseras på 40 bosättningsår. Den andra är de pensionärer som har låg ATP trots 30 ATP-år. Deltidsarbetande torde utgöra en stor del av den senare gruppen. Dessutom framkom att princippropositionens förslag till övergångs- vis garantipension i många fall inte skulle ersätta folkpensionen för den pensionär som inte har 30 ATP-år och därför inte i sin tilläggspension kan tillgodoräknas hela den folkpension som betalas ut. Även förutsättningarna har ändrats sedan förslaget till övergångsvis garantipension lades fram. I och med att pensionerna beräknas med prisbasbelopp utan någon föregående minskning garante- ras inte pensionärerna oförändrad levnadsstandard med princippropo- sitionens förslag så som avsikten var när förslaget presenterades. Om förslaget i dess helhet genomfördes skulle således många av pensionä- rerna få en sänkning av den disponibla pensionsinkomsten. Detta fram- går av figurerna 4.3 och 4.4. I figurerna 4.3 och 4.4 visas skillnaden i pensionsnivå sedan skatten är avdragen mellan princippropositionens förslag till övergångsvis ga- rantipension och nuvarande regelsystem för en ålderspensionär som skall vara berättigad till övergångsvis garantipension. Jämförelsen förutsätter att tilläggspensionen och folkpensionens grundbelopp sammantaget i det nuvarande systemet är lika stort som tilläggspensionen i det nya syste- met. Vidare förutsätts att pensionären inte har några andra inkomster Det reformerade ålderspensionssystemet 87 utöver den allmänna pensionen. Figur 4.3 avser en ensamstående ålderspensionär bosatt i en kommun med en skattesats på . Figur 4.4 visar motsvarande för en gift pensionär. Figur 4.3 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan pensionärer med över- gångsvis garantipension enligt princippropositionen och pensionärer med ålderspension i det nuvarande systemet. Ensamstå- ende pensionär. 88 Det reformerade ålderspensionssystemet Figur 4.4 Skillnad i pensionsinkomst efter skatt mellan pensionärer med över- gångsvis garantipension enligt princippropositionen och pensionärer med ålderspension i det nuvarande systemet. Gift pensio- när. 5Utredningens allmänna överväganden och förslag Enligt princippropositionen skall folkpensionen, pensionstillskottet och SGA slopas och ersättas av ett nytt grundtrygghetssystem för pensionä- rer. Folkpension utges enligt bestämmelserna i antingen i för- hållande till tillgodoräknad bosättningstid eller i förhållande till antalet år med tillgodoräknade ATP-poäng. Enligt LIP skall den del av folkpensionen som baseras på antal år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng utges i form av tilläggspension. Den delen av tilläggspensionen, som vi benämner folk- pensionstillägg, skall liksom sker beräknas endast på grundval av tillgodoräknade ATP-poäng, dvs. beräknas i 30-delar. Denna omvand- ling av en del av dagens folkpension till inkomstgrundad ålderspension skall gälla även för personer födda eller tidigare. Vi föreslår i princip ingen förändring av beräkningen av denna del av tilläggspen- sionen. Vårt uppdrag är att konstruera en modell för ett fullt ut beskatt- ningsbart grundskydd för personer födda eller tidigare. I tidigare utredningsarbete har denna nya grundtrygghet benämnts övergångsvis garantipension. Vi har emellertid ansett att benämningen är miss- visande, eftersom detta nya grundskydd kommer att utges under en mycket efter ikraftträdandet. Därför har vi ansett att benäm- ningen garantipension skall gälla även för grundskyddet för personer födda eller tidigare. I lagtexten görs därför ingen begrepps- skillnad mellan den garantipension som utges till personer födda eller tidigare och den som utges till personer som är födda . Vi har dock använt övergångsvis garantipension som arbetsnamn, och när vi fortsättningsvis talar om övergångsvis garantipension avses den garan- tipension som vi föreslår skall utges till personer födda eller ti- digare. På grund av den modell för beräkning av övergångsvis garantipension som vi föreslår, finns det pensionsberättigade som inte kommer att 90 Utredningens allmänna överväganden och förslag erhålla kompensation för den bosättningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet som vid omläggningen utges till den pensionsbe- rättigade, eller som han eller hon vid tiden för ansökan om ålderspension skulle ha varit berättigad till med stöd av dagens regler. Till dessa pen- sionsberättigade föreslår vi att det skall utges ett tillägg till ålderspen- sionen vilket vi benämner bosättningstillägg. Vi föreslår alltså att även personer födda eller tidigare skall genom de nuvarande bestämmelserna i om tilläggspension kom- penseras för den ATP-baserade folkpensionen, och att dagens grund- skydd i form av bosättningsbaserad folkpension, pensionstillskott och SGA skall ersättas av en övergångsvis garantipension eller i förekom- mande fall av bosättningstillägg. Vårt förslag: Vid beräkning av tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 2 LIP – folkpensionstillägget – för personer födda eller tidiga- re, skall med år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggs- pension likställas de år som anges i 5 kap. 4 § AFL. Till en kvinna, som med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL har rätt till tilläggspension i form av änkepension, skall folkpensionstillägget kunna utges på grundval av det antal år med pensionspoäng som tillgodoräknats den avlidne mannen vid tilläggspensionens beräkning, om det är förmånligare för henne. Grundskyddet i nuvarande ålderspensionssystem utgörs av folkpension beräknad i 40-delar (bosättningsår), pensionstillskott och övriga sär- skilda folkpensionsförmåner samt SGA. Folkpension utges emellertid i dagens pensionssystem även i förhållande till antal år för vilka pen- sionspoäng för tilläggspension har tillgodoräknats. Folkpensionen utges efter vad som är mest förmånligt för den pensionsberättigade. I det nuvarande pensionssystemet tillgodoräknas ATP-poäng endast för inkomster som överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. Lägre inkomster kan sägas kompenseras genom folkpensionen. Pensionsrätt enligt det reformerade ålderspensionssystemet skall däremot grundas på hela inkomsten från första kronan. Till den s.k. mellangenerationen, per- soner födda , kommer emellertid i olika kvotdelar att utges såväl tilläggspension som inkomstpension och pre- miepension. Personer som inte omfattas av det reformerade ålderspen- Utredningens allmänna överväganden och förslag 91 sionssystemet, födda eller tidigare, kommer att uppbära endast tilläggspension. Nuvarande regler om pensionsgrundande inkomster och pensions- poäng m.m. i kapitel 11 i AFL skall i princip fortsätta att gälla för be- räkning och fastställande av tilläggspension. Reglerna härom har emellertid flyttats till LIP. Vid beräkning av pensionspoäng för tilläggs- pension skall således även fortsättningsvis beaktas endast inkomster som överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. Enligt princippropositionen skall såväl garantipensionen som den övergångsvisa garantipensionen av- räknas mot bl.a. tilläggspension i form av ålderspension. För att den inkomstrelaterade ålderspensionen från de olika systemen i detta av- seende skall vara jämförbar, måste den försäkrade vid beräkningen av tilläggspensionen kompenseras för den folkpension som skulle ha utgetts om pension hade betalats ut enligt nuvarande regler. Av bestämmelserna i följer att vid beräkning av tilläggspensionen skall den försäkrades inkomster under det förhöjda prisbasbeloppet kom- penseras med den högre nivå som följer av att folkpensionen uppgår till av prisbasbeloppet för den som är ensamstående och av samma basbelopp för den som är gift. Denna kompensation kommer alltså att följa den pensionsberättigades civilstånd. Vidare skall den ut- göra lika stor del av oavkortad folkpension som motsvarar den andel av oavkortad tilläggspension som skall utges till den pensionsberättigade. Detta innebär att det folkpensionsbelopp som ingår i tilläggspensionen skall räknas i 30-delar efter antalet tillgodoräknade år med pensions- poäng enligt motsvarande regler som gäller för ATP. (Talet 30 kan som framgår av avsnitt 3 för personer födda under något av vara ett tal mellan 20 och 30.) Vid beräkningen av kompensationen skall hänsyn emellertid inte tas till vissa andra år som enligt nuvarande regler om beräkning av folkpension i 5 kap. 4 § AFL skall likställas med po- ängår. Den del av tilläggspensionen som utgör kompensation för folk- pensionsdelen benämner vi folkpensionstillägg. Bestämmelserna om folkpensionstillägget enligt 6 kap. 2 – 3 §§ LIP skall gälla såväl för mellangenerationen som för personer födda eller tidigare. Härigenom kommer även personer som är födda eller tidigare i princip att erhålla kompensation för den ATP-baserade folkpensionen.