sou · GNB375d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Men ett verk kan i andra fall framhäva vindkraften som en viktig funktion i landskapet och ge det en identitet såsom en symbol för ren energi. I en studie som gjorts på uppdrag av oss pekas på att landskapsupple- velsen är individuell (se bilaga 5). Sammanfattningsvis sägs i studien: Landskapets funktion för individen påverkar hans/hennes känslighet för förändringar av landskapet. Individens aktivitetetsmönster, vilken tidsrymd som individen befinner sig på en specifik plats samt kunskapsmässiga och emotionella erfarenheter, påverkar dennes upplevelse av landskapets olika värden. Detta pekar på att det behövs ett socialt perspektiv vid bedömningar av ett landskaps tålighet mot förändringar, t.ex. vindkraftsexploatering. I planeringsprocessen för vindkraft är det därför av stor vikt hur samrådet med allmänheten sker. I denna process är det angeläget att människor ges möjligheter att göra jämförelser mellan vindkraftverkens effekter på deras omgivning och vindkraftens värde för en miljövänlig energi- produktion. Någon objektiv metod för att beskriva ett landskaps samlade visuella kvaliteter finns inte. En analys av landskapsbilden med avseende enbart på landskapets utseende kan göras objektivt. En värdering av de upplevelsemässiga aspekterna måste dock bli sub- jektiv. En sådan värdering behöver göras för att man skall kunna analy- sera ett landskaps visuella känslighet mot olika slag av vindkrafts- exploateringar. Vissa allmängiltiga riktlinjer för lokalisering och utformning av vind- kraftanläggningar i olika landskapstyper bör dock kunna identifieras. Denna identifiering kan göras vid analys av landskapsbilden på två nivåer. ·Övergripande, storskalig nivå utifrån regionala landskapstyper ·Småskalig nivå utifrån landskapsrummet på en tänkt exploateringsplats I analysen på den övergripande nivån behöver redovisas homogena landskapstyper med sinsemellan olika förutsättningar för placering och utformning av vindkraftanläggningar. Olika landskapstyper ger grund- läggande och skilda förutsättningar för vindkraftverks gruppering och utformning av verken i ett övergripande landskapssammanhang. Här finns få studier att utgå från. På vårt uppdrag har gjorts en ansats till en rikstäckande översiktlig landskapstypsindelning har gjorts vid , (), (se bilaga 10). Av studien framgår att de landskapsvisuella förutsättningarna i olika delar av landet varierar i stor utsträckning, t.ex. i olika typer av jord- bruks-, kust- och fjällområden. En slutsats som redovisas är att de landskaptyper som har en påtaglig riktningsverkan ger vissa förutsätt- ningar för hur vindkraftanläggningar kan anpassas till den övergripande topografin. En sådan riktningsverkan finns bland annat i dalgångar i jordbrukslandskap, vid jordbruksslätter som övergår i en markant ås/horst, i sprickdalslandskap (t.ex. i ) och i de djupa norrländska dalgångarna. Den lämpliga anpassningen i dessa land- skapstyper bedöms vara att placera rader eller långsträckta grupper av vindkraftverk längs riktningen i landskapet. En annan slutsats som redovisas är att i olika typer av jordbruks- och mellanbygder i , är landskapets övergripande skala – landskapets skala utifrån huvuddragen i de topografiska förhållandena och i vegetationens uppbyggnad – avgörande för vilken storlek av vindkraftverk och vilken storlek på grupper av verk som landskapet kan tåla. Erfarenheterna vad gäller inpassningen av vindkraftverk i fjäll- och för- fjällsområden är naturligt nog mycket små. Dessa områden har en mycket storskalig karaktär och torde därför från landskapsbildssynpunkt i regel kunna tåla stora vindkraftverk i grupper. Detta beror på att då de övergripande landskapsstrukturerna – höjder och platåer samt dalgångar – är mycket stora och vidsträckta och därmed inte jämförbara med den mänskliga skalan, förblir vindkraftverkens höjd obestämbar. Detta medför att verken inte uppfattas som stora. En övergripande hushållning med landskapets visuella resurser behöver ske, t.ex. genom att landskapet inte styckas upp genom spridda vind- kraftsetableringar eller genom att längre sträckor av strandzoner tas i anspråk av vindkraftverk. Denna hushållningsaspekt på landskapsbilden kan i vissa fall komma i konflikt med en lämplig placering och ut- formning utifrån landskapsstrukturer som finns i den lilla skalan. Exempelvis kan en placering av vindkraftverk som följer en strandkant uppfattas som harmonisk i den lilla skalan, men i det övergripande landskapssammanhanget komma i konflikt med hushållningen med för friluftslivet och turismen viktiga öppna strandområden som ger utblick. Som ett komplement till analysen i den övergripande skalan måste på den småskaliga nivån, i samband med konkreta projekt, hänsyn tas till vilka landskapselement (riktningsgivande element, karaktärs- och sym- bolelement) som finns på platsen. På den småskaliga nivån är rikt- ningsgivande element, såsom ägo- och brukningsgränser, viktiga att ta hänsyn till vid val av grupperingsprincip för placeringen av vindkraft- verk. Vindkraftverk bör vidare inte placeras i närheten av karaktärs- och symbolelement, såsom kyrkor, alléer och fornlämningar så attvind- kraftverken skulle komma att dominera över dessa element. Ett försök att komma fram till vissa principiella slutsatser vad gäller placeringen och utformningen av vindkraftanläggningar har gjorts i den nämnda studien vid , SLU . Sammanfattningsvis är slutsatserna i studien ·att vindkraftverk som placeras tillsammans bör stå i lätt uppfattbara geometriska mönster, ·att vindkraftverken bör stå i rak linje med samma inbördes avstånd och utan stora höjdvariationer, ·att avståndet mellan olika rader bör vara detsamma som mellan vindkraftverken i en rad, ·att rader av verk är parallella, ·att vindkraftverken upplevs som en samlad grupp I en dansk studie38 som avser flacka landskap och backlandskap, och alltså inte behandlar de landskapstyper som till omfattningen dominerar i , konstateras vad gäller stora vindkraftverk (mer än 60 m torn- höjd) ·att vindkraftverken inte bör ställas upp i mer än två rader, ·att vindkraftverk i flera rader bör stå i räta linjer också när de ses dia- gonalt, ·att i landskap som präglas av stora, sammanhängande och enkla former kan vindkraftverken ge en enkel skulptural verkan i samklang med landskapet. Det gäller dock inte om verken upplevs tillsammans med andra anläggningar såsom andra större och mindre vindkraftverk, höga o.dyl. Är landskapet förhållandevis tätt möblerat reduceras avståndet för de stora vindkraftverkens inverkan på landskapsbilden. ·att i landskap som innehåller många terrängvariationer är det svårt att passa in vindkraftverken. Om vindkraftverkens fundament ligger på olika höjdnivåer blir höjdnivåerna vid verkens turbinhus olika, vilket medför att den skulpturala helheten bryts, ·att då många av de visuella kvaliteterna i det öppna landskapet är knutna till ett samspel mellan terrängformerna och kulturlandskapet, är det viktigt att överväga hur stora vindkraftverk påverkar detta. Exempelvis kan kyrkor, gravhögar och alléer ha monumental betydelse i kulturlandskapet, även om de är förhållandevis små, ·att vindkraftverkens dimensioner kan innebära att storleksförhållandena i landskapet markant ändras. Stora vindkraftverk kan markera och tyd- liggöra den begränsade storleken hos de landskapstyper som tidigare upplevdes som oändliga, t.ex. kustlandskap, ·att vindkraftverk tillför landskapet nya och osedda dimensioner. Verken medför en markant skulptural påverkan av landskapet, både i närområdet och på större avstånd där fjärrverkan kan vara betydande och ·att avståndet mellan vindkraftverk inte får vara mer än 5 rotordiametrar, ca 300 m för stora verk, för att man skall kunna uppfatta verken som en samlad grupp. 38 Opstilling af store vindmöller i det åbne land - en undersögelse av visuelle forhold, Miljö och energiministeriet, 1996. I studien sägs att stora vindkraftverks synlighet kan hänföras till följande fyra avståndszoner. Närzon, ut till 2 á . Vindkraftverken blir ett dominerande element. Mellanzon, från 3 upp till . Synligheten varierar beroende på landskapets karaktär. I öppna landskap med vid utsikt och svag kupering är verken väl synliga, men det kan vara svårt att uppfatta deras storlek. Är landskapet starkt kulturpräglat med många dungar, större och mindre skogspartier, bebyggelse m.m. minskar verkens synlighet. Fjärrzon, upp till . Även på dessa avstånd innebär en placering i helt öppna landskap med vid utsikt att vindkraftverken syns tydligt. Men landskapsformerna och landskapets möblering minskar generellt dominansen. Yttre fjärrzon, mer än 10 á . I landskap med vid utsikt kan vindkraftverken ses som små företeelser vid horisonten, men de kan vara svåra att skilja från andra element i landskapet. Påverkan och hänsynstaganden 91 8Påverkan och hänsynstaganden i vindkraftverkens närområde Utöver sådana övergripande hänsynstaganden som behandlas i kapitel 6 och kapitel 7 behöver man i planering och tillståndsprövning ta hänsyn till vindkraftverkens effekter i närområdet i form av störningar av människor och djur och av andra verksamheter. I detta kapitel redovisar vi kunskapsläget beträffande sådana frågor och överväger i vilken form erforderliga hänsynstaganden kan och bör ske. Vi redovisar också vilka ytterligare kunskaper som är angelägna. I Lägesrapporten sägs att buller kan definieras som inte önskvärt, dvs. störande, ljud och att det är en subjektiv upplevelse hos den som utsätts för ett visst ljud. I skrivelser och telefonsamtal till utredningen har ett stort antal personer som bor i närheten av vindkraftverk framfört att de upplever störningar från vindkraftverk för vilka de rekommenderade riktvärdena för buller har tillämpats. De naturliga ljuden i omgivningen kan maskera ljudet från ett vind- kraftverk. Hur långt ljudet från ett vindkraftverk hörs är beroende av topografi, vegetation och vindförhållanden. I klipplandskap och andra områden utan vegetation blir ljuddämpningen mindre och det kan upp- komma reflektioner av ljudet. I kuperad terräng kan vissa platser ligga i vindskugga varvid maskeringseffekten minskar. Detsamma kan inträffa när vindkraftverk byggs på höjder där vindhastigheten kan vara högre än 92 Påverkan och hänsynstaganden i det omgivande landskapet. Över havet når ljudet mycket längre än över land. Av remissvaren över Lägesrapporten framgår att det finns stora osä- kerheter i resultaten hos de mätningar och bedömningar av ljudalstring och ljudspridning som görs i samband med lokaliseringar av vindkraft- verk. Det framförs främst i yttrandet från Avdelningen för bygg- nadsteknik vid Tekniska högskolan i , men även från andra. Med utgångspunkt i remissvaren redovisar vi i detta avsnitt kun- skapsläget och utvecklingsbehovet vad gäller olika förhållanden och faktorer som är viktiga att uppmärksamma när man skall bedöma ris- kerna för att människor störs av ljudet från vindkraftverk. En mer ut- förlig diskussion om utvecklingsbehovet finns i bilaga 6. De riktvärden som tillämpas för vindkraftverk är de av angivna värdena för industribuller . 39 Ljudnivån anges i mätenheten dBA.40 Om ljudet innehåller hörbara toner är riktvärdena Den använda mätenheten dBA syftar till att väga ihop ett ljuds olika frekvenser så att det blir jämförbart med vad örat uppfattar. Kunskaperna om vad ett ljuds frekvens betyder för upplevelsen av ljudet är dock bristfälliga. · Bostäder, vårdbyggnader m.m. Planlagt område för rörligt friluftsliv med Riktvärdena är inte direkt avsedda för vindkraftverk, utan de togs fram av med avseende på externt industribuller. 39Externt industribuller – allmänna råd, 1983. 40Ljudet mäts vid en vindhastighet /sek . Påverkan och hänsynstaganden 93 alltså andra miljöer än sådana som vindkraftverk normalt byggs i. Några systematiska utvärderingar av hur riktvärdena fungerar med hänsyn till hur människor upplever buller från vindkraftverk har inte gjorts. Som sagts har människor som vistas i närheten av vindkraftverk till oss i olika sammanhang fört fram att de störs, trots att riktvärdena har tillämpats. Att människor känner sig störda av ljudet från vindkraftverk behöver inte bero på att de använda riktvärdena är för högt satta. Det kan också förkla- ras av osäkerheter som finns i ljudberäkningarna. Ljudnivån kan av olika skäl vara högre och i praktiken alltså mer störande än vad beräkningarna ger vid handen. Osäkerhet finns såväl i mätningarna av det ljud som ett vindkraftverk avger (källstyrkan) som i beräkningarna av hur detta ljud sprider sig och uppfattas av människor. I remissyttrandet från Avdelningen för byggnadsteknik vid Tekniska högskolan framförs sammanfattningsvis följande. Den källstyrka som redovisas av tillverkaren för en viss typ av vindkraftverk är ofta resultatet från en enda mätning på ett aggregat. Det gör att precisionen är låg. Det finns vidare mätmetoder (dansk praxis) som systematiskt underskattar källstyrkan. Även om käll- styrkan är rätt mätt behöver den inte vara relevant för de förhållanden som råder på lokaliseringsplatsen. Det finns erfarenheter som indikerar att nivåförhöjningar i terrängen, som medför att det blåser in snett underifrån mot aggregatet, kan leda till högre ljudnivå. Ett annat osäkerhetsmoment är hur samverkan mellan flera aggregat i en grupp påverkar ljudalstringen. Tillförlitligheten hos den modell för ljudutbredning som används är osäker för andra fall än enstaka aggregat på plan mark. De buller- beräkningar som utförs i ger ofta en underskattning av ljud- nivån. En orsak till detta är att de data som redovisas av tillverkare avser mycket slät mark och därför inte är representativa för exem- pelvis en plats med träd och buskar. En annan orsak är att det be- räkningsprogram som vanligen används har ett värde för luft- absorption som inte är relevant för svenska förhållanden. (tidigare ) vid pekar i sitt remissyttrande på att olika tempe- ratur- och vindförhållanden kan ge skillnader i den uppmätta ljudnivån på i samma mätpunkt. Vidare framhålls att kanalisering av vinden längs dalgångar ger speciella ljudutbredningsförhållanden. 94 Påverkan och hänsynstaganden De använda modellerna är speciellt olämpliga för att beräkna ljudsprid- ningen över vattenytor. I remissyttrandet från skaper sägs att ljudspridningen utefter vattnet i vissa fall kan medföra att uppmätta värden blir 10–högre än beräknat enligt vanlig modell.. Detta händer speciellt i vindförhållanden som råder kring . Även i mindre extrema fall så hörs ljud mycket längre utefter en vattenyta än en landyta. Avdelningen för miljömedicin vid anför i sitt remissyttrande att dBA är ett alltför oprecist mått för att bedöma stör- ningsrisken. Experimentella försök visar att samma dBA-nivå kan störa olika mycket beroende på ljudets akustiska karaktäristika. Ett jämnt lågfrekvent brus är minst störande. Olika verk kan, trots att en mätare visar samma dBA-värde, låta ganska olika. En annan fråga som utredningen har uppmärksammats på från flera platser i landet är att ljud från vindkraftverk hörs in- omhus, som vindkraftverket på samma plats hörs betydligt mindre eller inte alls utomhus. Hypoteser har förts fram om att det kan bero på att stomljud i ett vindkraftverks fundament kan ledas långa sträckor via grundvattnet och genom tjälad jord. Som framgår av den i föregående avsnitt lämnade redovisningen finns stora osäkerheter när det gäller att beräkna och bedöma vilka ljudstör- ningar som kan orsakas av vindkraftverk och hur det varierar mellan olika typer av områden. Mät- och beräkningsmetoderna behöver för- finas. Vi gör dock bedömningen att de riktvärden som tillämpas in- nebär i stort sett acceptabla ljudnivåer. Förutsättningen är att de tillgo- doses i praktiken. Det skall heller inte uteslutas att en kommun i sin planering kan ställa krav på lägre ljudnivåer i vissa känsliga miljöer. För att öka säkerheten och minska riskerna för att bullernivåerna blir för höga i förhållande till de riktvärden som tillämpas föreslår vi i det följande att försiktighet iakttas vid tillämpningen av riktvärdena i sam- band med planering och tillståndsprövning av vindkraftanläggningar och att åtgärder vidtas för att förbättra kunskapsunderlaget. 41 Även telefonkontakt med , Avdelningen för miljömedicin vid Påverkan och hänsynstaganden 95 Tillämpningen av gällande riktvärden Beräkningar av ljudutbredningen bör ingå i de miljökonsekvensbeskriv- ningar (MKB) som skall göras i samband med fysisk planering och till- ståndsprövning rörande vindkraftanläggningar. Av beräkningarna bör framgå hur topografi, väderleksförhållanden och andra förutsättningar i och omkring etableringsområdet bedöms påverka ljudutbredningen. Där beräkningarna är osäkra bör en försiktighetsprincip tillämpas. I områ- den med komplicerade ljudutbredningsförhållanden beroende på t.ex. ter- rängen bör extra skyddsavstånd tillämpas i avvaktan på att man kan göra mätningar av de faktiska ljudförhållandena och få del av erfarenheterna från de som vistas i området. En annan försiktighetsåtgärd i samband med tillståndsprövning kan moti- veras av att skilda modeller av vindkraftverk har olika ljudprofil, och där- med kan ha olika störande egenskaper, vid samma dBA-värde. Om den modell som skall installeras har goda ljudegenskaper bör man kunna tillämpa ett kortare skyddsavstånd än om man vet att modellen har jämfö- relsevis ogynnsamma, eller okända, ljudkaraktäristika. I kommunernas planering och vid tillståndsprövning rörande vind- kraftanläggningar kan man bedöma om riktvärdena för buller från vindkraftverk är tillfyllest med hänsyn till annan mark- och vatten- användning. Exempelvis kan man finna det vara rimligt att viss fritids- husbebyggelse utanför planlagt område behandlas på samma sätt som de inom planlagt område, där riktvärdet är lägre. Det behöver inte heller alltid vara självklart att permanenthus i förhållandevis stilla och tysta lägen skall behöva tåla . En kommun kan vidare i sin planering avsätta områden där man särskilt vill värna om tystnaden och kanske inte tillåta verksamhetsljud ens under . 96 Påverkan och hänsynstaganden En expertgrupp bör få i uppdrag att snabbt – – genom- föra en studie med följande innehåll. ·Närmare undersökning av ett begränsat antal fall, där klagomål på bul- lerstörningar har anmälts. I undersökningen skall göras akustiska mät- ningar, analyser av bullerprofiler, vindundersökningar, beräkningar etc. De framförda problemen skall diskuteras med inblandade parter, inte minst berörda grannar. ·Mätningar av lågfrekvent hörbart ljud (< , Hz) och ohörbart infraljud (<20 Hz) från vindkraftverk och bedömningar av om och hur människor påverkas med beaktande av den allmänna förekomsten av sådana ljud i naturen och vardagslivet. ·Undersöka vilka maskeringseffekterna till följd av naturligt vindbrus är för några typfall i svensk terräng. ·Bedöma om stomljud från vindkraftverk beroende på vissa markför- hållanden kan förmedlas på längre avstånd än vad ett vindkraftverks ljud normalt hörs och upplevas inomhus. ·Inhämta detaljerade synpunkter på de analyserade frågeställningarna från expertis inom området som finns i andra länder, bland annat Stor- , , , och . ·Ta fram en version av de internationellt använda beräkningsmetoderna för ljudutbredning vilken tar hänsyn till svenska terräng- och klimatför- hållanden. ·Ta fram en metod för att beskriva ljudimmissionen som kan ge vägled- ning för bedömningar vid speciella förhållanden, exempelvis havsbase- rade vindkraftverk i med dess speciella meteorologiska för- hållanden och verk i starkt kuperade terräng som i . ·Bedöma om det behövs en mät- och analysmetod för ljudmätning som premierar mindre obehagliga ljud hos vindkraftverk. Påverkan och hänsynstaganden 97 I Lägesrapporten gör vi bedömningen att de skuggeffekter som uppstår när vindkraftverkens rotorblad i rörelse klipper solljuset kan ge upp- hov till besvärande störningar för de boende i närheten av en vind- kraftanläggning. I utredningens enkäter i den första etappen till myn- digheter och organisationer togs från flera håll upp behovet av att ut- forma riktlinjer som anger det högsta antal timmar som närboende skall behöva tåla av besvärande skuggeffekter. I remissvaren över Lägesrapporten framförs inga erinringar mot våra redovisningar där. Man efterlyser riktlinjer för hur skuggstörningar från vindkraftverk skall beaktas i samband med planering och tillståndsprövning rörande vindkraftverk. Störningar på grund av rörliga skuggor från vindkraftverk har inte uppmärksammats som något större allmänt problem. En förklaring är att skyddsavstånden med hänsyn till risken för bullerstörningar från vindkraftverken ofta har inneburit tillräckliga avstånd från bostäder för att några skuggproblem inte har uppkommit. I Allmänna råd 1995:1 – Etablering av vindkraft på land – finns visserligen skugg- problemet omnämnt men det lämnas inte några rekommendationer om hur det skall hanteras. Med moderna allt större och högre verk, som inte avger så mycket mer ljud än de mindre äldre verken, har problemet med skuggstörningar blivit 98 Påverkan och hänsynstaganden Problemet accentueras när flera stora verk placeras tillsammans. Varaktigheten av störande skuggor är störst närmast ett vindkraftverk. Det kan röra sig per dag nära ett verk. Risken för skuggor minimeras om ett verk placeras norr om sådana platser som är störningskänsliga, t.ex. bostäder. Störst är störningsrisken normalt vid placering sydost eller sydväst om en plats. () uppgav vid vårt besök att tre tyska delstater har rekommendationer för hur skuggbildning från vind- kraftverk skall beaktas. I bland annat gäller att skuggstörning för bostäder får uppträda under högst /år. Denna skuggstörning är den teoretiskt beräknade maximala skuggtiden när av solskivan är skymd av de roterande bladen. Detta svarar i dessa områden normalt mot verklig skuggstörning. är antingen siktförhållandena sådana att solen är skymd eller blåser det inte tillräckligt för att bladen skall rotera. Vidare får det vara högst 30 minuters skuggstörningar . På förbundsnivå pågår arbete med att ta fram tyska riktlinjer för skuggstörningar. Enligt uppgift från amt pågår i både på regional nivå och nationellt ett arbete rörande skuggstörningar från vindkraftverk. Detta arbete utgår från tyska erfarenheter. Vi bedömer att skuggstörningar orsakade av vindkraftverkens rotorblad när de är i rörelse är av den arten att de bör beaktas vid valet av plats för vindkraftanläggningar. En överslagsmässig beräkning utifrån bestämmelserna i om tillåtna skuggstörningar tyder på att skyddsavståndet för moderna vindkraftverk i de mest utsatta väderstrecken blir längre än de skyddsavstånd som krävs enligt de svenska riktlinjerna för buller vid bostäder. Det finns modeller för att beräkna hur långt skuggan från ett vindkraft- verk når som tar hänsyn till olika geografiska lägen och olika tidpunkter . De platser där skuggeffekterna behöver beaktas är främst bo- städer, som lämpligen kan avgränsas med tomtgränsen på samma sätt Påverkan och hänsynstaganden 99 som när det gäller riktlinjerna för buller. Men även arbetsplatser och andra områden där människor kan bli störda bör uppmärksammas. Den erfarenhet i som har redovisats för utredningen tyder på att en faktisk skuggtid på , som i motsvarar den teoretiska skuggtiden , är en rimlig högsta skuggfrekvens som skall behöva tålas. Det går inte att direkt till ett område överföra de riktvärden som används i andra områden, t.ex. det teoretiska riktvärdet för skuggstörningar i . Vilken verklig skuggtid – som är det relevanta i sammanhanget – en teoretiskt beräknad skuggtid motsvarar beror på siktförhållandena, bland annat frekvensen av moln, som är olika i olika områden. Förekomsten av sol och därmed av skuggor varierar över året beroende på solståndet; en variation som är allt större ju längre norrut man befin- ner sig. Även siktförhållandena kan vara påtagligt olika under olika delar av året.