sou · GNB396d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Utredningen föreslår att statistikansvariga myndigheter skall lämna en rapport till kontoret för officiella statistik om användarrådens verksamhet. Slutsatser och förslag 243 Det är uppenbart att en nära kontakt med analysen förbättrar statistiken. Det är en tydlig positiv effekt av statistikreformen att verksamheten med analyser på flera områden har givit impulser till statistiken i olika avseenden och höjt statistikens kvalitet. Dock saknas på flera områden den ämneskompetens hos den statistikansvariga myndigheten som behövs för en allsidig analys. Detta gäller bl.a. på flera av de områden där SCB är ansvarig myndighet, dvs. områden som är sektors- övergripande. När det gäller statistik av sektorsövergripande karaktär kan det emellertid vara svårt att precisera för vilka användare och vilka syften en analys bör göras, jämfört med när statistiken avser en begränsad sektor. Situationen kan förbättras på olika sätt. Det finns redan exempel på tillvägagångssätt som skapar möjlighet till långtgående analyser även på . En ökad närhet mellan ämnesexpertis och statistikexpertis kan åstadkommas t.ex. genom att SCB, på områden där verket har statistikansvar, utvecklar sina ämneskunskaper eller vid behov tar hjälp av ämnesexperter utanför den egna organisationen. Utredningen anser att det är en naturlig uppgift för det föreslagna rådet för officiella statistik att fortsätta diskussionen av hur analyskompetens kan kopplas till statistiken på i första hand . Utnyttjande av administrativa material för produktion av statistik rationaliserar produktionen, framförallt genom att begränsa behovet av särskilda insamlingar av statistiska grundmaterial. Särskild uppgifts- insamling är en kostsam och tidsödande procedur för såväl statistik- producenter som uppgiftslämnare. Vid SCB drivs ett utvecklingsprojekt (registerprojektet) som går ut på att skapa samlade registersystem som bas för statistikproduktion och härigenom ta till vara de fördelar som registerbaserad produktion innebär. Även vid några andra myndigheter pågår utvecklingsarbeten med likartat syfte, men på mera begränsade områden. Det är fråga om både teknisk och innehållsmässig utveckling. Utredningen anser att det är viktigt att detta utvecklingsarbete prioriteras. Det får inte försvåras som följd av sektorsuppdelningen av statistiken. Det föreslagna rådet för officiella statistik bör följa och stödja det utvecklingsarbete som pågår, bl.a. i registerprojektet vid SCB. 244 Slutsatser och förslag Det är viktigt att framtida användare kan återfinna äldre statistik, oavsett vem som är statistikansvarig. Utredningen har funnit att arkiveringen är en av de områden som kan ha förlorat på statistik-reformen. Det är önskvärt att SCB och andra statistikansvariga myndigheter arbetar med liknande rutiner så att arkiverad officiell statistik dokumen- teras och även i övrigt behandlas på ett likartat sätt. Utredningen bedömer att flera av de statistikansvariga sektors-myndigheterna behöver stöd och hjälp med sin arkivering och att en koppling till statistiska databaser kan bidra till att arkiveringen underlättas. Flertalet statistikansvariga sektorsmyndigheter har kommit i ett läge, där det är hög tid att agera i arkiveringsfrågan. Det förefaller i första hand vara mindre myndigheter, med få personer avdelade för statistikfrågor, som har problem. är tillsynsmyndighet på arkivområdet. Utredningen föreslår att det föreslagna kontoret för officiella statistik i samarbete med tar fram hjälpmedel och riktlinjer samt ser till att erforderliga utbildningsinsatser genomförs. Dokumentationen bör vara en naturlig del i produktionsprocessen och växa fram integrerat med själva produktionen av den officiella statistiken. Det av SCB framtagna dokumentationssystemet, SCBDOK, bygger på en sådan princip. Utredningen anser att den moderna tekniken, som bl.a. medger att användarna i högre utsträckning själva skapar sina tabeller, ställer allt större krav på att de uppgifter som är bas för statistiken är noggrant beskrivna. Utredningen anser att det är nödvändigt att inte bara de statistiska resultaten är dokumenterade, utan också de datamaterial som ligger till grund för statistiken. Det blir allt viktigare att det tydligt framgår exempelvis vad de uppgifter man använder sig av avser och hur de är insamlade, definierade osv. Utredningen anser att det är en naturlig uppgift för det föreslagna rådet för officiella statistik att följa hur arbetet med dokumentation av den officiella statistiken utvecklas. Slutsatser och förslag 245 All statistik som en myndighet producerar är inte officiell statistik. presenterade vissa kriterier för officiell statistik. Utredningen har vidareutvecklat dessa kriterier. Det är viktigt att påpeka att gränsen mellan officiell och övrig statlig statistik inte får innebära en definitiv låsning. Gränsen kan behöva ändras sett över tiden. Enligt utredningen gäller följande krav för sådan statistik som skall omfattas av officiella statistik: -statistiken skall avse någon av de samhällsområden som finns förtecknade i statistikförordningen (SFS 1992:1668, senast ändrad i SFS 1999:39), -beslut om statistikens framställning skall ha fattats av en myndighet och finansieringen skall ske via anslag från statsmakterna, -statistiken skall produceras regelbundet, vara bestående över tiden samt av allmänt intresse. Vidare gäller att den statistik som rapporteras till EU eller andra internationella organisationer skall vara officiell statistik. Den officiella statistiken skall inte enbart svara mot dagens behov. Den skall också tillgodose framtida behov. Det behöver därför inte finnas ett ekonomiskt mätbart behov för att motivera att en statistik produceras. Härutöver påverkar bl.a. efterfrågesituationen och den ansvariga myndighetens uppgift i stort vilken officiell statistik som skall tas fram på ett statistikområde. Utredningen anser att de kriterier som skall gälla för officiell statistik bör utvecklas successivt i syfte att öka samsynen mellan myndigheterna när det gäller att avgöra vilken statistik som skall omfattas. Utredningen föreslår att det föreslagna kontoret för den officiella statistiken i samarbete med de statistikansvariga myndigheterna successivt vidare- utvecklar de kriterier som skall gäller för officiella statistik. Enligt 10§ i statistikförordningen (SFS 1994:108) skall individbaserad officiell statistik, när inte särskilda skäl talar däremot, vara könsuppdelad. Könsuppdelning av statistiken innebär en mer full-ständig belysning av jämställdhetsaspekten inom olika samhälls-områden. Detta innebär självfallet också att man får ett bättre besluts-underlag vad gäller jämställdhetskonsekvenser av olika politiska förslag. Som nämnts i kapitlet om statistikens utveckling tycks reformen i sig inte ha inneburit någon försämring av könsuppdelningen av statistiken. 246 Slutsatser och förslag Snarare finns tecken på att den kan ha inneburit en förbättring. Av de tillfrågade statistikanvändarna i utredningens enkätundersökning anser att statistiken i detta hänseende har förändrats till det bättre . Såväl enkätundersökningen som SCB:s undersökningar av statistikens könsuppdelning ger dock vid handen att det finns brister, dvs. att statistikförordningen inte till fullo följs på denna punkt. De jämställdhetspolitiska konsekvenser i övrigt som eventuellt kan kopplas till reformen har med kompetens- och rekryteringsfrågor att göra. Den spridning av ansvar som reformen innebar har i många fall lett till att myndigheter som blivit tilldelade statistikansvar har utökat sin personal och i samband härmed också sin statistiska kompetens. En del av denna nya personal har rekryterats från SCB. Reformen har sålunda inneburit en viss personalomsättning och ett visst personal-tillskott inom systemet för den officiella statistiken. Bland de nyrekryterade (rekryterade ) på SCB är kvinnor. Det är en högre andel än den som gäller för SCB:s personal totalt, där andelen kvinnor är . Vid de statistikansvariga sektorsmyndigheterna är det ofta personer med vissa statistikkunskaper tillsammans med ämnes- eller allmänna utredningskunskaper som anställs för arbetsuppgifter som helt eller delvis rör statistikansvaret. Andelen kvinnor är högre på exempelvis sociologi- och utredningsutbildningar än i det rena statistikämnet. Detta gör det rimligt att anta att tendensen att rekrytera personer med blandade bakgrundskunskaper ökar andelen kvinnor inom statistik- systemet. Vid SCB arbetar man aktivt med jämställdhetsfrågorna. Myndig- hetens jämställdhetsplan innehåller exempelvis beslut om en rad åtgärder för att öka andelen kvinnor på chefsbefattningar. Utredningens övergripande analys pekar på att reformen inte har haft negativa konsekvenser för könsuppdelningen i verksamheten med den officiella statistiken. Reformen har inte satt fokus på jämställd-heten. Utredningen bedömer dock att den har bidragit till att öka antalet kvinnor som deltar i statistikarbetet. Reformen har bidragit till ökat intresse för och användning av statistik och härigenom till ökade behov av att statistiker. Flera myndigheter har tillgodosett dessa behov genom att rekrytera statistiker från bl.a. SCB. Detta har i sin tur lett till ökat rekryteringsbehov inom SCB. Slutsatser och förslag 247 Ansvaret för den officiella statistiken vilade före reformen i huvudsak på SCB, som har verksamhet i och . Genom reformen kom ansvaret för hälften av statistiken att överföras till andra myndigheter. Sex av dem har sin huvudsakliga verksamhet förlagd utanför . Utredningens förslag att flytta ytterligare statistik från innebär att andelen statistik för vilken ansvaret ligger utanför och ökar. Utredningen föreslår att ansvar för viss officiell statistik överförs till i . Även om ansvaret för delar av den officiella statistiken som följd av statistikreformen har flyttats till myndigheter utanför SCB, dvs. från och , iså har inte produktionen av statistiken flyttat, eftersom stora delar av produktionen sköts av SCB på uppdrag av de statistikansvariga myndigheterna och sysselsätter därför även personal i och trots att ansvaret har flyttats. Utredningen bedömer att det förhållandet att () som följd av statistikreformen är statistikansvarig myndighet med ansvar för den officiella statistiken på området rättsväsende har haft positiva effekter för brottsskyddet. BRÅ är den myndighet som bäst kan avgöra vilket statistiskt underlag som behövs för att belysa utvecklingen på området och vid behov snabbt initiera lämpliga åtgärder. BRÅ:s statistikansvar omfattar ansvar för brottsstatistik, statistik över för brott lagförda personer, domstolarnas verksamhet, kriminal- vård och återfall i brott. Genom statistikansvaret har BRÅ stora möjligheter att påverka den statistik som tas fram samt hur den görs tillgänglig. Statistikens publicering har också förändrats efter reformen. Vidare har utredningen konstaterat att statistiken som följd av att BRÅ har statistikansvar används mer, i första hand som grund för olika beslut inom området rättsväsende. Resultat av utredningens studier av användarråd En viktig del i uppgiften som statistikansvarig är att uppmärksamma och ta hänsyn till olika användares behov. Den statistikansvariga sektors- myndigheten är ofta själv den största användaren men på samtliga områden finns naturligtvis även en rad andra användare. SCB är sällan själv användare av sin statistik. I betänkande underströks denna uppgift. Där sades bl a följande Beställaransvarig sektorsmyndighets uppgift blir att kartlägga användarnas behov av statistik på sitt område ...., I ... beställaransvar ... ligger ... att ansvara för att statistiken tas fram i enlighet med olika användares önskemål .... Statistikens innehåll, form, frekvens etc. bör fastställas i samråd med övriga användare. För att kunna fullgöra uppgiften som beställar- ansvarig myndighet för officiell statistik är det lämpligt att ett organiserat samarbete med andra användare byggs upp, i den mån ett sådant ännu inte finns. Detta kan göras i form av att en fast referensgrupp med representanter för de olika användarna etableras, eller att ett liknande beredningsorgan skapas. För att få en uppfattning om i vilken mån organiserade användar- grupper har inrättats, hur andra användare än huvudanvändarna upplever sitt inflytande och vad de anser om statistiken inom de(t) område(n) de är användare har utredningen kartlagt förekomsten av användarrådens förekomst och deras sammansättning samt genomfört en enkätundersökning bland ett urval av ledamöterna i dessa. De allra flesta, men inte alla, statistikansvariga myndigheter samlar regelbundet en blandad grupp användare för att diskutera statistiken inom de(t) område(n) de ansvarar för. Dessa grupper tycks vanligtvis väl fylla sin funktion som kanal för användarinflytande. Användarna anser som regel att deras deltagande är meningsfullt och att de får gehör för sina synpunkter. De anser dessutom att grupperna fungerar som en viktig kanal ut från den statistikansvariga myndigheten; genom sitt deltagande får de värdefull information om vilken statistik som finns och vad som planeras. Enligt de tillfrågade användarna har statistiken inte försämrats som gått sedan reformen. På många områden anser de tvärtom att den har förbättrats i en rad avseenden. Samtliga statistikansvariga myndigheter (inkl. SCB) tillfrågades av utredningen om -huruvida de driver användarråd eller annat organiserat samarbete med statistikanvändare, -hur ofta sammanträden brukar hållas -vilka användare som ingår i råden. Av 26 tillfrågade myndigheter svarade 17 att de har någon form av användarråd för statistikfrågor, 6 att de inte har något sådant och 3 svarade inte på frågan. Som framgått tidigare skiljer sig de statistikansvariga myndig-heterna från varandra i flera avseenden. Vissa har ansvar för flera statistik- områden. Detta gäller främst SCB som ansvarar för ett stort antal, ofta stora, områden men även flera av de statistikansvariga sektorsmyndig- heterna. Dessa har vanligtvis olika användarråd för olika områden. En annan skillnad handlar om myndighetens tidigare erfarenheter av statistikansvar eller något som liknar ett sådant ansvar. De som arbetat med statistikfrågor (framför allt SCB men även vissa andra) hade vanligtvis etablerade samrådsgrupper för statistik redan före reformen medan myndigheter för vilka statistikansvaret är något helt nytt inrättade sina råd som följd av reformen. Nedan redovisas vilka myndigheter som har respektive inte har användarråd. SOU 1999:96 Bilaga 1 253 Inrättades vid reformen. 2 möten/år. Ska ha 2 möten/år. Inrättades vid reformen. 4-5 möten/år. Möten1-2 ggr/år resp. vid behov. i grupper för även annat. Grupp med 2 möten eller färre/år. Råd finns för 2 av 3 områden. 1-2 möten/år. 2-3 möten/år. Grupp , används även för 2 möten/år. Grupp med 5 möten/år. Med 2 - 4 möten/år. Inrättades redan när fick 3-4 möten/år. 2 möten/år. Grupp med 2 möten/år. 4-5 möten/år. 37 externa grupper tillsatta på verksnivå. Möten från till , vanligast 2-3 möten/år. Inget svar på frågan om användarråd Utredningen skickade en enkät till ett urval om ca 80 personer som deltar i användarråd hos olika statistikansvariga myndigheter. I enkäten frågades om användargruppens arbete, om synpunkter på statistiken och om synpunkter på det nya systemet med statistikansvariga sektors- myndigheter vid sidan av SCB. Drygt hälften svarade på enkäten. 4.1Gruppens ålder och mötesfrekvens Det tycks som om flertalet av de grupper som organiseras av de statistikansvariga sektorsmyndigheterna skapades med anledning av reformen medan SCB:s grupper (programråd) ofta etablerats tidigare. På frågan Hur länge har du ingått i användargruppen svarade av ledamöterna i grupper medan motsvarande andel för ledamöterna i sektorsmyndigheternas grupper endast var . Dessa har i stället deltagit eller mindre, dvs de började delta efter reformen. Grupperna förefaller vara någorlunda aktiva. svarar att gruppen har mötts minst en gång . svarar att den mötts fyra gånger eller fler. En intressant fråga är vad gruppernas möten utnyttjas till. Man skulle kunna befara att, i de fall en sektorsmyndighet valt att lägga in statistikfrågorna i en redan existerande grupp, som tillkommit för andra frågor än statistik, inte ägnade så mycket tid just åt statistik. En annan farhåga skulle kunna vara att grupperna utnyttjades mer till att komma överens om praktiska frågor, om t.ex. insamlingsrutiner, än till att diskutera vilken statistik som bör tas fram. Farhågorna tycks dock inte besannas enligt enkätresultaten. Se tabell nedan. Statistikens täckning av det aktuella samhällsområdet anges av av de svarande vara en av huvudfrågorna. Därtill anger att sådana frågor tas upp . hävdar att sådana frågor nästan aldrig tas upp. Enkät till ledamöter i användarråd hos SCB och statistikansvariga sektorsmyndigheter. Hur ofta tas följande upp på gruppens möten? alltid upp/är ej/kan ej statistiken inom det aktuella området...*** *..., dvs innehåll och relevans, t.ex. vilken statistik som bör finnas och vilken som inte bör eller behöver finnas. Prioriteringar mellan olika slags statistik inom området. **..., t.ex. insamlingsrutiner och metoder. ***..., t.ex. vilken myndighet som bör ansvara för en viss statistik. 4.3Deltagarnas syn på gruppens nytta Grupperna tycks fylla sin uppgift att låta de olika användarnas/- deltagarnas synpunkter påverka beslut om statistiken. På frågan Brukar du få gehör för dina synpunkter? har de allra flesta markerat de två mest postitiva svarsalternativen (ibland, ibland inte och ja, i stort sett alltid). Ingen svarande har valt alternativet sällan eller aldrig. När det gäller fördelningen mellan de två mest positiva svars- alternativen framträder en viss skillnad mellan deltagare i grupper hos stora myndigheter, små myndigheter1 respektive SCB. 1 De statistikansvariga sektorsmyndigheter vilkas gruppdeltagare har svarat på enkäten har i redovisningen av svaren på vissa frågor delats in i stora respektive små. Indelningen avser storleken på statistikansvaret. Till de stora hör Arbetarskyddsstyrelsen, , Statens energi- myndighet, , , och (). Till de små har förts , stora myndigheters grupper svarar något fler att de i stort sett alltid får gehör för sina synpunkter än att de ibland får gehör och ibland inte. Bland deltagare i små myndigheters grupper är det vanligare att svara ibland, ibland inte än i stort sett alltid. Bland deltagare i SCB:s grupper är denna tendens ännu tydligare. Se tabell nedan. Brukar du få gehör för de synpunkter du framför? Ja, i stort sett Ingen åsikt/kan Behovet av en grupp där olika användare diskuterar sina (olika) behov av statistiken avgörs, åtminstone delvis, av hur mycket behoven skiljer sig ifrån varandra, dvs i hur hög grad det finns intressekonflikter om statistiken och hur starkt kolliderande behoven är. Omkring sex av tio svarande anser att det finns intressekonflikter, uttalade eller outtalade, om statistiken inom det område som avhandlas i den grupp de deltar i. Drygt tre av tio anser att det inte finns intressekonflikter. Fråga 7 a. Tycker du att det finns intressekonflikter om statistiken inom det här statistikområdet? Ja, uttalade intressekonflikter Ja, men icke uttalade Ingen åsikt / kan inte avgöra Kemikalieinspektionen, , , Statens kultur- råd och Turistdelegationen. De vanligaste typerna av intressekonflikter är de som rör prioriteringar mellan olika sorts statistik inom området och de som rör nivån på statistikens nedbrytning. Fråga 7 b. Vad avser intressekonflikterna? (flera alternativ kan markeras) Prioriteringar av olika sorts statistik inom området Nivå på statistikens nedbrytning Sätt att ta fram statistiken Nära sex av tio anser att intressekonflikterna är mycket eller ganska starka medan en tredjedel anser att de inte är särskilt starka. Fråga 7 c. Hur starka är intressekonflikterna? De allra flesta upplever att det är meningsfullt att de deltar i gruppen. Hur meningsfullt / viktigt anser du att ditt deltagande i gruppen är? Ingen åsikt / kan inte avgöra I två öppna frågor uppmanades enkätens besvarare att själva skriva ned vilka fördelar respektive nackdelar de upplever med sitt deltagande. De vanligaste fördelarna med att delta i användarråden uppgavs vara att man får information, möjlighet att påverka och viss insyn i statistik- produktionen. Nackdelen uppges vara att det tar tid. 4.4Andra kanaler för inflytande Som framgått tycks användargrupperna i allmänhet uppfattas som en viktig och värdefull kanal för inflytande på statistiken. Det är dock inte den enda kanalen. De personer som ingår i användargrupperna upp-lever i hög utsträckning att de även har andra möjligheter att påverka statistiken, möjligheter som många av dem också utnyttjar. Detta kan ske genom kontakter med SCB (för deltagare i de statistikansvariga sektorsmyndigheternas grupper), med andra myndigheter (för deltagare i SCB:s grupper), med eller på andra sätt. Se tabell nedan. På en punkt i tabellen framträder en skillnad mellan deltagare i SCB:s respektive sektorsmyndigheters (i tabellen kallade SAM:s) grupper. Medan ingen av de svarande som deltar i någon användar- grupp som organiseras av en sektorsmyndighet anser sig sakna andra påverkansmöjligheter än att delta i denna grupp anser var femte i SCB:s grupper att de saknar andra möjligheter. Vilka möjligheter har du att påverka statistiken inom området vid sidan av ditt deltagande i användargruppen? Jag har kontakter med SCB* Jag har kontakter med andra Jag har kontakter med regeringen Jag kan påverka på andra sätt Jag har inga andra möjligheter Vet ej / kan ej avgöra *Detta svarslternativ gavs endast till deltagare i SAM:s grupper. **Detta svarsalternativ gavs endast till deltagare i SCB:s grupper. Har du utnyttjat dina möjligheter att påverka statistiken på annat sätt än genom användarrådet ? Ja, några enstaka gånger Kan inte bedöma / minns ej I enkäten fanns också en fråga om hur väl den nuvarande statistiken uppfyller ens behov (vilket i vissa fall avser den statistik som har förändrats och i andra den nuvarande statistik som inte har förändrats på länge). Av svaren på denna fråga framgår att de svarande är relativt nöjda med utgångs- eller dagsläget. På de flesta områdena får alterna- tivet ganska väl, men brister finns högst svarsfrekvens. Tillförlitlighet är den aspekt som får allra högst betyg. Aktualitet och relevans får sämst betyg och är därmed områden där många önskar förändringar. Se tabell nedan. Hur väl svarar dagens officiella statistik inom statistikområdet mot dina behov?Avseende: med andra omr. Samma sak kan åskådliggöras i diagramform: De förändringar i statistiken som har skett anses i mycket stor utsträckning ha varit till det bättre. Mycket vanlig är emellertid också bedömningen att det inte skett några väsentliga Mycket få anser att statistiken har förändrats till det sämre i något avseende. När det gäller innehåll och relevans anser omkring hälften av enkät- besvararna att statistiken har förändrats till det bättre. En tredjedel upplever inga förändringar och en av tio anser statistikens relevans inom deras ämnesområde har förändrats till det sämre . På övriga områden är det fler som anser att statistiken inte har förändrats än som anser att den har förändrats till det bättre. Det gäller t. ex. tillförlitlighet och aktualitet där hälften inte har upplevt några väsentliga förändringar. När det gäller tillgänglighet är det ungefär lika många (4 av 10) som anser att den blivit bättre som att den är oförändrad. Anser du att statistiken har förändrats ? Fråga 22 i diagramform: Vet ej/ kan ej avgöra Ja, förändrats till det Nej, ingen väsentlig Ja, förändrats till det 4.6De svarandes användning av statistik De personer som deltar i användargrupperna tycks i de flesta fall vara högfrekventa användare av den statistik som diskuteras i grupperna. Mer än hälften () använder sig av statistiken inom användar-gruppens område så ofta som eller mer. Den stora majoriteten () använder den åtminstone .