sou · GNB339d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Det ska ha en sådan karaktär eller omfattning att det starkt påverkar flera viktiga livsområden . Lagen anger tre olika personkretsgrupper som kan omfattas av lagstiftningen. ·Personkretsgrupp 1 omfattar personer med utvecklingsstörning och personer med autism eller autismliknande tillstånd. ·Personkretsgrupp 2 omfattar personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. ·Personkretsgrupp 3 omfattar personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. Personer som har rätt till stöd enligt lagen har under vissa förutsätt- ningar rätt till olika insatser. De insatser som anges i lagen är följande: 1.rådgivning och annat stöd 2.biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till skäliga kost- nader för sådan assistans, till den del behovet av ekonomiskt stöd inte täcks av assistansersättning enligt Lagen om assistansersättning, SOU 1999:39 Ansvarsfördelning mellan stat, kommun, landsting och den enskilde 309 8.boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet 9.bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna 10.daglig verksamhet för personer som saknar förvärvsarbete och inte utbildar sig. Totalt räknar man med att mellan 48 000 och 50 000, dvs. av befolkningen hade beslut om insatser enligt LSS. Antalet personer ökade jämfört med året innan. Kommunerna ansvarar för alla insatser utom rådgivning och annat personligt stöd som ansvarar för. För insatsen personlig assistans sträcker sig kommunens ansvar upp till i genomsnitt . Är insatsen större tar staten i form av över ansvaret enligt Lagen om assistansersättning, (1993:389). Rätten till personlig assistans enligt LSS motsvaras, förutom det ut- ökade timantalet, i stort sätt av . Den största skillnaden ligger i att assistansersättning enligt inte lämnas för tid då den funktions- hindrade ·vårdas på en institution som tillhör staten, en kommun eller ett landsting ·vårdas på en institution som drivs med bidrag från staten, en kommun eller ett landsting ·bor i en gruppbostad eller ·vistas i eller deltar i barnomsorg, skola eller daglig verksamhet enligt 9 § 10 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade. Färdtjänst reglerades tidigare som en bidragsfråga inom Socialtjänstla- gens bestämmelser om färdtjänst. I och med att antog Lagen (1997:736) om färdtjänst i enlighet med regeringens proposition Mer tillgänglig kollektivtrafik (prop. 1996/97:115) fastslogs även att färd- tjänst i första hand bör betraktas som en transportform i stället för som en bidragsfråga. Lagen anger att den som på grund av ett funktionshinder har vä- sentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med all- männa kommunikationsmedel ska, om resebehovet inte kan tillgodoses 310 Ansvarsfördelning mellan stat, kommun, landsting och den enskilde SOU 1999:39 på annat sätt, ges tillstånd till färdtjänst. Varje kommun ansvarar, så- vitt gäller kommuninvånarna, för att färdtjänst anordnas inom kommu- nen och, om det finns särskilda skäl, mellan kommunen och en annan kommun. En kommun får via avtal överlåta de uppgifter som regleras i Lagen om färdtjänst till trafikhuvudmannen i länet. Färdtjänstens re- gelsystem varierar från kommun till kommun. Skillnaderna kan bestå i vilka kriterier som tillämpas för tillstånd, antalet resor, kostnaden för resa, krav på samåkning etc. För en individ med tillstånd till färdtjänst kan vuxenstudier innebära att behovet av färdtjänsten ökar. I de fall behovet överstiger det antal resor som tillståndet omfattar bör tillståndet omprövas. Möjligheten att genom villkor inskränka utnyttjandet av färdtjänsttillstånd får enligt lagen ske i skälig omfattning. Beslut om tillstånd till färdtjänst kan överklagas till förvaltningsdomstol. hade ca 430 000 personer tillstånd till färdtjänst. Av dessa var och de reste i genomsnitt ca med färdtjänsten (bet. 1997/98:TU03). Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen 311 11Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen I detta kapitel redovisas en översikt över vissa funktionshinder, deras konsekvenser i utbildningssituationen samt exempel på stöd som den studerande kan behöva i vuxenstudier. Syftet med genomgången är att visa på att en god tillgänglighet kan erhållas för flertalet av grupperna av funktionshindrade med tämligen likartade lösningar. I utbildningssituationen liksom i samhällslivet i övrigt är möjlighet till kommunikation nödvändig. Funktionshinder av kommunikativ karaktär kan leda till avsevärda handikapp i studiesituationen. Nedan behandlas särskilt dövhet och hörselskada, dövblindhet samt tal- och språkstör- ningar. Barndomsdöva har teckenspråk som modersmål, och lär sig skriva och läsa svenska utifrån teckenspråket. Teckenspråket är det språk som barndomsdöva bäst kommunicerar på även om de kan läsa och skriva på svenska. I finns enligt mellan 8 000 och 10 000 barndomsdöva. Vuxendöva har svenska som första språk. Många lär sig alternativa kommunikationsmetoder och behöver t.ex. tecken- eller skrivtolk. Det finns ungefär 4 000 vuxendöva i . För att döva ska kunna tillgodogöra sig information måste den ske visuellt. Behovet av tolk är basalt för att kunna kommunicera med den hörande världen. 312 Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen Datorn kan vara ett betydelsefullt hjälpmedel för döva. Med multi- mediateknik blir information tillgänglig på teckenspråk. Enligt finns det ungefär 650 000 människor med hörselskada i . Knappt hälften av dessa är . Studerande med hörselskada kan behöva hörseltekniska hjälpmedel såsom hörapparat, hörselslinga och mikrofon hos läraren. Dessutom kan akustiksanering av lokaler krävas för att den tekniska hörselutrustningen ska fungera tillfredsställande. Lokalen bör även ha bra belysning och den studerande bör ha möjlighet att se ansiktet på den som talar. Vissa hörselskadade kan i undervisningssituationen ha behov av tolk eller skrivhjälp. För många är datorn ett bra hjälpmedel. Dövblindhet är ett kommunikationshandikapp som avsevärt försvårar informationsinhämting. Den dövblinde kan inte låta synen kompensera brist på hörsel eller hörseln kompensera synskadan. Dövblinda riskerar lätt att bli socialt isolerade. Väldigt få barn föds dövblinda. Många är från början döva eller hör- selskadade och har senare fått en försämrad syn, eller tvärtom. Andelen dövblinda i befolkningen ökar med människors stigande ålder. Av de ca 1 200 vuxna dövblinda som man känner till i , är hälften (, 1998). Dövblinda har behov av speciella dövblindtolkar. Tolken ska förutom att översätta mellan tal och teckenspråk även hålla den studerande underrättad om hur omgivningen ser ut, s.k. syntolkning. Hjälpmedel för synskadade och för hörselskadade kan i viss ut- sträckning användas även av dövblinda. En synanpassad dator, t.ex. med punktskriftläsarrad på skärmen är exempel på detta. kan hjälpmedel anpassas genom att ljud- eller ljussignaler byts ut mot en vibrator. Tal- eller språkstörning kan ibland bero på fysiska skador i talorganet. Fysisk talskada är ofta förknippad med andra funktionshinder, t.ex. rö- relsehinder. Personer med fysiska talskador använder sig ibland av alternativa kommunikationsformer, och de behöver i så fall tillgång till Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen 313 tolk i undervisningssituationen. Dator kan vara ett hjälpmedel som un- derlättar kommunikationen. En del kommunicerar med hjälp av Bliss1. Grav språkstörning kännetecknas av olika kombinationer av språk- liga störningar. Orsakerna kan vara en anatomisk avvikelse eller en diffus hjärnpåverkan tidigt i livet. Ofta är språkstörningen en del i annan störning såsom ADHD, DAMP, autism, Aspergers syndrom m.m. En annan slags talstörning är stamning. av alla barn stammar under någon eller några perioder av sitt liv. För de allra flesta är det en övergående fas. Av den vuxna befolkningen beräknas cirka en procent ha problem med stamning. Personer med rörelsehinder utgör en stor och heterogen grupp. Många har enbart ett motoriskt rörelsehinder, medan vissa har flera funktions- hinder, t.ex. nedsatt tal-, språk-, minnes- och/eller associationsförmåga eller bristande förmåga att samordna sinnesintryck och motorik. Rörelsehindret medför ibland att det tar att motoriskt utföra vissa uppgifter. Vanliga orsaker till rörelsehinder är Cerebral pares (CP), rygg- märgsbrott och muskelsjukdomar. Vissa har fått rörelsehinder av förvärvade skador till följd av yttre våld, t.ex. trafikolyckor, eller som biverkningar till följd av medicinska behandlingar. För personer med rörelsehinder är det viktigt med en anpassad fysisk miljö. Enligt innebär en minimal anpassning att lokalen har plana och hinderfria golvytor, att dörrar och korridorer har en viss minsta bredd, att det mellan våningsplan finns lyftanordning, hiss eller ramp, att dörrarna är lättmanövrerade och att byggnaden har handikapptoalett (, 1997). Studerande med rörelsehinder kan ha behov av särskilt anpassade eller särskilt utvecklade läromedel. Svårigheter kan finnas att bläddra, lyfta eller skriva. I vissa fall krävs därför alternativa kommunikations- metoder som t.ex. Bliss. Vissa studerande med rörelsehinder har behov av personlig assistans. Studerande med rörelsehinder kan också behöva färdtjänst eller liknande för transport till och från utbildningslokalen. 1 Bliss är ett kommunikationssystem bestående av logiska symboler i olika sammansättningar. 314 Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen WHO definierar en synskadad som en person som har så nedsatt syn- förmåga att det är svårt eller omöjligt att läsa vanlig skrift eller med synens hjälp orientera sig eller har motsvarande svårigheter i den dagliga livsföringen. Ungefär 190 000 människor i är synskadade eller blinda (, 1998). Andelen synskadade i befolkningen ökar kraftigt med stigande ålder. Barndomssynskadade behärskar oftast de kompensatoriska tekniker som krävs för att kunna ta till sig information via exempelvis punktskrift eller syntetiskt tal. Vuxensynskadade, i synnerhet nysynskadade, behärskar inte alltid de kompensatoriska teknikerna. De har ofta stora svårigheter att läsa på något medium och blir i princip analfabeter. Synskadade behöver särskilda anpassningar i utbildningssituationen. Många synskadade kan läsa vanlig text med hjälp av optiska hjälpmedel. Ett annat hjälpmedel är anpassad dator med funktioner som upp- förstoringsprogram, syntetiskt tal och punktskriftsdisplay. Fysisk anpassning av utbildningslokalen består bl.a. i bra belysning och kontrastfärgade trappor. Den fysiska miljön måste möjliggöra ut- rymme för punktskriftmaskin, dator, scanner osv. Synskadade har behov av särskilt anpassade läromedel. Det handlar då om uppförstorad text, talböcker, översättning till punktskrift eller att texten finns i digital form. Illustrationer kan överföras till reliefbilder. Många synskadade behöver assistans i utbildningssituationen. Lek- törer kan behövas för att läsa in texter på band. För transport till och från utbildningslokalen kan vissa synskadade vara beroende av färd- tjänst. Utvecklingsstörning är en hämmad begåvningsutveckling av varaktig karaktär. Personer med utvecklingsstörning kommer olika långt i ut- vecklingen. De med mest omfattande utvecklingsstörning uppnår en utvecklingsnivå motsvarande små barns utveckling, medan de med lindrig utvecklingsstörning endast har svårt att förstå abstrakta begrepp och symboler. Svår utvecklingsstörning är ofta förenad med andra funktionsnedsättningar såsom autism, dövhet/hörselskada, epilepsi, rörelsehinder m.m. Till följd av detta varierar behoven av stöd mycket mellan olika individer med utvecklingsstörning. I utbildning för utvecklingsstörda personer har det pedagogiska och metodologiska arbetssättet stor betydelse. Undervisningen bör anpassas till den enskilde individens behov och möjligheter. Studerande med utvecklingsstörning har behov av särskilt anpassade läromedel. Behoven är dock mycket skiftande beroende på graden av Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen 315 Vissa kan ha svårt att lära sig att läsa och använder sig av alternativa kommunikationssätt, t.ex. Pictogram. I de fall då den studerande har andra funktionshinder, behövs olika sorters hjälpmedel. Vissa studerande med utvecklingsstörning har behov av assistans. 11.1.5Vissa neurologiskt betingade funktionshinder Det är svårt att finna fakta om neurologiskt funktionshindrade i vuxen ålder. De neurologiska funktionshindren aktualiseras oftast i samband med barns situation, vilket kan bero på att de förhållandevis har uppmärksammats. Vuxna med neurologiska funktionshinder har inte studerats på motsvarande sätt. Neurologiska funktionshinder kan ta sig många uttryck. Nedan ges en beskrivning av DAMP, ADHD, autism och Aspergers syndrom. DAMP2 innebär en dysfunktion i fråga om aktivitetskontroll och uppmärksamhet, motorikkontroll samt perception. Så gott som alla personer med DAMP har problem med aktivitetskontroll och uppmärk- het i kombination med motoriska störningar. Ungefär två tredjedelar har dessutom perceptionsstörningar. Personer med ADHD3 lider ofta av nedsatt förmåga till uppmärk- samhet, bristande impulskontroll och överaktivitet. DAMP och ADHD är överlappande. Personer med dessa funktionshinder har ofta koncentrationssvårigheter, inlärnings- svårigheter, läs- och skrivsvårigheter samt psykiska störningar. Autism och autismliknande tillstånd kännetecknas av begränsningar i förmågan till ömsesidig social interaktion och ömsesidig kommunikation samt i förmågan att utveckla fantasi och intressen. Personer med autism har även stora svårigheter att bearbeta och förstå information så att de får helhet och sammanhang i sina upplevelser. Aspergers syndrom liknar autism, men ger inte samma svåra störning i utvecklingen av talat språk och är ofta förknippat med normal eller hög begåvning. Personer med Aspergers syndrom har brister vad gäller förmåga till inlevelse, till att förstå och bearbeta information och att organisera sin tillvaro. För personer med neurologiskt betingade funktionshinder är det viktigt med en individuellt anpassad pedagogik. Undervisningen måste ta hänsyn till individens behov och förutsättningar. Människor med neurologiskt betingade funktionshinder kan behöva extra stöd i under- 2Deficits in Attention, Motor control and Perception 3Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder 316 Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen visningen i form av bl.a. anpassad studietakt, assistans och undervisning i mindre grupper. Hjälpmedel som datorer och speciella dataprogram underlättar inlärningen. 11.1.6Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi yttrar sig på olika sätt, men kan bl.a. innebära att man förväxlar likaljudande bokstäver, kastar om och tappar bokstäver, har svårt att analysera vilka ljud som ord innehåller och i vilken ordning ljuden kommer. Det kan också förekomma att man har svårigheter med att använda och läsa siffror, s.k. dyskalkyli. Dyslexi är ofta förknippat med bristande rums- och tidsuppfattning, vilket yttrar sig i svårigheter att skilja mellan höger/vänster, framför/bakom, före/efter etc. Enligt och Skrivsvårigheter (FMLS) har mellan 300 000 och 500 000 vuxna svenskar läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Läs och skrivkommittén (LÄSK) menar att människor med detta funktionshinder framför allt är i behov av pedagogiskt stöd i undervis- ningssituationen (SOU 1997:108)4. Det kan t.ex. innebära extra stödun- dervisning eller anpassad studietakt. Pedagogiskt stöd kan även innebära förlängd skrivtid eller möjlighet till muntliga prov. Tekniska hjälpmedel används för att underlätta inlärning. Det handlar framför allt om speciella dataprogram, såsom talsyntes, dikterings- program och ordbehandlingsprogram med rättstavning. För dyslektiker kan inlärningen underlättas om litteratur finns i tal- boksform. Medicinskt betingade funktionshinder innefattar bl.a. allergier, blödar- sjuka, cancersjukdomar, tarmsjukdomar, cystisk fibros, epilepsi, njur- sjukdomar, psoriasis och reumatism. Det är alltså en heterogen grupp som är i behov av väldigt olikartat stöd i utbildningssituationen. Många är i behov av pedagogiskt stöd i form av extra undervisning och anpassad studietakt. Detta gäller studerande som regelbundet är frånvarande från undervisning p.g.a. dialys och annan sjukdomsbe- handling, samt de vars funktionshinder inte möjliggör full studietakt. För andra kan det främst handla om hjälpmedel eller en anpassning av den 4 Kommitténs arbete är något omstritt, se t.ex. Ds 1998:57. Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen 317 fysiska miljön, t.ex. speciella stolar för reumatiker eller allergisanering av lokaler. Depression, anorexia och sociala fobier är exempel på psykiska funk- tionshinder. Psykiska funktionshinder delas ofta in i inåtriktade problem och utåtriktade beteenden. Inåtriktade problem tar sig uttryck i t.ex. ängslan, oro, nedstämdhet, tillbakadragenhet. Utåtriktade beteenden kännetecknas bl.a. av dålig självkontroll, aggressivitet, normbrytande beteende. Personer med psykiska funktionshinder har ofta problem med koncentrationssvårigheter. Studerande med psykiskt betingade funktionshinder behöver ofta någon form av extra stöd som är anpassat till individen. Det kan handla om anpassad studietakt, extra stödundervisning, hemundervisning eller undervisning i mindre grupper. En fungerande elevvård är av stor bety- delse. Förvärvade skador kan naturligtvis leda till att en individ får något av de funktionshinder som redogjorts för ovan, t.ex. rörelsehinder eller synskada. Här behandlas vissa förvärvade skador som inte lätt kan klassas i ovanstående kategorier men som kan verka handikappande i utbildningssituationen. Enligt för Trafik och Polioskadade drabbas drygt 10 000 människor av traumatiska hjärnskador, oftast p.g.a. tra- fikolyckor och fallolyckor. Ungefär 500 av dessa får svåra skador. Svåra hjärnskador kan bl.a. leda till nedsatt initiativförmåga, stör- ningar i koncentrationsförmåga, störningar i förmågan att kommunicera samt minskad minneskapacitet. Detta verkar hindrande på individen i utbildningssituationen. Den skadade kan ha behov av pedagogiskt stöd och anpassningar av undervisningen, såsom långsammare studietakt, förlängd skrivningstid och extra stödundervisning. Förslitningsskador kan bli följden av korta upprepade arbetsmoment, påfrestande arbetsställningar och tung hantering. Ofta är de följden av yrkesutövning inom vårdsektor, industri- och tillverk- ningssektor eller kontorssektor (Arbetarskyddsstyrelsen, 1997). Det är vanligt att förslitningsskador yttrar sig i form av värk i rygg, nacke och axlar. 318 Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen Studerande med dessa besvär kan behöva bl.a. ergonomiskt utfor- made stolar, vinklade bord, ståpulpeter och andra specialmöbler. I vissa fall kan skadorna vara så påfrestande att den studerande inte klarar un- dervisning under ett längre tidspann. Det kan då vara aktuellt med pe- dagogiskt stöd i form av extra stödundervisning eller anpassad studie- gång. 11.2Stödbehov ur ett tillgänglighets- perspektiv Studerande med funktionshinder har behov av olika sorters stöd för att utbildningen ska bli tillgänglig. Behoven kan grupperas i frågor kring läromedel, hjälpmedel, fysisk tillgänglighet samt pedagogiskt stöd och anpassad studiegång. menar att det behov den studerande har av stöd för att tillgodogöra sig undervisningen ska vara avgörande för stödinsatsen. Möjligheten att få stöd ska inte vara beroende av individens diagnos. Individer med olika diagnos kan ofta ha samma stödbehov. Exempelvis kan både rörelsehindrade och synskadade ha behov av assistans. För att den studerande ska kunna tillgodogöra sig studierna krävs att han/hon kan inhämta den information som läromedlen ger. Specialanpassade läromedel är en nödvändighet för flera grupper funktionshindrade. Dels kan läromedlets innehåll behöva justeras så att det blir tillgängligt för den studerande. Detta gäller t.ex. läromedel för personer med utvecklingsstörning. handlar det dock om att läro- medlets fysiska form måste uppfylla speciella krav, såsom talböcker för dyslektiker, utvecklingsstörda och synskadade. Hjälpmedel är olika instrument som människor med funktionshinder använder för att klara av uppgifter som funktionsnedsättningen annars försvårar eller omöjliggör. finns många tekniska och pedagogiska hjälpmedel som helt eller delvis undanröjer en situation som kan bli handikappande för den funktionshindrade i utbildningen. Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen 319 Vissa hjälpmedel används i alla sammanhang, t.ex. rullstolar och hörapparater. Andra hjälpmedel är speciellt framtagna för studiesitua- tionen, såsom anpassade dataprogram. Datoriseringen och utvecklingen av informationsteknik (IT) har för många människor med funktionshinder inneburit att möjligheterna att delta i studier avsevärt har ökat. Genom anpassade dataprogram kan många människor med funktionshinder kommunicera och tillgodogöra sig information på ett enklare och bättre sätt. Möjligheterna till di- stansutbildning har underlättat deltagande i studier för människor som av olika anledningar har svårt att ta sig till eller vistas i utbildningslo- kalen. behöver studerande med funktionshinder någon form av assi- stans i utbildningssituationen. Det kan t.ex. handla om en lektör för att läsa in text på band, personlig assistent eller teckentolk. Fysisk tillgänglighet innebär att den studerande ska kunna påbörja och bedriva studier i den lokal där utbildningen finns. För att den studerande med funktionshinder ska kunna påbörja studierna krävs att det är fysiskt möjligt att ta sig in i lokalen. Det kan t.ex. handla om automatiska dörröppnare eller att lokalerna är allergisanerade. För att kunna ta del av undervisningen kan krävas bl.a. hörselslinga, bra belysning och att lokalen ger utrymme för det hjälpmedel som den funktionshindrade är beroende av. För människor som p.g.a. funktionshinder har svårigheter att förflytta sig mellan olika lokaler, är det behjälpligt om lokalschemat kan anpassas så att transporterna mellan undervisningslokaler blir så få och så korta som möjligt. Raster mellan lektioner behövs för vila och socialt umgänge, och inte bara för förflyttning mellan lektionssalar. 11.2.4Pedagogiskt stöd och anpassad studiegång Ett flertal funktionshinder är av den typen att individen inte klarar/orkar att studera i samma takt som andra, ej funktionshindrade studerande. är funktionshindret av sådan art att den studerande i perioder är frånvarande från undervisningen. I andra fall innebär funktionshindret att den studerande bara kan tillgodogöra sig undervisning i kortare tidsintervall. Detta kan t.ex. gälla för personer med koncentrationssvå- righeter eller människor med reumatism. 320 Studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen I dessa fall kan det finnas behov av extra stödundervisning, där man enskilt eller i små grupper kan få hjälp med svåra avsnitt i undervis- ningen. En annan variant är att den studerande får anpassad studiegång, alltså en möjlighet att studera i långsammare takt. För många innebär funktionshindret att det tar att utföra vissa uppgifter, t.ex. läsa frågor i ett prov och skriva svar. Den studerande kan då behöva förlängd skrivningstid. Frågan om pedagogiskt stöd kan ibland lösas med små medel. Det kan räcka med att den undervisande läraren har en viss framförhållning, vilket t.ex. kan yttra sig i att studerande med koncentrationssvårigheter får lärarens anteckningar på papper före lektionsstart. 11.3Diskussion om stödbehov ur ett tillgänglighetsperspektiv