sou · GNB341 · 2000-01-01 00:00:00 — Det har framgått av kommuns redovisning att en filmvårds- central i skulle vara av stort regionalpolitiskt och syssel- sättningspolitiskt värde och av betydelse för det lokala utvecklings- och profileringsarbetet. Detta är ett viktigt motiv till att förlägga en filmvårdsverksamhet m.m. till men frågeställningen har ansetts ligga utanför det egentliga utredningsuppdraget. Någon jäm- förande studie av förhållandena på andra orter och i andra kommuner har inte ingått i uppdraget. En flertal projekt från hela landet har visat på goda erfarenheter av investeringar på kulturområdet och att dessa givit goda synergieffekter. Ett exempel är t.ex. de regionala filmcentra som etablerats på flera håll i landet eller effekter av satsningar på vård och arkivering. Den tekniska utvecklingen gör att lokalisering och avstånd får allt mindre betydelse. En intressant erfarenhet kan i detta sammanhang dras av en aktuell utredning. Inom ramen för det av kommun initierade Projekt har (och kulturvård) i utredningen strategier – Utvecklingsarbete i redovisat betydelsen av hur olika åtgärder kan förbättra miljö och stimulera befolknings- och närings- livsutveckling. En filmvårdsverksamhet m.m. i skulle i detta perspektiv vara en betydelsefull regional utvecklingsmotor, inte minst på utbildnings- och kulturområdet och för sysselsättning m.m. I delrapporten gjordes den bedömningen att det finns goda lokal- mässiga och andra förutsättningar att etablera en filmvårdscentral i . En förnyad genomgång har skett tillsammans med kommun. Bedömningen grundar sig på att -lokaler som kan byggas om för en filmvårdsverksamhet med krav på hög teknisk kvalitet finns, i första hand den s.k. Maskinhallen, Centrallaven och Gruvstugan -bra kommunikationer inom och till finns, liksom till t.ex. , och , även dagliga för godstransporter -hög teknisk kompetens finns på olika områden inom kommunen, bl.a. genom ABB:s verksamhet, och en vilja att utveckla en högteknologisk profil -ett väl utbyggt telenät finns med bl.a. höghastighetskommunikation för bild-, ljud- och dataöverföring (bredbandsteknik) -kommunen utvecklar ett stort skol- och utbildningsprogram, där ett koppling till en filmvårdscentral och mediautveckling blir naturlig -ett existerande samarbete inom utbildningsområdet finns med bl.a. , och , bl.a. inom mediaområdet -ett stort intresse för film finns inom , manifesterat bl.a. genom museums och Film i verksamhet -ett stort lokalhistoriskt och industrihistoriskt intresse finns – och ingår t ex i Berglagen och flera museiaktiviteter finns i -filmvårdscentralen kan knytas till Berget, en kulturhistorisk och turistisk satsning bl.a. i -kommun och landsting är villiga att ekonomiskt stödja etablerandet av en filmvårdsverksamhet och en utveckling av denna -nödvändiga investeringar har möjlighet att delfinansieras med stöd av EU-medel (ligger inom Mål 2-området), olika regionala stödformer m.m. Behovet av filmvårdsinsatser och en lokalisering av en filmvårds- verksamhet till har också studerats i den regionala utredningen filmen bleknat. Strategi för filmen i – filmlän (1998). Där framhävs bl.a. hur en sådan verksamhet skulle kunna få en central roll för den regionala utvecklingen av film och media, särskilt som en omfattande verksamhet redan finns genom Lands- tingets filmsamling, , , Säters biograf- museum, , Mediautbildning vid , Falu Media Center m.fl. institutioner och filmfestivaler i bl.a. , och . Detta skulle i sin tur utgöra ett stöd för samarbete med motsvarande verksamheter i andra län och en samverkan på ett nationellt plan. Sammanfattningsvis kan konstateras att som lokalisering för en filmvårdsverksamhet, efter vad som kan bedömas, uppfyller de lokalmässiga och tekniska krav som rimligen kan ställas. Det finns som framgått även stora resurser och utvecklingsmöjligheter inom andra områden och en filmvårdsverksamhet skulle i sig kunna bli kärnan i ett utbyggt arbete kring bild och media. Därmed inte sagt att motsvarande möjligheter inte kan finnas på andra håll i landet och närmare storstads- och universitetscentra, där sannolikt ändå en majoritet av forskare och andra intressenter finns. De konsekvenser av negativ art som kan uppkomma vid en lokalisering till handlar i första hand om svårigheter att hålla materialet tillgängligt för forskning och visning. Denna aspekt på tillgänglighet och service kan dock lösas genom en anknytning till t.ex. SFI:s och ALB:s forskarservice i och genom upp- kopplingsmöjligheter via Internet till och möjligheter att snabbt överföra även rörliga bilder. På detta område går teknikutvecklingen snabbt framåt och det är tekniskt möjligt att överföra och tillhandahålla studiemöjligheter med rimliga kostnader dör datorer och programvara. Särskilda satsningar behöver göras för att garantera goda studiemöjligheter dels vid SFI, och t.ex. SVT men även vid de föreslagna studiecentra vid universiteten och regionala museer, länsbibliotek och större kommunala bibliotek och landsarkiven samt de statliga motsvarigheterna. Även rekryteringen av personal med vissa specialkunskaper kan inledningsvis föra med sig vissa svårigheter, men detta bör kunna bemötas med utbildningsåtgärder, vilket bl.a. erfarenheterna från likartade verksamheter vid Stiftelsen i , Bildvårdscentralen i och SVAR i visat. Vid norska Nasjonalbiblioteketsavdelninga i Mo i har brist på kompetent personal varit ett av de stora problemen, men den relativa isoleringen i den norska situationen är inte jämförbar. I fallet är närheten till ett flertal befolkningscentra inom regionen påtaglig och avstånden till (SFI, m.fl.) och till olika större orter och universitetsstäder som , , m.fl. överstiger inte två – tre timmars restid och kan betraktas som försumbara. Andra negativa konsekvenser av en lokalisering till bedömer jag ha mindre betydelse, som t.ex. transport- och distributionsfrågor. Erfarenheterna från likartade verksamheter vid t.ex. Stiftelsen i , Bildvårdscentralen i och SVAR i har visat att dessa frågor lösts tillfredsställande. film – insamling, forskarservice och information film skall leda insamling och dokumentation av dokumentär film i och arbeta med att väcka intresse för dokumentär film och göra den tillgänglig. Vid Centrum skall finnas dels en avdelning för insamling och dokumentation, en för forskarservice samt en för utåtriktad verksamhet m.m., dels själva filmvårdscentralen med mer tekniskt orienterade bevarandeuppgifter. En nära samverkan med kommun måste av naturliga orsaker ske. Troligtvis är en bolagsform med SFI som huvudägare den bästa lösningen för hur filmvårdsarbetet och de tjänster som ingår bör bedrivas. film med Filmvårdscentralen knyts i den praktiska verksamheten och ledningen av denna till SFI. En koppling till SFI:s olika verksamheter med , Filmbiblioteket, och distribution mm samt Filmservice bör ske men hur verksamheterna skall samverka med varandra bör närmare utredas av SFI och verksamheten i . I verksamheten skall ingå olika tjänster, som skall kunna erbjudas intresserade. Till dessa hör t.ex. uppdrag som att registrera och katalog- isera enskilda filmsamlingar, utarbeta filmkataloger, forskarservice och forskaruppdrag, föreläsningar, redigering och produktion av film på videokasetter, distribution av hyrfilm på video, försäljning osv. Andra tekniska tjänster kan erbjudas genom Filmvårdscentralen. En lokalisering av film med Film- vårdscentralen är tänkt till gruvområdet Malmen i och där i Maskinhallen, delar av Centrallaven och i ett särskilt Nitratfilmarkiv, som närmare redovisas i illustrationer och programskisser i bilaga 2. Arbetsuppgifterna kan beskrivas schematiskt enligt nedan (vid en fullt utbyggd verksamhet): Avdelningsstruktur och bemanning. C. Forskarservice m.m. Teknisk personal (se s. 68) En särskild styrelse skall ansvara för verksamheten. En rådgivande nämnd bör tillsättas som stöd och en bas för samordning av verksamheten. Det är viktigt att SFI arbetar nära och men även med företrädare för universitetsutbildning och forskning (Film- vetenskap), museerna, hembygds- och folkrörelserna, bildnings- förbunden och landstingen samt värdkommunen . Styrelsen bör bestå av sju personer varav en ordförande och med självskrivna ledamöter för SFI och samt kommun. Föredragande skall vara chefen för film. I den rådgivande nämnden skall representanter för olika intressenter ingå, såväl regionala som nationella, t.ex. Filmvetenskap, , , den regionala hembygds- rörelsen, , , skola och studieförbund osv. En enkel organisationsmodell kan tydliggöra den tänkta verksam- heten: Förslag till organisation. 4.4Filmvårdscentralscentralen – vård, bevarande och teknisk service Basverksamheten vid film utgörs av den tekniska verksamheten vid Filmvårdscentralen. Hur ett tänkt flödesschema kan utformas redovisas i bilaga 2. Vad gäller produktionslinjen bör den anpassas till den volym film det rör sig om men även till en rimlig produktionsvolym . kommer sannolikt mycket stora mängder film att samlas in, vilken behöver registreras och sorteras i materialtyper, t.ex. nitrat- och acetatfilm. Därefter vidtar arbetet med att identifiera materialet, undersöka konditionen och föreslå åtgärder för att säkerställa ett bevarande. Efter reparation, tvättning, osv. skall materialet kopieras till nya filmmaterial och till videoband, samt digitaliseras för att kunna bli åtkomligt för forskning via internet. Det bästa sättet att långtidsbevara rörliga bilder är än så länge i form av film. Filmen bör därför packas i påsar enligt FICA-systemet och lagras i lokaler med kontrollerad fuktighet (RH +/- ) och temperatur (-+/- ), varvid en lång hållbarhetstid på upp emot kan garanteras. Även ett arkivexemplar av videoband bör sparas liksom en digital fil i en särskild databas. Ett särskilt, nationellt arkiv för långtidslagring av nitratfilm bör byggas i specialkonstruerade kasematter i anslutning till filmvårds- centralen. Det bör ligga på lämpligt säkerhetsavstånd och vara utformat enligt gällande skyddsföreskrifter. Det finns ett allmänt önskemål om bättre lagringsmöjligheter för nitratfilm både från SFI:s och SVT:s sida och gruvområdet i synes väl lämpat för detta. Den redovisning som görs här omfattar en produktionslinje. Vissa delmoment kan dubbleras eller flerdubblas för att höja produktions- takten liksom hela linjen kan dubbleras efter behov. En samordning med Filmservice skall ske och en uppordning och fördelning av olika uppgifter bör genomföras, t.ex. vad gäller hantering och förvaring av nitratfilm och långtidsförvaring av mindre frekvent filmmaterial samt av dokumentär film. Organisation och personalbehov har redovisats i avsnitt 4.3 och för Filmvårdscentralen nedan, där jag även väger in en samordnad ledning för film. I verksamheten skall ingå olika tjänster i anslutning till det som redovisats i avsnitt 4.3 och som skall kunna erbjudas intresserade. Till dessa hör t.ex. uppdrag som att ta hand om och vårda enskilda samlingar, kopiera enskilda filmer och samlingar till video, ta hand om och långtidslagra film och videoband i andras ägo, osv. Det finns här möjlighet att utveckla olika tjänster som kan erbjudas intresserade, särskilt företag och organisationer. Även andra tjänster med anknytning till filmvårdsarbetet, som t.ex. digitalisering av bilder och uppbyggnad av bilddatabaser, kan utvecklas och verksamheten i har stora möjligheter att bli en kärna för en utbyggd verksamhet kring bild och media och kunna erbjuda tjänster på en nationell nivå. Även internationellt, särskilt inom ramen för ett östersjösamarbete, kan detta vara intressant. Nedan redovisas en schematisk produktionsmodell, som även in- kluderar bemanning och viktigare teknisk utrustning. Hur anpassningen till de aktuella byggnaderna på gruvområdet i , Maskin- hallen, Centrallaven och ett nybyggt nitratfilmarkiv, redovisas i form av programskisser i bilaga 4. B. Mottagningsexpedition, datorer, spolbord, datorer, spolbord m.m. datorer, spolbord ( maskiner, spolbord, datorer digital utrustn., scanner, arbetsstation, recorder, m.m., dataserver för H. Filmkopiering, fram J. Arkivering, lagrings Datorterminal, lyftar etc 4.5Etablering och framtida utveckling. Etableringen av ett film med en Filmvårdscentral bör rimligen ske successivt i en serie etapper, där programplanering, byggnadsplanering och upphandling m.m. genom-förs och tidigt fasas in med personalrekrytering och utbildning för de speciella arbetsmoment som ingår i filmvårdsarbetet. studier som redovisats ovan i avsnitt 4.3 och 4.4 samt i bilaga 2 behöver därför studeras mer i detalj och ett mer detaljerat underlag behöver utarbetas både för offertupphandling och för noggrannare och mer aktuella kostnadsberäkningar. Som ett första steg behöver dels en särskild styrgrupp / samråds- grupp och dels en särskild projektansvarig med ett stabsstöd utses för detta förberedande planeringsarbete och för att genomförande den första fasen av den organisatoriska uppbyggnaden. Till projektgruppen behöver adekvat filmteknisk kompetens knytas på ett tidigt stadium. Som redovisats ovan kan en fullt utbyggd filmvårdsverksamhet komma att omfatta en personalstyrka i storleksordningen c:a 30 års- verken. Av dessa bör en knapp tredjedel ha särskild utbildning och kompetens eller en postgymnasial utbildning, i övrigt en god allmän- utbildning. En viktig fråga är därför personalrekryteringen, där särskild kompetens är nödvändig för arbetsledning och för specialarbets- uppgifter. För andra arbetsuppgifter behöver en särskild utbildning kunna genomföras på plats och anpassas till de aktuella arbets- uppgifterna, t.ex. filmhantering och inom IT-området. Det är även möjligt att kunna bygga upp en verksamhet med andra tjänster som berör film och rörlig bild och stillbild eller inom mediaområdet generellt samt kunna erbjuda tjänster inom dessa områden av t.ex. digitalisering av fotografier eller depåverksamhet för mediamatierial och service kring detta. Det kan gälla uppgifter avseende alla slag av film och videoband. En Länsbildcentral för har t.ex. diskuterats. Även olika utbildningar kan knytas till verksamheten. Den föreslagna verksamheten i skulle här kunna bli en kärna för detta. Det finns även ett intressant internationellt perspektiv. Dessa kompletterande verksamheter får dock studeras i särskild ordning. Jag har tidigare i kapitel 3 redovisat skälen till och föreslagit etablerandet av ett film med en Filmvårds- central, förlagd till särskilda byggnader i gruvområdet i . I kapitel 4 har jag redovisat en tänkt utformning av verksamheten och en anpassning till befintliga lokaler i . Jag föreslår följaktligen att ett film med en Filmvårdscentral etableras i med målet att bevara och tillgängliggöra samt arbeta med att väcka och sprida intresse för dokumentär film. Verksamheten bör bedrivas i bolagsform med SFI som ägare med praktisk verksamhet och ledning knuten till SFI. ansvarar för verksamheten och eventuellt bör en särskild rådgivande nämnd tillsättas som ett stöd och en bas för verksamheten. Styrelsen bör bestå av sju personer varav en ordförande och med självskrivna ledamöter för SFI, och kommun samt företrädare för bl.a. universitetsutbildning och forskning, museerna, hembygds- och folkrörelserna, bildningsförbunden och landstingen. En rådgivande nämnd bör knytas till verksamheten. och bevarande m.m. bör olika tjänster kunna erbjudas intresserade. har i sitt betänkande (SOU 1998:142) föreslagit en översyn av SFI:s administration och ledning. Jag föreslår att en anpassning av film till studeras i detta sammanhang. Jag förslår i konsekvens med detta att ett uppdrag ges till att i ett första steg tillsammans med kommun utforma ett underlag som grund för en etablering och successiv uppbyggnad av film med en Filmvårdscentral i . De kostnader som är förknippade med förslagen redovisas under kapitel 6. 5En nationell handlingsplan – en sammanfattning Enligt utredningsdirektiven skall utredaren föreslå en rikstäckande handlingsplan för hur icke-fiktiv film skall bevaras och göras tillgänglig. I tidigare avsnitt har jag definierat vad den icke-fiktiva filmen eller dokumentärfilmen omfattar vad gäller t.ex. ämnesområden och filmformat och redovisat bakgrund m.m. (kapitel 1) och sakläget på olika områden (kapitel 2 och 3) samt lagt förslag till olika åtgärder (kapitel 3 och 4). Sammantaget utgör detta delar i ett konkret handlingsprogram, en strategi för att bevara och tillgängliggöra den dokumentära filmen. Det ligger i sakens natur att jag föreslagit en serie grundläggande åtgärder. Hur utvecklingen sedan gestaltas kommer att bero på en serie faktorer som inte kan överblickas . Det hela sammanfattas här. Som övergripande mål bör gälla, att all dokumentär film som producerats i , i första hand äldre dokumentär film, skall samlas in, dokumenteras och bevaras samt göras tillgänglig för forskare och allmänhet. I anslutning till detta skall andra tjänster utvecklas. I en första fas bör film etableras och den praktiska verksamheten bringas att fungera. film med en Filmvårdscentral etableras och knyts till , som tilldelas medel för detta. En särskild styrelse tillsättes med representanter för SFI, och kommun samt företrädare för forskningsintressena, för museerna, hembygds- och folkrörelserna, bildningsförbunden m.fl. Lokalisering till genomförs och ett uppbyggnadsarbete sker tillsammans med kommun. En styrgrupp tillsätts med en särskild projektansvarig med ett stabsstöd utses för det förberedande planeringsarbetet och för att genomförande den första fasen av den organisatoriska uppbyggnaden, därefter genomförs ombyggnadsarbetena i Maskinhallen, Centrallaven och . Parallellt med detta bör en personalrekrytering och olika utbildningsinsatser inom t.ex. filmhantering och IT-området ske. Parallellt sker även upphandling av utrustning, intrimning m.m. Här ingår föreslagna åtgärder i kapitel 3 (avsnitt 3.2. och 3.4.) (avsnitt 4.3, 4.4. och avsnitt 4.5. I en andra fas bör en intensifierad insamling ske efter olika riktlinjer och inom olika regioner och i samarbete med nationella och regionala institutioner, som berörts i kapitel 3 (avsnitt 3.3.1). Målet skall vara att 80 En nationell handlingsplan – en sammanfattning genomföra en fördjupad inventering över hela landet och praktiskt genomföra en insamling av äldre dokumentär film. Hur den praktiska insamlingsverksamheten och vårdarbetet skall utformas får bli ett ansvar för den föreslagna styrelsen. Rimligen kan den planeras under fas ett och inledas försöksvis, men för ett mer intensifierat arbete med insamling och dokumentation måste hela produktionslinjen vara utbyggd, d.v.s. inlämnade filmer måste kunna tas om hand och full service kunna erbjudas. Här ingår åtgärder föreslagna i kapitel 3 (avsnitt 3.5.) och kapitel 4 (avsnitt 4.3., 4.4. och 4.5. I fas tre ingår en fortsatt uppbyggnad och etablering av en kontinuerlig verksamhet. Här ingår fortsatt personalrekrytering och vidareutbildning, en utveckling av vårdinsatser, bevarande och lagring, en utveckling av tillgängligheten och en utbyggd studie- och forskarservice samt utveckling av information och marknadsföring m.m. Här ingår föreslagna åtgärder i kapitel 3 (avsnitt 3.5. och 3.6. 6 Kostnader och Finansiering Jag har tidigare redovisat förslag till åtgärder för att genomföra ett utvidgat och målmedvetet bevarande av den dokumentära filmen i och göra den tillgänglig för forskning och helst även i ett vidare folkbildningsperspektiv. De kostnader det handlar om är dels särskilda investerings- och utvecklingskostnader till följd av mina förslag, dels kostnader för administration, hyror och annan drift samt löner. Verksamheten bör enligt min mening drivas i bolagsform med SFI som ägare. Med beaktande av ALB:s myndighetsansvar på detta område kan ett samägande med diskuteras. Jag har sett det som naturligt att vad gäller verksamhet och praktisk ledning knyts den föreslagna verksamheten med ett film och en Filmvårdscentral till stiftelsen i med den förutsättningen att en samordning sker med . Som redovisats tidigare är det viktigt att en fokusering på den dokumentära filmen sker med satsningar på insamling, dokumentation, vård och tillgängliggörande. Det leder till att särskilda medel behöver avsättas för detta. De utökade insatserna för den dokumentära filmen är ett nationellt uppdrag och de statliga medel som behöver anslås bör tillföras SFI. Jag har vidare sett det som att kommun med stöd av regionala intressen svarar för restaurering och ombyggnad av de tänkta lokalerna i , varefter dessa hyrs av det föreslagna bolaget. De tekniska förändringarna och teknikutvecklingen, särskilt på IT- området, går så snabbt att det är svårt att, när en upphandling kan ske om tidigast 2–, ange kostnaderna med en större exakthet för den tekniska utrustning som behövs i ett utvecklat filmvårdsarbete. Samma sak gäller ombyggnadskostnader och därmed underlaget för hyres- beräkningar m.m. liksom övrig nödvändig utrustning och inredning. 82 Kostnader och finansiering båda fallen behövs ett mer preciserat offertunderlag. De beräkningar som gjorts bygger på de erfarenheter som finns inom utredningsgruppen och de konsulter som anlitats och skall betraktas som riktvärden penningvärde. Siffrorna kan dock bedömas med en begränsad osäkerhetsmarginal på c:a ± . De kan komma att reduceras väsentligt i den mån bidrag från EU:s målprogram och olika regionalpolitiska områden kan tillföras. Etablering, planering och byggnationer m.m. Omfattar fas ett i handlingsplanen med en etablering av film och Filmvårdscentralen i , samt en organisation och administra- tion för detta. Etableringsfasen har beräknats till , varefter verksamheten skall vara fullt utbyggd. Kostnader för styrelse, projektledning och administration har beräk- nats till storleksordningen 1.3, 1.7 resp. . Ett sär- skilt anslag bör tilldelas SFI för utökat ansvar och nya arbetsuppgifter samt samordning m.m. med . Personalrekrytering, personalkostnader och utbildning m.m. har beräknats till , resp. . Ombyggnadskostnaderna m.m. för Filmvårdscentralen har beräknats av kommun och av kommunen anlitat arkitektkonsult () och bygger på den produktionslinje som redovisats tidigare och en etappvis ombyggnad av Maskinhallen och arkiv för acetatfilm resp. nitratfilm (se avsnitt 4.3 och 4.4 samt bilaga 2) och är beräknad exkl. ev. moms. Beräkningsgrunden är baserad på dels olika lokaltyper (kontor, arkiv, laboratorium etc.), dels på vad som är ombyggnad resp. nybyggnad. Flera enheter kommer i praktiken att etableras etappvis och en bedömning av en kostnadsutveckling i dessa avseende är självklart vag. Ett avdrag för prisskillnader i har inte gjorts, då flera moment är osäkra, bl.a. kostnaderna för kyla. Ombyggnadskostnaderna för själva Filmvårdscentralen i Maskin- hallen har beräknats till storleksordningen c:a , för en etappvis utbyggnad av i Centrallaven till c:a och för ett Nitratfilmarkiv till c:a . Årliga driftskostnader har beräknats till c:a , samt hyra som beräknats med /kvm genom- snittligt tre till c:a . En upphandling av teknisk utrustning, kontorutrustning, installation och intrimning m.m. måste ske med målet att verksamheten skall vara intrimmad och fungera 3. En investering i teknisk utrustning har beräknats för analog restaurering till c:a , för digital registrering, restaurering och överföring till c:a och för kontorsutrustning, inkl. datorer och för arkivutrustning m.m. till c:a eller sammanlagt c:a . Dessa kan fördelas med Kostnader och finansiering 83 2, 10.1 resp. . Kostnaderna har beräknats i samråd med Filmservice och är exkl. ev. moms. Inledande kostnader för förprojektering har beräknats till . Kostnaderna för verksamheten, d.v.s. för personal, hyror och övrig drift m.m, kan beräknas till storleksordningen c:a fördelat på år ett, år två och år tre, samt för utrustning m.m. till c:a . Sammanfattningsvis ger detta följande kostnadsbild för tre- årsperioden: Kostnadsberäkning och fördelning för verksamhetsår 1–3 samt förprojektering. Styrelse, administration m.m. Personal, utbildning m.m Hyror, övrig drift