sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — För att så långt som möjligt åstadkomma enhetliga regler för det nya pensionssystemet och just för att regeln skulle komma att tillämpas under mycket begränsad tid, före- slår vi emellertid att inte heller övergångsvis garantipension eller bosätt- ningstillägg skall kunna betalas ut annat än på ansökan av den pensions- berättigade personligen till . Det kan i detta samman- hang noteras att en bruttosamordnad tjänstepension samordnas med den allmänna pension som den pensionsberättigade skulle haft rätt till vid 65- årsuttag, även om uttag av denna senare pension inte görs . Enligt lagen om garantipension betalas enligt huvudregeln garanti- pension ut genom månadsvisa utbetalningar. Om inte annat är före- skrivet utges pensionen t.o.m. den månad då den pensionsberättigade avlider eller rätten till pension på annat sätt upphör. Något skäl att ha annorlunda regler för utbetalning av övergångsvis garantipension och bosättningstillägg föreligger inte. I likhet med vad som gäller för ga- 190 Utbetalning av övergångsvis garantipension rantipension skall också för det fall den pensionsberättigade flyttar utomlands övergångsvis garantipension eller bosättningstillägg betalas ut till och med utflyttningsmånaden, såvida pensionen inte skall betalas ut utomlands. Såväl enligt LIP och lagen om garantipension som enligt AFL gäller dock att vid utbetalning av pensioner som uppgår högst till skall utbetalning av pensionen ske i efterskott en eller . Detta gäller oavsett samtycke från den pensionsberättigade. Även i andra situationer kan ålderspension efter samtycke från den pensions- berättigade betalas ut på annat sätt än månatligen. Vi föreslår att mot- svarande bestämmelse skall gälla för utbetalning av övergångsvis garan- tipension och bosättningstillägg. Även om bosättningstillägget i vissa fall kommer att uppgå till ett relativt sett litet belopp, kommer det i regel att utges . Det beror på att bosättningstillägget kommer att utges i samband med att den pensionsberättigades tilläggspension betalas ut. Den möjlighet som finns enligt 16 kap. 12 § AFL att betala ut pen- sion till annan än den pensionsberättigade själv på grund av att denne är ur stånd att själv ta hand om sin pension har inte någon motsvarighet i det reformerade ålderspensionssystemet. Någon motsvarighet till den gällande utbetalningsregeln bör inte heller införas i lagen om garantipension för att tillämpas endast vid utbetalning av övergångsvis garantipension. Vi föreslår dock att de vid omläggningen redan fattade besluten om utbetalning av ålderspension till annan även fortsättningsvis skall gälla för utbetalning av övergångsvis garantipension och bosättningstillägg. Vi föreslår också att motsvarande regel skall gälla för utbetalning av ålderspension enligt LIP, när beslut härom fattats enligt AFL före ingången av . Utbetalning av övergångsvis garantipension 191 9.3Åtgärder på grund av felaktig utbetalning och ändrad pensionsrätt Vårt förslag: En person skall vara skyldig att återbetala övergångs- vis garantipension eller bosättningstillägg, om han eller hon genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att inte fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet har förorsakat att pension betalats ut fel- aktigt eller med för högt belopp. En person skall vidare vara återbe- talningsskyldig, om pension i annat fall betalats ut felaktigt eller med för högt belopp och han eller hon borde ha insett detta. Beslut om återbetalningsskyldighet fattas av . Försäkrings- kassan skall om det finns särskild anledning kunna helt eller delvis efterge ett krav på sådan återbetalning. Om en pensionsberättigad till följd av ändrad taxering retroaktivt erhåller höjd tilläggspension och detta påverkar storleken av den övergångsvisa garantipension eller av det bosättningstillägg som han eller hon har erhållit, skall den pensionsberättigade vara skyldig att återbetala för mycket uppburen övergångsvis garantipension eller bo- sättningstillägg. Detta får göras genom avräkning på retroaktivt ut- betald tilläggspension. Övergångsvis garantipension och bosättningstillägg skall beviljas för förfluten tid för en pensionsberättigad som retroaktivt fått sin tilläggspension sänkt. Detsamma skall gälla om den pensionsberät- tigade vid omläggningen på grund av att han eller hon inte fullgjort sin uppgiftsskyldighet fått för låg övergångsvis garantipension eller för lågt bosättningstillägg. För det fall en pensionsberättigad, som övergångs- vis garantipension beviljats retroaktivt, i väsentlig mån fått sin för- sörjning genom ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620) utan villkor om återbetalning, skall den till motsvarande del retroaktivt beviljade övergångsvisa garantipensionen eller bosätt- ningstillägget få betalas ut till socialnämnden. I 20 kap 4 § AFL finns regler om återbetalningsskyldighet för ersättning som någon uppburit obehörigen genom att ha lämnat oriktiga uppgifter e.d. Dessa regler tar sikte på såväl utbetald pension som andra ersätt- ningar inom ramen för AFL. Innebörden av reglerna är att återbetal- ningsskyldighet för uppburen ersättning föreligger i två fall. I det första krävs att någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att fullgöra henne eller honom åvilande uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på annat sätt förorsakat att ersättning har utgetts obehörigen eller 192 Utbetalning av övergångsvis garantipension med för högt belopp. I det andra fallet krävs att någon eljest obehörigen eller med för högt belopp har uppburit ersättning, vilket han eller hon skäligen bort inse. I det första fallet krävs således inte att vederbörande varit medveten om felaktigheten. I det andra fallet är han eller hon skyd- dad av god tro. I båda fallen är följden återbetalningsskyldighet av vad som utbetalats för mycket, om inte i särskilt fall anledning föreligger att helt eller delvis efterge återbetalningsskyldigheten. I samtliga nu redo- visade fall krävs att meddelat beslut om återbetalning. Reglerna om återbetalningsskyldighet i 20 kap. 4 § AFL har utökats med bestämmelser om återbetalning vid underlåten eller bristfällig betal- ning av tilläggspensionsavgifter. Motsvarande bestämmelser gäller också för inkomstgrundad ålders- pension och garantipension. Dessa bestämmelser finns i huvudsak regle- rade i LIP men gäller även för garantipension genom att det i lagen om garantipension hänvisas till dem. Dessa bestämmelserna bör även gälla för övergångsvis garantipension och bosättningstillägg. En pensionsberättigad som vid omläggningen inte fullgör sin upp- giftsskyldighet kan bli återbetalningsskyldig för för mycket eller felaktigt uppburen övergångsvis garantipension. Om frånvaron av erforderliga uppgifter för fastställande av den övergångsvisa garantipensionen i stället medfört att övergångsvis garantipension utgetts med ett för lågt belopp eller inte alls, föreslår vi att för lite utbetald övergångsvis garantipension betalas ut retroaktivt till den pensionsberättigade. Mot- svarande skall gälla i de fall som bosättningstillägg utgetts med ett för lågt belopp. Även i andra situationer då betalat ut övergångsvis garantipension eller bosättningstillägg efter ett provisoriskt beslut skall, efter slutligt beslut, för lite erhållen pension utges retroaktivt. I lagen om garantipension finns även bestämmelser med innebörd att, om en ändrad taxering medför att den pensionsberättigade för förfluten tid erhåller en högre inkomstgrundad ålderspension, återbetalnings- skyldighet för den för mycket utgivna garantipensionen skall föreligga. Återbetalningsskyldighet av för mycket erhållen inkomst- grundad ålderspension kan i princip endast ske i fall då den pensions- berättigade lämnat oriktiga uppgifter eller underlåtit att fullgöra sin uppgiftsskyldighet. En retroaktiv sänkning av den inkomstgrundade pensionen som medför återbetalningsskyldighet av för mycket erhållen sådan pension skall leda till ett beslut om retroaktiv utbetalning av för lite erhållen garantipension. Vi föreslår att reglerna i lagen om garantipension om ändring av be- slut om garantipension vid ändrad taxering även skall gälla för över- gångsvis garantipension och bosättningstillägg. Även i denna situation skall den pensionsberättigade på sätt som framgår av avsnitt 9.2 vara Utbetalning av övergångsvis garantipension 193 skyldig att till lämna de uppgifter som behövs för att fastställa den övergångsvisa garantipensionen till ett korrekt belopp. Om den pensionsberättigade som övergångsvis garantipension eller bosättningstillägg beviljats retroaktivt i väsentlig mån fått sin försörjning genom ekonomiskt bistånd enligt social- tjänstlagen (1980:620) utan villkor om återbetalning, skall på samma sätt som gäller för garantipension retroaktivt beviljad övergångsvis ga- rantipension eller bosättningstillägg få betalas ut till socialnämnden. Som nämnts ovan stämmer de av oss nu föreslagna reglerna om åt- gärder vid felaktigt utbetald övergångsvis garantipension överens med de bestämmelser som gäller för inkomstgrundad ålderspension och garanti- pension. För ytterligare information hänvisar vi därför till förarbetena till LIP och lagen om garantipension, propositionerna 1997/98:151 och 1997/98:152. Vårt förslag: Vid fastställande av hur stor del av en arbetskadeliv- ränta enligt 4 kap. 4 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och 10 § lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd som skall utges efter det att den pensionsberättigade fyllt , skall samord- ningen ske med den ålderspension som den pensionsberättigade skulle haft rätt till om bestämmelserna härom i AFL gällt. Det förhållandet att en person tar ut ålderspension kan inverka på rätten till socialförsäkringsersättningar av skilda slag. I vissa fall innebär reglerna att rätten till en viss ersättning helt upphör eller begränsas då den pensionsberättigade fyller . I andra fall kan pensioneringen påverka rätten till ersättning genom att särskilda regler för samordning av förmånerna blir tillämpliga. Detta gäller i vissa fall rätten till livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF) och enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP). Livränta enligt LAF och LSP utges längst till den månad då den pensionsberättigade fyller . Till vissa personer kan arbetsskadeliv- ränta dock utges även efter det att den pensionsberättigade har fyllt . För personer födda eller tidigare gäller på grund av över- gångsbestämmelserna till LAF dessa regler fullt ut. Garantiregeln, den sk. 65 %-regeln, innebär att livränta utges för tid efter det att den pensionsberättigade fyllt om hans eller hennes ålderspension från folk- och tilläggspensioneringen inte uppgår till av livräntans bruttobelopp. Livräntan betalas då ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan ålderspensionen och av livräntans bruttobelopp. Förtida eller uppskjutet uttag av ålderspension innebär att livräntan betalas ut med ett belopp motsvarande skillnaden mellan livräntan och den ålderspension som skulle ha betalats ut om hel ålder- spension hade tagits ut fr.o.m. . För personer som födda eller senare avskaffades i samband med införandet av det reformerade ålderspensionssystemet denna be- stämmelse. 196 Samordning med arbetsskadelivränta Arbetsskadelivräntan skall vid tillämpning av 65 %-regeln samordnas med den ålderspension som den pensionsberättigade är berättigad till enligt bestämmelserna i . Även om tilläggspension enligt LIP alltjämt kommer att utges, så kommer folkpension och pensionstillskott med vårt förslag inte att utges efter utgången av . Att samordna arbetsskadelivräntan med den övergångsvisa garantipensionen skulle ge ett för den pensionsberättigade sämre resultat eftersom denna pension kommer att utges med ett högre bruttobelopp. Vi föreslår därför att vid tillämpning av 65 %-regeln skall arbetsskadelivräntan samordnas med den ålderspension som den pensionsberättigade skulle haft rätt till om reglerna i AFL alltjämt hade gällt. Dessa belopp ingår i den enskildes beräkningsunderlag i form av tilläggspension, inklusive den ATP- baserade folkpensionen, och i form av bosättningsbaserad folkpension och pensionstillskott. Dessa båda sistnämnda belopp skall därför beräknas som om bestämmelserna i om fastställande och beräkning av härav alltjämt gällde (se avsnitt 7). Ersättning som utges på grund av LAF och LSP samordnas inte med pensionsförmånerna på annat sätt än vid uttag av ålderspension. Efter- som arbetsskadelivräntan enligt huvudregeln inte påverkar SGA skall garantibeloppet inte ingå i beräkningsunderlaget. Den övergångsvisa ga- rantipensionen påverkas därför inte av förekomsten av arbetsskadeliv- ränta. Arbetsskadelivränta utges även till förtidspensionärer. När en för- tidspensionär även uppbär arbetsskadelivränta anses livräntan vid fast- ställandet av SGA utgöra pension och påverkar således den enskildes nettopension. Detta gäller även i de situationer när den pensionsberät- tigade till viss del även uppbär ålderspension. Härigenom kan den övergångsvisa garantipensionen påverkas av arbetsskadelivräntan. Vi har emellertid ansett att detta är en fråga som främst rör förtidspensio- neringen. Därför lämnar vi inget förslag i denna del utan överlämnar hur denna fråga skall lösas till den fortsatta beredningen av förtidspen- sioneringen inom . 11Vistelse på kriminalvårdsanstalt m.m. Vårt förslag: Lagen om garantipension i de delar som avser reduce- ring av pensionsförmåner för intagna i kriminalvårdsanstalt och för personer som är häktade anpassas till att gälla för de personer som är födda eller tidigare. Bosättningstillägget skall i detta sammanhang beaktas på samma sätt som den övergångsvisa garanti- pensionen. För intagna i kriminalvårdsanstalt och personer som är häktade gäller att avdrag görs på den pensionsberättigades folkpension och pen- sionstillskott. Det finns även regler för reduktion av pensionsförmåner för personer som vistas på kommunala eller kommunfinansierade vård- former så som hem för vård eller boende eller familjehem inom social- tjänsten. Huvuddelen av dessa vårdformer har dock frångått systemet med pensionsreduktion. I stället debiteras vårdtagaren en viss ersättning per dag. Avdrag på ålderspensionen görs fortfarande för de personer som bor på vårdhem som avses i lagen (1967:940)) angående omsorger om vissa psykiskt sjuka. Emellertid skall dessa vårdhem vara avvecklade . kan således pen- sionsreduktion ske endast i de fall den pensionsberättigade är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är häktad. Den person som berörs av reduceringsbestämmelserna får alltid be- hålla ett belopp motsvarande av folkpensionen för en ensamstå- ende ålderspensionär jämte av sitt pensionstillskott. Vidare gäller att Riksförsäk- ringsverket får sätta ned det nämnda beloppet på till lägst , om den pensionsberättigade på grund av sitt tillstånd uppenbarligen inte kan tillgodogöra sig hela det angivna beloppet. I praktiken förekommer inte sådan nedsättning. Pensionen för en intagen person skall även reduceras när den pen- sionsberättigade vistas utanför anstalten lovligt t.ex. vid permission, om vistelsen är begränsad till samt när vistelsen är olovlig. Permissioner som överstiger kan medges med stöd av reglerna 198 Vistelse på kriminalvårdsanstalt m.m. inom ramen för nuvarande regelverk. I praktiken förekommer dock inte så långa permissioner inom kriminalvården. Det indragna beloppet skall utges till den som driver anstalten eller till kommun eller landsting som betalar vården. får dock medge nära anhörig som för sitt uppehälle är beroende av den pen- sionär som är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt att helt eller delvis uppbära den pension som hållits inne. För att ålderspensionen skall kunna reduceras eller uppbäras av någon annan krävs att den pensionsberättigade vistas på anstalt eller an- nan institution under en hel kalendermånad, dvs. från den första till den i en kalendermånad. Också i det reformerade ålderspensionssystemet finns bestämmelser om reduktion av ålderspensionen för intagna i kriminalvårdsanstalt och häktade. Det nämnda kravet på en kalendermånads sammanhängande anstaltsvistelse har därvid modifierats på så sätt att pensionen reduceras efter 30 dagars sammanhängande frihetsberövande. Som tidigare nämnts kommer inte att finnas behov av några bestämmelser om pensionsreduktion för de personer som vistas på kommunala eller kommunfinansierade vårdformer. Följaktligen har så- dana bestämmelser slopats vad gäller det reformerade systemet. Endast garantipensionen reduceras i det reformerade systemet. Den pensionsberättigade får alltid behålla hela den inkomstrelaterade ålderspensionen. Detta innebär att den person som inte har någon ga- rantipension också under anstaltsvistelsen kan lyfta oavkortad ålders- pension. gäller att folkpensionen reduceras för samtliga. I likhet med de gällande bestämmelserna har den pensionsbe- rättigade i det reformerade systemet alltid rätt att bibehålla ålderspen- sionen till ett belopp motsvarande av prisbasbeloppet . I detta förbehållsbelopp skall förutom garantipensionen också den in- komstgrundade ålderspensionen medräknas. Om den inkomstgrundade ålderspensionen överstiger förbehållsbeloppet reduceras garantipensio- nen till . Efter att skatten är avdragen är detta om kommunalskattesatsen är . Detta är en sänkning med jämfört med vad en ålderspensionär med enbart folkpension och pensionstillskott får behålla av sin pension i det nuvarande systemet. Det kan nämnas att regeringen i förarbetena till de ifrågavarande be- stämmelserna har aviserat en allmän översyn av hur institutionsvistelse bör påverka socialförsäkringsförmåner. I samband med översynen kommer bestämmelserna om pensionsreduktion ånyo att tas upp. Vi anser att åldern inte har någon avgörande betydelse för den pen- sionsberättigades behov av att kunna disponera medel under fängelsevis- Vistelse på kriminalvårdsanstalt m.m. 199 Därför föreslår vi samma reduceringsregler och förbehållsbelopp för de personer som är födda eller tidigare och som är intagna i en kriminalvårdsanstalt eller är häktade som gäller för de pensionärer som är födda . Ålderspensionärer som till följd av hög tilläggspension inte har rätt till övergångsvis garantipension kan vara berättigade till bosätt- ningsbaserad folkpension. I avsnitt 7 har vi föreslagit att bosättnings- tillägg utges till dessa pensionärer. Bosättningstillägget är inte en in- tjänad rättighet såsom tilläggspensionen. Vi anser därför att bosätt- ningstillägget i detta sammanhang bör beaktas på samma sätt som den övergångsvisa garantipensionen. Vårt förslag är således att såväl den övergångsvisa garantipensionen som bosättningstillägget skall reduceras i samband med frihetsberövandet. Vårt förslag innebär att pensionärer med så hög inkomstrelaterad ålderspension att de inte är berättigade till övergångsvis garantipension får en höjning av sin pensionsinkomst om de vistas på anstalt vid om- läggningen till övergångsvis garantipension. Höjningen blir mindre för de pensionärer som förutom tilläggspension också har bosättningstillägg jämfört med pensionärer med enbart tilläggspension. En annan kon- sekvens är att de personer som har rätt till övergångsvis garantipension och som fullt ut berörs av reduceringen får lägre pensionsinkomst efter att skatten är avdragen jämfört med den inkomst som den pen- sionsberättigade skulle haft rätt till enligt de nuvarande bestämmelserna. Vi anser att dessa konsekvenser bör övervägas vid den aviserade översynen av socialförsäkringsförmåner i samband med institutions- vistelse. De processuella reglerna i LIP (Prop. 1997/98:151) är utformade efter förslagen i Ds 1997:66 och i vissa delar efter de förslag som premiereservutredning lämnade i sitt betänkande En lag om premie- pension (SOU 1997:131). Det processuella förfarandet av beslut enligt LIP följer således i stor omfattning de regler som gäller i det hittills- varande ålderspensionssystemet. Vissa förändringar har emellertid fun- nits nödvändiga. Vidare har de nya reglerna ersatt vad som tidigare gällde enligt lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (LBP). Denna lag har också vid utgången av upphört att gälla. För personer födda eller tidigare kommer dock såvitt gäller beräkningen av pensionsgrundande inkomst vissa bestämmelser i på grund av övergångsbestämmelser att tillämpas. Förslagen i Ds 1997:66 skulle gälla såväl för inkomstgrundad ålders- pension som för garantipension. Avsikten var att de båda systemen skulle kopplas samman på så sätt att samma processuella regler, så långt som möjligt, skulle gälla för såväl den inkomstgrundade ålderspensionen som för garantipensionen. Denna avsikt har också följts, varför de processuella bestämmelserna i lagen om garantipension i huvudsak är de samma som enligt LIP. Lagtekniskt har detta skett genom hänvisningar i lagen om garantipension till LIP. Även de processuella reglerna såvitt avser övergångsvis garantipen- sion och bosättningstillägg bör stämma överens med de processuella reglerna som gäller i det reformerade ålderspensionssystemet. Som fram- går av avsnitt 5 och som också anges i förarbetena till lagen om garanti- pension, m.m. (Prop. 1997/98:152) föreslår vi att lagen om garanti- pension även skall innehåller bestämmelserna om den övergångsvisa garantipensionen och bosättningstillägget. Härigenom synes det än mer erforderligt att samma processuella regler gäller för båda garantipen- sionssystemen. Vi föreslår därför att reglerna om ändring, omprövning, överklagande, preskription m.m. som gäller för garantipension också skall gälla för den övergångsvisa garantipensionen och bosätt- Vi har inte funnit några skäl till att lagtekniskt lösa detta på annat sätt än som gjorts i fråga om garantipension, dvs. genom hän- visning i lagen om garantipension till LIP. Vi föreslår emellertid att en ny bestämmelse införs, med innebörd att den pensionsberättigade utan begäran från skall vara skyldig att anmäla föränd- ringar av de pensionsinkomster som påverkar storleken på den över- gångsvisa garantipensionen, bosättningstillägget eller garantipensionen. Eftersom vi föreslår att de regler som gäller för garantipension även skall gälla för övergångsvis garantipension och bosättningstillägg hänvisar vi till förarbetena till LIP och lagen om garantipension (Prop. 1997/98:151 och Prop.1997/98:152) för redovisning av bestämmelserna. Vi vill påpeka att eftersom övergångsvis garantipension fastställs på grundval av de belopp som ingår i den pensionsberättigades beräk- ningsunderlag har vissa justeringar i bestämmelsen om ändring av beslut om garantipension varit nödvändiga. Varje ändring av tilläggspensionen, den övergångsvis utgivna änkepensionen från ATP, tjänstepensionen, den utländska socialförsäkringspensionen eller yrkesskadelivräntan som ingår i beräkningsunderlaget skall automatiskt medföra följdändringar av beslutet om övergångsvis garantipension, om detta påverkas av ändringen. Vidare skall en ändring av det folkpensionsbelopp eller det belopp som skall utgöra ersättning för pensionstillskottet som ingår i beräkningsunderlaget automatiskt medföra följdändringar av beslutet om övergångsvis garantipension eller bosättningstillägget. Om det sedan beslut fattats om övergångsvis garantipension visar sig att pension utgått med felaktigt belopp, eller att den pensionsberättigade inte varit berättigad till övergångsvis garantipension, skall tidigare beslut om sådan pension omprövas. Noteras skall att regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad översyn av de processuella reglerna inom socialförsäkringen m.m. (Dir 1998:73). Vårt förslag: Den pensionsberättigade som uppbär övergångsvis garantipension, garantipension, bosättningstillägg eller som har rätt till sådan förmån skall utan föreläggande lämna uppgifter som är av betydelse för tillämpning av denna lag.