sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — Detta dilemma har en motsvarighet i den ökade geografiska räckvidden.56 Vi hamnar i räckviddens sociogeografiska paradox, där vi står rustade med enormt stora möjligheter (både socialt och fy- siskt) som vi är utsatta för realitetens tidrumsliga be- gränsningar.57 Vår tid och våra fysiska, mentala och ekonomiska begränsningar gör det omöjligt att utnyttja dessa möjligheter fullt ut. Vi har byggt ett drömslott som får fler och fler rum, men vi är likväl tvungna att nöja oss med att vistas i ett av alla dess rum åt I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET Den ökade sociala räckvidden kan förknippas med ytterli- gare ett problem om demokratin ska vitaliseras: Det räcker inte att medborgaren själv kan söka sig till en mängd intressegemenskaper och partier via Internet, det krävs dessutom respons. Våra 349 riks- dagsledamöter skulle snabbt kunna fylla sina dagar med att svara på medborgarnas e-post om de så bara fick inbjudan att delta i en demokratisk dialog från en bråkdel av hela befolkningen. Ännu mer problematiskt skulle det kunna bli för våra 22 EU-parlamen- tariker Många medborgare har länge följt den professionella politikens vindlingar från sidan och anpassat sig efter politikernas initiativ. Det har kortsiktigt varken gjort till eller från i välfärdssamhället när det varit relativt enkelt att skaffa försörjning och service, och när fri- tidsaktiviteter har utbjudits till förhållandevis ringa kostnad. Vi har vant oss vid att inte själva behöva ta initiativ och utnyttja vår poli- tiska kraft att påverka samhällsutvecklingen för det gemensammas bästa. När välfärdssamhällets resurser inte längre räcker till samma nivåer som tidigare blir det större motsättningar kring resursfördel- ningen och behovet av politiskt engagemang ökar. I det här sam- manhanget borde Internet vara ett utmärkt medel för argumentation och kommunikation mellan väljare och valda. Ett forum skulle kunna vara . Den innehåller en mängd högst aktuell information, men dess valinformation är ännu inte mer aktuell än den var . Där framgår bland annat att Rösterna från om kommundel- ning räknas på fredag.58 För göteborgarna som vet vad som har hänt sedan valet och inte minst för alla dem som engagerat sig djupt för eller emot delning av kommunen, framstår detta närmast som ett demokratiskt hån. På den här hemsidan borde en livlig debatt föras om kommunstorlek, om stadsdelsnämnders mandat, om politikernas lokala förankring bland väljarna inom stadsdelen och om väljarnas ansvar för att delta i den politiska processen. Mycket intressanta, men mycket svåra frågor som skulle kunna locka fram debatt och leda till engagemang. Liknande inaktualiteter möts man emellanåt av också på politiska partiers hemsidor. Ännu kunde man läsa på en hemsida från ett av våra stora partier att det är viktigt att utnyttja sin rösträtt . Det är naturligtvis viktigt att rösta, men det valet är genomfört. Sådana föråldrade budskap ger inget bra intryck. Här borde i stället en vital eftervalsdebatt föras, mellan intresserade väljare och valda. Ytterligare ett exempel på hur hemsidor används mer som kataloginformation än som ett interak- tivt verktyg är de hemsidor för kommuner och partier, där endast traditionella kontaktvägar (telefonnummer och postadress) anges till politikerna. Det är sannolikt inte vad den väljare som söker sig till ett partis eller en kommuns hemsida väntar sig. Eftersom han/ hon sökte upp partiet via hemsidan på Internet förväntar han/hon sig sannolikt också att kunna använda IKT för att meddela sig med politiker. Om den möjligheten saknas riskerar samhället att tappa potentiellt politiskt engagerade väljare. Hemsidor är ett sätt att kommunicera om politiska frågor, men de kan inte fullt ut ersätta personliga möten i vardagen. Hemsidan kan bara användas för kontakter med dem som är Internetkunniga, men politiker har ansvar för hela befolkningen. Så länge bara drygt hälften av svenskarna har tillgång till dator, bara en del av dem också till Internet, och långt ifrån alla medborgare ser Internet som ett naturligt kommunikationsmedel till politikerna, så måste politiker leva i två kommunikationsvärldar.59 Så till slut är nog ändå den mest kritiska punkten för partiernas politiker att skaffa sig fast och djup kunskap om och förankring i människors sociala och materiella tillvaro i valkretsen om de vill vitalisera demokratin. De stora utma- ningarna är att utveckla den politiska förmågan att förhålla sig till kommunens och nationens ökade sociogeografiska genomsläpplig- het, att kunna hantera medborgarnas ökade horisontella rörlighet och att kunna minska de negativa effekterna av ökad vertikal styr- ning inom politik såväl som i näringsliv och förvaltning. Grunden för ett politiskt förtroende i dessa frågor läggs om politikerna har förståelse för vardagens rutiner, nöjen och bekymmer. Social gemenskap med geografisk distans – alienation eller vitalisering av demokratin? När gjorde sin långa resa genom på 1930- talet beskrev han noggrant, och ibland ganska nedlåtande, vad han fann i svenska hem. Han konstaterade också att de flesta kommu- nalpolitiker uppvisade en imponerande social och geografisk förank- ring. Hans samhällssyn innebar att geografisk förankring skapar förutsättningar för sociala relationer och han ville därför lära känna bygdernas materiella ramar (värld 1) för att bättre kunna förstå människornas tänkande och den kultur de skapade (värld 2 och 3). Utifrån den kunskapen kunde han sedan argumentera för moderni- seringsprojektet.60 I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET ville själv se och uppleva människors sociala och geografiska förutsättningar för att leva ett gott liv, och nöjde sig därför inte med indirekta rapporter. Likaväl som undvek att sätta ett filter mellan sig och det han talade om, bör vi anlägga en viss sund skepsis mot alltför stor tilltro till nya teknikers förmåga att lösa sociala problem, exempelvis för att vitalisera demo- kratin. redovisar i en studie hur svårt det kan vara att introducera och få acceptans för ett tekniskt mellansteg i verksam- het som baseras på en i grunden social relation.61 Hennes studium av handla-hemma-terminaler,62 visade att ytterst få terminaler använ- des så som beslutsfattarna hade tänkt sig. Människornas tankevärld (värld 2), behov av mat (värld 1) och sociala kultur (värld 3) över- ensstämde inte alls med beslutsfattarnas bild, som begränsades till att handla mat. Detta exempel visar att vårt specialiserade effekti- vitetstänkande har lett oss alltför långt från en helhetsbetonad för- ståelse för människors levnadsomständigheter.63 Tjänstemän, plane- rare lika väl som politiker behöver sådan social och geografisk för- ankring som beskrev så idylliskt i citatet som inledde denna uppsats. Det duger inte att enbart komma med tek- niska lösningar till vad som i grunden är sociogeografiska problem. Inte ens om tekniken är IKT. Tilliten till den politiska demokratin kanske sitter i att den har en mänsklig klangbotten snarare än en teknisk och därför kan demokratin troligen bara vitaliseras genom direkt, socialt och geografiskt förankrat mänskligt engagemang – där tekniken används som verktyg. Två retoriskt skickliga politiker på 1970-och 1980-talen, och , lyckades få medborgarna att tänka i sådana kombinerade sociala och geografiska termer. Även om detta var före IKT-eran så var de horisontella och vertikala relationerna redan omfattande inom politik, förvaltning och näringsliv. När under en valrörelse besökte gardinfabrik i utnyttjade han sin retoriska förståelse för vardagslivets villkor och människors önskan om att smycka sina hem: skulle inte behöva vara orolig för en socialdemokratisk politik, eftersom den skulle leda till ökad konsumtion och då skulle många människor köpa nya gardiner för att göra sin bostad fin. an- knöt därmed till tankar om social och geografisk förankring i män- niskors vardag, sådant som alla människor kan känna igen sig i. använde sin mamma i debatten om pensionssyste- met och han vände sig till människors ansvarskänsla för kommande generationer i kärnkraftsdebatten. anknöt till social förank- ring i nära relationer, sådant som alla människor kan känna. politikerna rörde djupt vid människors vardagstankar och känsloliv i sin retorik. Min förmodan är att IKT kan bli ett kraftfullt instrument i de- mokratiska dialoger för de politiker som retoriskt kan engagera medborgarna känslomässigt och använda geografiskt och socialt förankrade förnuftsargument. Annars är risken stor att IKT bara blir en ny kanal att föra ut information och tekniken kan lida politiskt skeppsbrott om bara välfriserade massbudskap förs ut till folket. Om också medborgarna kan använda IKT för sina politiska syften är en annan fråga.64 För att undvika att potentiellt engagerade väljares intresse övergår i frustration och protest måste IKT utnytt- jas så att dess interaktivitet tillvaratas så att vitaliteten spritter i me- ningsutbytet. De frågor som inledningsvis ställdes i uppsatsen kan inte ges några entydiga svar, utan svaren beror på vilka val som successivt görs av politiker och medborgare när det gäller att utnyttja IKT för att vitalisera demokratin. Långsiktigt måste man beakta att den snabba, direkta och individuella kontakt mellan väljare och politiker som inledningsvis kan nås via Internet med stor sannolikhet klingar av. Precis som bilen, som en gång befriade oss geografiskt, numera även i mindre städer orsakar trafikstockningar, kan Internet leda till kommunikationskollaps. Vårt dilemma är att när människans individuella sociala och geo- grafiska räckvidd ökar, så ökar också kommuners och nationers sociogeografiska genomsläpplighet, och resultatet blir att vi har skapat oss möjligheter som är så stora att vi inte kan utnyttja en särskilt stor del av dem, och kanske heller inte ännu förstå dess fulla implikationer ens på ett teoretiskt plan. Kan det till och med bli så att de verkliga Internetentusiasterna känner sig alienerade från den geografiskt förankrade politiska demokratin? IKTs betydelse för den deltagande demokratin kan bli mindre än vad vi tror på grund av den ökade räckviddens sociogeografiska paradox. Därför är det mycket viktigt att noga följa vad som händer rent empiriskt ifråga om IKT-användning i grupper av människor med olika inten- siv Internetanvändning, och i relationen mellan väljare och politiskt valda representanter. IKT kan således ge politiker möjligheter att skaffa sig viss förstå- else för medborgarnas liv och leverne, men IKT kan inte ersätta sinnesintryck som ges av djup geografisk förankring och sociala möten med människor i vardagen, och därför är det av fortsatt fun- damental betydelse att politiker äger geografisk förankring och att de är underkunniga om medborgarnas vardagliga levnadsomständig- I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET är det ett demokratiproblem att detta sociogeografiska samspel tonas ner på bekostnad av tilltro till tekniska lösningar för att förenkla deltagandet i den demokratiska processen. Förvänt- ningar byggs upp om att IKT som tekniskt verktyg har en innebo- ende demokratisk potential. Vi behöver utrusta oss med en rejäl portion sund skepsis mot teknikfixeringen,65 och utveckla kreativa förslag till vitalisering av demokratin där social och geografisk för- ankring kan förenas med IKT i de allt mer sociogeografiskt genom- släppliga kommunerna. Jag skulle vilja få tillfälle att ge de medborgare och kommunalpo- litiker som tar sig an detta stora, viktiga, engagerande, ansträngande och ansvarsfulla arbete en liten enkel blomma. 1Lubbe (1938, sid 183). 2Lubbe (1938). 3Det var bara män som var värdar för under hans resa. Han framhäver emellertid i sin bok att han mötte imponerande kvinnor som hade mindre officiella, men inte desto mindre betydelsefulla roller i många kommuner. 4Hägerstrand (1985), Lenntorp (1998). Begreppet lokal ordningsficka är syno- nymt med lokal tidrumsficka och den engelska termen är pocket of local order. (1993) använder termen förloppslandskap för att beteckna vad som sker på jordytan när olika mänskliga och naturbetingade processer pågår. 5Ellegård (1986) och (1989). 6Begreppet lokal ordningsficka kan användas på många olika organisatoriska och geografiska nivåer (exempelvis bostaden, rummet, arbetsplatsen, skolan, klassrum- met, skolgården, regionen, nationen osv). Lokala ordningsfickor behöver alltså inte följa administrativt avgränsade rumsliga enheter. Man väljer lokal ordningsficka efter vad man vill sätta fokus på. Kommunen som lokal ordningsficka är en mycket större enhet än före kommunsammanslagningarna som inleddes på 1950- talet. Kommunen som lokal ordningsficka har förändrats genom lagstiftning som fått konsekvenser långt utöver de administrativa förhållandena. Detta illustrerar den lokala ordningsfickan som processuellt begrepp. Jorden som helhet kan också betecknas som en lokal ordningsficka, och det är speciellt relevant när vi talar om den globala miljöpåverkan som våra verksamheter har, och även när vi diskuterar storföretagens alltmer världsomspännande och sammanlänkade verksamheter och dess konsekvenser för utvecklingen i hela länder och på orter som direkt berörs av nedläggningar eller etableringar. 7Det finns formella och informella verksamhetsorganisationer. Företag och poli- tiska partier är exempel på formella verksamhetsorganisationer, medan klubbar och sociala nätverk är informella verksamhetsorganisationer. 8En artefakt är ett materiellt fenomen som är tillverkat av människan. Enligt över svenska språket (1998) är en artefakt ett konstgjort föremål. 9En människa, en annan levande varelse eller ett ting, kan avbildas tidsgeografiskt med en individbana. Individbanan är ett av grundbegreppen i det tidsgeografiska notationssystemet som sätter fokus på processer och förlopp. Detta ger i sig självt begränsade kunskaper om förutsättningar för sociala, ekonomiska och psykolo- giska förhållanden och det är fysiska rörelser som framträder i bilden. Individbanan har flera syften förutom att betona tillvarons processkaraktär, exempelvis att tydliggöra att en och samma människa kan stå i olika relationer till olika människor och fenomen . Detta komplexa relations- mönster (som alltså ändras och i rummet) kan användas som utgångspunkt för analyser grundade på teorier från exempelvis sociologi, ekonomi och psykologi (, och (1999)), och om vi avbildar flera människor med hjälp av individbanor och betraktar dem i relation till en lokal ordningsficka, visar individbanorna tydligt att några människor vistas där , vissa människor kommer in i, medan andra ger sig iväg ut ur den lokala ordningsfickan , och åter andra människor tar sig både ut ur ordningsfickan och kommer tillbaka in igen , se (1970). 10Den aktuella diskussionen om företagens globalisering och internationalisering kommer inte att behandlas djupare här. 11Detta påstående kan förefalla motsägelsefullt i där stora organisationer bryts upp i mindre divisioner eller dotterbolag. Men denna uppbrytning betyder inte att de slutliga och avgörande besluten fattas i de mindre enheterna. Högsta ledningen har alltid initiativet och sista ordet. Flera företagsnedläggningar har tydligt illustrerat detta, bland annat Volvos nedläggning av sin fabrik i (se exemplevis red. (1995)). 12Det internationella företaget 's nedläggning av sin produktionsenhet för bilsäten i dalsländska 1999 blev ett hårt slag för kommunen. Här bildades snabbt regionala och nationella allianser som kom med förslag till ersättningsverksamhet . De praktiska resultaten av detta återstår att se. 13Hägerstrand (1985), Popper och Eccles (1977). 14Kulturen i värld 3 kan också manifesteras materiellt i värld 1, där exempelvis statyer, byggnader, monument och andra artefakter är kulturbärare. 15Människors rotfasthet i lokala ordningsfickor varierar i det långa tidsperspek- tivet. Så har till exempel antalet människor som flyttar från en plats till en annan inom ökat kraftigt . Antalet invandrare har också ökat stort; var ett utvandrarland och är det i huvudsak ett land med större invandring än utvandring. (Statistiska Central- byrån (1999) och Statistisk .) 16Jeanna Oterdahls morgonbön , på hundraårsdagen av , grundare av kommunala flickskola i , födelse. Citerad i (1987). I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET 17Putnam (1992) menar alltså att den politiska sfären är beroende av villkor och förhållanden i den civila sfären. 18Allardt (1977), (1977), (1993) och (1996c). 19Andelen av de röstberättigade som röstade i riksdagsvalet har minskat under (1982: 1,, 1991: 86,och 1998: 81,). Valdeltagandet i kommunalvalet brukar ligga något under riksdagvalet. 20I valet till var valdeltagandet i och minskade det till . 21Hägerstrand (1987). 22Hägerstrand (1974). 23Lenntorp (1976). 24Även om de har blivit betydligt längre i mätt kilometer har de tidsmässigt hållit sig relativt stabila. Förflyttningar som rör så kallade fritidsakti- viteter ökar mest. (1997). 25Hägerstrand och Lenntorp (1974), , och (1977) och och (1993). 26Lenntorp (1976). 27Till IKT räknas även brev och brev är ingen nymodighet. En stor samling brev från publicerades i (1998) och där framgår sociala intressegemenskaper tydligt. 28Ingelstam (1999) problematiserar tillit, förtroende och IKT. 29Detta problemkomplex behandlas av Voghera (1999). 30Ingelstam (1995), (1992). 31Detta är en parallell till den situation som funktionshindrade och invandrare befinner sig i, med den väsentliga skillnaden att invandrare och funktionshindrade inte särskiljer sig på grund av udda intressen, utan att deras utsatthet mer beror på hur de uppfattas av människor i majoritetssamhället. 32Förutsatt att man har tillgång till nödvändig utrustning förstås. 33Nordström (1938, sid 138). 34Före kommunindelningsreformen 1952 fanns det cirka 2 500 kommuner och finns 289 stycken. Medelantalet invånare före reformen var cirka 1 000 invå- nare per kommun, och 1997 var det cirka 30 000, med en variation från 2 813 () till 727 399 (). 35Valdeltagandet är också regelmässigt lägre i kommun- än i riksdagsvalen, se not 19.Dagis till alla, maxtaxa på dagis, eget rum i vården, världens bästa skola – allt detta är exempel på rikspolitiska initiativ som kräver mycket större förståelse för de lokalt förankrade variationer som förekommer i den kommunen än vad rikspolitiker kan skaffa sig. Deras överblick begränsas till egna erfarenheter, till rapporter från partikamrater, kortvariga besök på platser ute i landet och till vad som framgår av statistiska genomsnitt. Problem att förverkliga initiativen visar sig när idealen möter den komplexa verkligheten i de olikartade kommunerna. 36Det krävs förstås dessutom att man har ett aktivt intresse för att vilja ta reda på saker som man vill påverka. 37Se exempelvis /nycol/CMCh98main/index.htm, eller . 38Medlemmarna finns dock kroppsligen alltid på någon plats även om de inte tänker på det. 39Rheingold (1994). 40Thornton (1996). 41Fast strängt taget kan alla skrivkunniga sända brev till politikerna . 42Men det är ju inte säkert att denna möjlighet realiseras. 43(värld 3). 44(värld 2). 45Det innebär att idéerna i värld 2 får svårt att realiseras på grund av att de geo- grafiska avstånden och den fysiska förankringen i den materiella världen (värld 1) har avgörande betydelse. 46Tillgång till dator kan betyda att det finns en dator hemma, men det är inte säkert att denna är tillgänglig för alla personer i hushållet, eftersom den oftast är ockuperad av andra hushållsmedlemmar. och (1999). 47Göteborgs kommun har beslutat att alla hushåll ska ha möjlighet till gratis Internetanslutning. 48Beteckningen hemsida antyder geografisk frånvaro men social hemmahörighet och intressegemenskap. 49På en del lokala partiorganisationers hemsidor saknas ofta än så länge direkt e- postadress till många av politikerna. Ofta står bara namn, postadress och tele- fonnummer, och då saknas möjligheter till personliga politikerkontakter via nätet. 50Det geografiska avståndet kan dock aldrig kroppsligen överbryggas med IKT. IKT påverkar värld 2 och 3, men kan inte rå på värld 1. 51Exempelvis resurscentra för kvinnors arbete och utveckling () eller landsbygdsrörelsen (). 52Regeringskansliets mål nu är att e-post ska besvaras inom en månad (radiointervju). 53Ranerup (1999). 54Tiden inkluderar planeringsperioden. 56Den geografiska räckviddens dilemma är att även om man som individ kan resa långt kan man ändå bara låta sin kropp vistas på en plats åt gången. 57Här finns en rot till den infostress som många människor upplever. (1992), se också Ingelstam och (1993). 58www.svekom.se/sidan/artik94.htm 59SCB (1996a) och (1996b), (1997), Teldok (1997). I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET 60Han utnyttjade radion som medium för att beskriva vad han såg (vid sidan av boken). skulle han sannolikt ha varit uppkopplad på Internet och lagt ut sina intryck på nätet under hela resan. Men han hade lika säkert också använt Internet för att förbereda sin resa genom att skaffa så mycket information som möjligt om de orter han skulle besöka. Jag tror dock inte att något skulle ha kunnat få honom att tro att Internet skulle kunna ersätta egna upplevelser och sinnesintryck från resan. 61Östlund (1995). 62Terminalerna är tillkomna för att förbilliga inköpsrutiner inom . 63Hägerstrand (1977). 64I härrör ett uppmärksammat exempel på hur IKT används av medborgare inom sociala intressegemenskaper från djurrättsaktivister som e-post-bombar inrättningar där djur används vid experiment. Det kan dock inte betraktas som ett konstruktivt bidrag i den politiska debatten. 65Johansson, och (1998). Allardt, (1977) Att ha, att älska, att vara: om välfärd i . , (1998) red. En bok om och med brev. : En bok för alla , (1986) Utvärdering av verksamhet, produktion och organisation i 1985. Delrapport 3 i projektet av arbetsorganisationsutveckling vid en ny jiggfabrik. , (1989) Akrobatik i tidens väv. En dokumentation av projekteringen av Volvos fabrik i . : , univer- sitet , , och (1977) and the Generation of – Two Future Alternatives. I Economic Geography 53:2. , och , Bo (1993) Tillvarons omvandling. Nationalatlas: Arbete och Fritid. , och , (1999) IT in womens control. I Users in action. och (red.). , , , och , (1999) Att ta kontroll över sitt vardagsliv: Kvalitativ dagboksmetod för reflektiv emancipation. , (1970) What about People in Regional Science. I Papers, Vol XXIV , (1974) Bosättningsmönstret som politiskt problem. I Bygg mänskligt. A. Ackling (red.). , (1977) Att skapa sammanhang i människans värld – problemet. vitterhets-, historie- och antikvitets- . , (1985) Time-Geography: Focus on the Corporeality of Man, Society and Environment Reprint from The Science and Praxis of Complexity, I SPÄNNINGSFÄLTET MELLAN SOCIAL INTRESSEGEMENSKAP OCH GEOGRAFISK NÄRHET , (1987) Tidens vidd och tingens ordning – några synpunkter på innovationsförloppets historiska geografi. Geografi i Bergen, nr 108 , (1993) Samhälle och Natur. I NordRefo nr 1993:1, temanummer Region och miljö. , och , Bo (1974) Samhällsorganisa- tion i tidsgeografiskt perspektiv. I Ortsbundna levnadsvillkor. Ingelstam, (1995) Ekonomi för en ny tid. Ingelstam, (1999, in press) The Issue of trust: will ICT make a difference? I What difference does IT make? Ingelstam, och , (1993) (red. ), över landet. Om informationsöverflödet, kunskapen och människan. (1997) in the Information society. , , , och , (1998) IT-ism – Informationstekniken som vision och verklighet. Lenntorp, Bo (1976) Paths in Space-time Environments. A Time- geographic Study of Movement Possibilities of Individuals. Meddelanden från Lunds universitets geografiska institutioner, Avhandlingar LXXVII Lenntorp, Bo (1998) Orienteringsanvisning i ett forskningsland- skap. I: Svensk kulturgeografi. En exkursion inför 2000-talet. och PO (red.)