sou · GNB317 · 2000-01-01 00:00:00 — Folkpension i form av ålderspension kan tas ut som hel, tre fjärde- dels, halv eller en fjärdedels av pension. Vid förtida eller uppskjutet uttag avser minskning eller ökning den del som tas ut i det enskilda fallet. Ett uttag av pension kan också återkallas. En förutsättning för detta är dock, på motsvarande sätt som gäller vid uttag , att återkallelse sker också av utgående ATP. När pensionen ånyo börjar lyftas beräknas dess storlek med beaktande av de beräkningsregler som gäller för förtida eller uppskjutet uttag. En återkallelse av ålderspensionsuttag är begränsad genom att sådan återkallelse endast får göras en gång var sjätte månad. Till ålderspensionärer som helt saknar eller har låg ATP utges för- utom folkpension även ett pensionstillskott om maximalt av prisbasbeloppet () enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott. Tillskottet har tillkommit för att minska de eko- nomiska skillnaderna mellan dem som har ATP och dem som inte har sådan pension. uppbar 350 000 eller av ålderspensionärerna pensionstillskott. En majoritet av dessa var kvinnor. Av de kvinnliga ålderspensionärerna uppbar pensionstillskott jämfört av de manliga. Pensionstillskottet är inkomstprövat mot ATP i form av såväl ålders- pension som änkepension, omställningspension, särskild efter- levandepension och förtidspension samt mot pension enligt utländsk lag- stiftning. Avräkningen mot ATP är konstruerad på så sätt att den som uppbär ATP som överstiger pensionstillskottets nivå inte får något sådant tillskott. Till den som uppbär ATP med lägre belopp utges pen- sionstillskott i den mån de sammanlagda förmånerna från ATP inte över- stiger nivån för oreducerat pensionstillskott. Pensionstillskottet avräknas krona för krona. Pension enligt utländsk lagstiftning minskar pensionstillskottet på samma sätt som ATP. För personer som haft in- komst av annat förvärvsarbete och inte betalat tilläggspensionsavgift minskas pensionstillskottet med hänsyn till den ATP som skulle ha ut- Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring 67 getts om avgifter hade erlagts till fullo. Fram till gällde motsvarande då den försäkrade, enligt äldre regler, valt att stå utanför försäkringen för ATP genom att begära s.k. undantagande. I sådana fall avräknades pensionstillskottet således mot den ATP som skulle utgetts om undantagande inte hade skett. skall emellertid, vid avräkning av pensionstillskott mot ATP till pensionärer som varit undantagna från försäkringen, endast faktiskt utgående ATP beaktas. Vid förtida respektive uppskjutet uttag av folkpensionen minskas respektive ökas pensionstillskottet på motsvarande sätt som gäller för folkpensionen. Vid partiellt uttag av folkpension utges pensionstillskott med motsvarande andel av fullt pensionstillskott. Pensionstillskottet efter avräkning för eventuell utgående ATP utges med samma antal 40-delar eller 30-delar som ålderspensionen i övrigt. Pensionstillskott utges till den som är bosatt i . En viktig del i det nuvarande systemet för grundtrygghet för personer med låg pension är att den som uppbär folkpension har rätt till SGA. Detta är utformat så att pensionärer med enbart folkpension och pen- sionstillskott inte beskattas. Redan vid tillkomsten av lagen (1946:431) 1948 ansågs att om pensionsförmånerna skulle beskattas fullt ut skulle huvudsyftet med folkpensionsreformen, att även de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna skulle få en godtagbar levnadsstandard, gå förlorat. Det då gällande extra avdraget vid beskattningen kom därigenom att tillämpas även för folkpensionärer. Det kunde därvid konstateras att ett avdrag om högst inte var tillräckligt för att tillsammans med det då gällande ortsavdraget åstadkomma den önskade effekten, nämligen att den som uppbar endast folkpension skulle bli befriad från skatt. Därför höjdes avdraget för skattskyldiga med folkpension till högst . Den prövning av nedsatt skatteförmåga som gällde för övriga skattskyldiga vid beviljandet av extra avdrag gjordes inte. En person vars inkomst helt eller till huvudsaklig del utgjordes av folkpension ansågs regelmässigt ha en sådan nedsatt skatteförmåga som var en förutsättning för tillämpning av bestämmelsen. När en skattskyldig till huvudsaklig del var beroende av folkpensionen för sin försörjning men hade vissa andra inkomster jämkades avdraget. Några mer i detalj angivna regler för hur avdraget skulle jämkas i dessa situationer 68 Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring fanns inte, utan det ankom på beskattningsnämnderna att bestämma avdragets storlek. Det angavs dock att om folkpensionen inte hade uppgått till hälften av den sammanlagda inkomsten avdrag borde endast medges då särskilda skäl förelåg. Bestämmelserna om extra avdrag har därefter ändrats åtskilliga gånger. Flera av dessa ändringar har gjorts i syfte att minska marginaleffekterna av beskattningen. I anslutning till skattereformen ersattes det extra avdraget av SGA. Departementschefen anförde i proposition 1989/90:110 att även med de förändringar som skett gav pensionärsbeskattningen inte önskvärda marginaleffekter. Han anförde vidare att det var av betydande intresse att pensionärer skulle beskattas på samma sätt som övriga skatt- skyldiga. En sådan lösning skulle dock, enligt departementschefen, inte vara problemfri. Dels skulle vissa pensionärsgrupper, t.ex. många stats- pensionärer, få försämringar, dels skulle det statsfinansiella läget påverkas negativt. Regeringen var således utan ytterligare överväganden inte beredd att lägga fram något förslag om lika beskattningsregler för pensionärer som för övriga skattskyldiga. Beskattningen av pensionärerna sker enligt bestämmelser om inkomst- skatt för fysiska personer. Dessa finns i kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Inkomstskatt tas ut för -inkomst av tjänst, -inkomst av näringsverksamhet och -inkomst av kapital. För inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet (förvärvs- inkomster) tas ut såväl som statlig inkomstskatt. I fråga om inkomst av kapital tas däremot ut endast statlig inkomstskatt. Pensioner beskattas som inkomst av tjänst. Det gäller såväl allmän pension och pension från tidigare arbetsgivare som pension som utgår på grund av pensionsförsäkring. Vid beräkning av skatten sammanräknas inkomst av näringsverk- samhet och inkomst av tjänst. Efter eventuella allmänna avdrag fastställs den taxerade förvärvsinkomsten. Den taxerade förvärvsinkomsten minskas med allmän pensionsavgift för året. Den allmänna pensionsav- giften betalas inte på pensioner. Efter avdrag för pensionsavgifter minskas inkomsten med grundavdrag eller, om det skulle var mer fördel- Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring 69 aktigt, för folkpensionärer med SGA. Det som återstår efter avdrag för pensionsavgiften för förvärsverksamma och efter grundavdrag utgör den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Det är denna inkomst som läggs till grund för beräkning av skatten. För en beskattningsbar förvärvsinkomst skall, som nämnts, betalas både och statlig inkomstskatt. Den kommunala inkomst- skatten bestäms av respektive kommun och varierar i landet. För in- har kommun den lägsta kommunalskatten, av den beskattningsbara inkomsten. Den högsta skatten är . Denna skattesats gäller i i kom- mun. Den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomster är ett fast belopp plus av inkomsten som överstiger en viss nivå. För uppgår denna nivå till . Det fasta beloppet är . För beskattningsbara förvärvsinkomster som överstiger är skattesatsen för den statliga inkomstskatten högre, dvs. Grundavdraget bestäms utifrån den taxerade förvärvsinkomsten och tillgodoräknas vid såväl den kommunala som den statliga taxeringen. Som framgår av tablå 3.1 är grundavdraget i princip lägst 0,24 pris- basbelopp, vilket för är . Vid taxerad inkomst som uppgår till högst 0,24 prisbasbelopp är grundavdraget lika stort som den taxerade förvärvsinkomsten. Avdraget stiger med ökande inkomster inom inkomstintervallet 1,86 – 2,89 prisbasbelopp; dvs. 68 000 – . Vid inkomster är avdraget som högst. Därefter reduceras avdraget i takt med stigande inkomster. Om den skattskyldige varit bosatt i endast under en del av beskattningsåret uppgår grundavdraget till en tolftedel av 0,24 prisbas- belopp för varje kalendermånad eller del därav som den skattskyldige har bott i landet. 70 Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring Tablå 3.1 Grundavdraget vid olika inkomstnivåer. Det fastställda prisbasbeloppet . 8 700 till 67 900 Från 68 000 till Från 8 800 till 1,86 men inte 2,89 Från 105 200 till 0,24 + 0,25* (2,89 – 1,86) =0,4975 Från 18 000 till 8 700 vid en på 203 800 och Som tidigare nämnts är en viktig del i det nuvarande systemet för grundtrygghet att den som uppbär folkpension har rätt till SGA. Rätten till SGA gäller såväl ålderspensionärer som förtidspensionärer och vuxna personer med efterlevandepension. De pensionsförmåner som ger mottagaren rätt till SGA är folkpension i form av ålderspension, förtidspension/sjukbidrag, omställningspension, särskild efterlevande- pension, änkepension, barntillägg och hustrutillägg. Enbart delpension, barnpension eller enbart skattefria folkpensionsförmåner ger inte rätt till SGA. För att rätt till SGA skall föreligga skall folkpensionen, pensionstill- skottet och den ATP som föranlett avräkning av pensionstillskottet sammantaget uppgå till eller minst till en femtedel av den sammanräknade inkomsten. Med folkpension likställs därvid den ålders-, efterlevande- och förtidspension som utges enligt utländsk lagstiftning Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring 71 om social trygghet, när den utges efter grunder som är jämförbara med vad som gäller för folkpension. Detta gäller under förutsättning att pen- sionen beskattas i . För de ålderspensionärer vars ålderspension uppgår till 1,515 pris- basbelopp för ensamstående och 1,34 prisbasbelopp för gifta är avdraget det samma som pensionen, dvs. 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp. SGA minskar av de pensioner (folkpension, ATP, änkepension, tjänstepension och viss utländsk pension) som överstiger grundnivån på 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp. I detta sammanhang skall arbetsskadelivränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring anses vara pension och således påverka storleken på SGA, om sådan livränta uppbärs tillsammans med förtidspension. (Den utländska pension som reducerar SGA beskrivs närmare nedan). Avtrappningsreglerna framgår även av tablåerna 3.2 respektive 3.3. Avtrappningen är utformad på ett sådant sätt att SGA vid tillräckligt höga pensionsinkomster blir lägre än det vanliga grundavdraget. Pen- sionären har alltid rätt till det vanliga grundavdraget om det är mer för- delaktigt. Av tablåerna framgår att vid taxerad inkomst om för en ensamstående och för gift ålderspensionär är SGA lika stort eller lägre än det vanliga grundavdraget. SGA får inte överstiga den pension som reducerar avdraget. Undantaget från denna bestämmelse är om personen med pensionen uppbär yrkesskadelivränta. Om den utbetalda pensionen efter samordningen är lägre än folkpension och PTS före samordning kan SGA medges med högre belopp än den utbetalda pensionen. En redogörelse för SGA-bestämmelserna för pensionärer med yrkesskade- livränta finns i avsnitt 7.7. Vid förtidspensionering och partiella uttag liksom för de personer som inte uppburit pension hela beskattningsåret eller för de personer som inte har varit bosatta i under hela beskattningsåret gäller en särskild spärregel. Den innebär att SGA inte får bli större än summan av den pension personen uppbär i form av folkpension, pensionstillskott och ATP som reducerat pensionstillskottet. 72 Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring Tablå 3.2 SGA för ensamstående ålderspensionär för . Taxerad inkomst = ålderspension. Det fastställda prisbasbeloppet är . Över 1,515 upp till Över 55 100 men Från max 55 100 till Från minst 8 700 3,085 = nivå där lägre än 112 300 lika bra eller bättre1 1 Till följd av avrundningsbestämmelserna vid beräkning av grundavdrag, SGA och taxerad inkomst kan den exakta nivån variera . I tabellen anger vi nivå. Den extra skärningspunkten mellan SGA och grundavdrag är 3,0877 prisbasbelopp. 2 Grundavdrag kan uppgå till högst , men vid en taxerad inkomst som ger rätt till detta grundavdrag är SGA högre. Tablå 3.3 SGA för gift ålderspensionär för Taxerad inkomst = ålderspension. Det fastställda prisbasbeloppet är . Över 1,34 upp till Över 48 700 men Från max 48 700 Från minst 8 700 2,706 = nivå där lägre än 98 500 till minst 16 500 lika bra eller bättre1 1 Till följd av avrundningsbestämmelserna vid beräkning av grundavdrag, SGA och taxerad inkomst kan den exakta nivån variera . I tabellen anger vi nivå. Den extra skärningspunkten mellan SGA och grundavdrag är 2,7067 prisbasbelopp. Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring 73 Utländsk pension och SGA Utländsk ålders-, efterlevande- eller sjuk/förtidspension, som betalas ut enligt utländsk lagstiftning om social trygghet och som utges enligt grunder som är jämförbara med svensk folkpension, skall vid taxeringen behandlas som svensk folkpension. En förutsättning är att den utländska pensionen beskattas i . Detta innebär att sådan pension ger rätt till SGA om den enbart eller tillsammans med svensk folkpension är . Den utländska pensionen medför också, liksom svensk pension, att SGA reduceras av den del av den samlade pensionen som överstiger 1,515 respektive 1,34 prisbasbelopp. För den vars svenska folkpension är tillräcklig för att ge SGA blir således den utländska motsvarigheten till folkpension en pension bland de andra, dvs. den dels ger utrymme för SGA, dels minskar SGA. Folkpension finns i , i och i . I beskattas här bosatta för deras norska pensioner. För de personer som skulle ha varit berättigade till ett särskilt avdrag för ålder och invaliditet om de hade varit bosatt i gäller därvid särskilda bestämmelser enligt det nordiska dubbelbeskattningsavtalet (SFS 1996:1512). Enligt detta skall ett särskilt avdrag medges som tillsammans med SGA skall vara , dock högst hela den norska pensionen. Enligt skatteavtalet med skall tysk grundpension vid be- skattning i behandlas som svensk folkpension – och vice versa. För de personer som har svensk folkpension och har ut- ländsk socialförsäkringspension gäller att, om den utländska pensionen inte är skattepliktig i , den inte heller påverkar SGA. Är pensio- nen skattepliktig i påverkar den SGA på samma sätt som ATP och svensk tjänstepension gör. var SGA enligt preliminära uppgifter från taxeringen detta år ett bättre alternativ än det vanliga grundavdraget för ca 810 462 – hu- vudsakligen kvinnliga ålderspensionärer. Detta framgår av tabell 3.1. Det genomsnittliga avdraget uppgick till . Kvinnor hade i regel högre avdrag än män. Avdraget var också högre för de äldre pensionä- rerna jämfört med de yngre. Genom den skattesubvention som SGA innebär kan de allmänna pensionerna utges med ett lägre belopp än vad som skulle vara fallet om samma skatteregler gällde för pensionärer som för övriga inkomsttagare. Kostnaden för SGA kan därför anses motsvarar kostnaden för den 74 Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring höjning av pensionerna som behövs, om pensionsinkomsterna skall beskattas fullt ut. Kostnaderna för SGA vad gäller ålderspensioner be- räknas för ha uppgått till . Tabell 3.1 Antalet ålderspensionärer med SGA samt storleken på av- dragen. Fördelning efter ålder och kön. Källa: RFV, SPV och KPA 3.2.4Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Den som är bosatt utomlands och har svensk ålderspension är skatt- skyldig i för viss del av pensionen enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK-lagen). Utomlands bosatta personer är också skattskyldiga för pension som utges på grund av pensionsförsäkring när försäkringsgivaren är en svensk försäkrings- rörelse och för tjänstepension som utgår på grund av arbete utfört i . Skattskyldighet föreligger också för ersättning i form av ar- betsskade- och yrkesskadelivränta samt andra därmed jämställda er- sättningar. Särskild inkomstskatt tas ut av den skattepliktiga in- komsten. Ett belopp som motsvarar uppburen folkpension och pensionstillskott är inte skattepliktigt enligt SINK-lagen. Skatt tas inte ut på dessa pensionsförmåner. Som folkpension jämställs även ATP i den mån den enligt lagen om pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstill- skottet. Barnpension och vårdbidrag däremot räknas inte i detta sam- manhang som folkpension. Detta kan beskrivas med följande exempel. En i utlandet bosatt ogift ålderspensionär har en årlig ålderspension om (i princip motsvarande en oreducerad folkpension och Grundskyddet enligt lagen om allmän försäkring 75 Pensionen består av folkpension och tilläggspension som är reducerad med 15/30 (bosättningsbaserad folkpension betalas i princip inte ut till annan än den som är bosatt i ). Tilläggspen- sionen utgör och folkpensionen (0,96*36 400*(15/30)). Pensionstillskott utges inte, eftersom tilläggspensionen reducerat detta. Om pensionstillskott hade utgått hade det utgjort ett belopp om (0,555*36 400*(15/30)). Det skattefria beloppet utgörs således av uppburen folkpension och den del av tilläggspensionen som föranlett avräkning av pensionstillskottet, eller . Av exemplet ovan framgår att den pensionsberättigade är skatte- pliktig för av sin pension. I vårt exempel blir skatten och nettopensionen således . Något grundavdrag finns inte vid beräkning av särskild inkomstskatt. Det saknar vidare betydelse för skattefriheten för folkpension vilka övriga pensioner den pensionsbe- rättigade uppbär. Huvuddragen i den inkomstgrundade ålderspensionen Folkpension, ATP, delpension och pensionstillskott skall ersättas av ett ålderspensionssystem som skall utgöra en självständig försäkringsgren skild från andra socialförsäkringar. Liksom dagens ålderspensionssystem skall det reformerade pensionssystemet vara obligatoriskt. Det skall i högre grad än det tidigare ålderspensionssystemet vara försäkrings- mässigt uppbyggt i den meningen att förmånerna skall motsvara de avgifter som betalas in. Systemet skall således vara avgiftsbaserat i stället för förmånsbaserat. Pensionssystemet bygger på livsinkomstprincipen, dvs. pensionsrätt skall kunna tjänas in under i princip hela den försäkrades livstid och ba- seras på inkomster . Pensionsrätt skall kunna tjänas in från och med , men någon övre åldersgräns finns inte. Tillgodoräknad pensionsrätt grundar sig huvudsakligen på pen- sionsgrundande inkomst. Pensionsgrundande inkomst i det reformerade ålderspensionssystemet utgörs av samma förvärvsinkomster och sociala ersättningar vid sjukdom, arbetslöshet, föräldraledighet m.m. som enligt reglerna i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) är pensions- grundande. Även andra fiktiva inkomster kan enligt särskilda regler vara pen- sionsgrundande, s.k. pensionsgrundande belopp. Som nämnts i avsnitt 2 pågår inom ett arbete med att närmare utforma regler för ersättning vid långvarig medicinskt grundad arbetsoförmåga. Däri ingår bl.a. frågan hur ålderspensionsrätt skall tillgodoräknas för förtidspensionärer . De regler som föreslagits i proposi- tion 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension m.m. och som antagits av gäller för tillgodoräknande av ålderspensionsrätt för för- tidspensionärer till dess att ett reformerat förtidspensionssystem träder i kraft. Fram till dess skall försäkrade som enligt reglerna i AFL uppbär förtidspension i form av ATP beräknad på grundval av antagandepoäng 78 Det reformerade ålderspensionssystemet tillgodoräknas ett särskilt pensionsgrundande belopp baserat på en fiktiv inkomst. Pensionsgrundande belopp skall också kunna tillgodoräknas förälder till små barn. På motsvarande sätt skall den som genomgår grund- utbildning inom totalförsvaret kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp. Även studier med studiemedel skall kunna medföra tillgodoräk- nande av pensionsgrundande belopp. I proposition 1997/98:151 framhöll regeringen att sådan pensionsrätt skall kunna tillgodoräknas inom ramen för det reformerade pensionssystemet . Några förslag till hur utformningen av pensionsrätt för studier med studiemedel skall se ut lämnades dock inte, utan regeringen ansåg att denna fråga bör lösas i samband med beredningen av reformeringen av studiestödsystemet. Pensionsgrundande inkomst skall fastställas som en för- säkrad har haft inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete, om inkomsten före avdrag för allmän pensionsavgift uppgår till av prisbasbeloppet enligt AFL. Någon motsvarande begränsning finns inte för fastställande av pensionsgrundande belopp. Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst gäller i det reformerade ålderspensionssystemet liksom vid fastställande av ATP att inkomster över ett visst belopp inte beaktas. Detta s.k. intjänandetak inom ATP- systemet motsvaras av 7,5 prisbasbelopp. Initialt kommer in- tjänandetaket för fastställande av pensionsgrundande inkomster och pen- sionsgrundande belopp inom det reformerade ålderspensionssystemet att vara det samma. skall intjänandetaket motsvara 7,5 inkomstbasbelopp, ett basbelopp som inte kommer att följa prisutvecklingen utan i stället den allmänna inkomstutvecklingen. som det för en försäkrad skall fastställas pensionsgrun- dande inkomst och pensionsgrundande belopp skall även pensionsrätten fastställas. Den reformerade ålderspensionen är uppdelad i två slag av pension, inkomstpension och premiepension. Pensionsrätten till- godoräknas för av de inkomster och belopp som grundar pen- sionsrätt efter avdrag för allmän pensionsavgift. Därav skall 16 pro- centenheter tillgodoräknas inom ett fördelningssystem (inkomstpension) och resterande inom ett premiepensionssystem (premiepension). tillgodoräknas dock 16,5 pro- centenheter i fördelningssystemet och i premiepen- sionssystemet. Som inledningsvis nämnts är det reformerade pensionssystemet av- giftsbaserat. Pensionsrätt som tillgodoräknas utgör av faktiska och fiktiva inkomster upp till intjänandetaket. Motsvarande belopp skall också betalas in till pensionssystemet. Samtliga inkomstslag som ger pensionsrätt är därför avgiftsgrundande. Den avgift som staten betalar till ålderspensionssystemet för pensionsgrundande social- Det reformerade ålderspensionssystemet 79 försäkrings- och arbetslöshetsersättningar benämns statlig ålderspen- sionsavgift. Allmän pensionsavgift betalas av den pensionsberättigade och skall beräknas på ett underlag som består av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete. Arbetsgivare och egenföretagare erlägger socialavgifter i form av arbetsgivaravgift och egenavgift enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Det totala uttaget av avgifter för ålderspension skall uppgå till av den pensionsgrundande inkomsten och de pensionsgrundande beloppen. Hur fördelningen skall ske mellan allmän pensionsavgift och arbetsgivaravgift är ännu inte bestämt utan ingår i det fortsatta be- redningsarbetet inom . Värdet av intjänade pensionsförmåner skall inte som vara en- bart inflationsskyddade utan skall även vara kopplade till den allmänna inkomstutvecklingen i samhället. Den ackumulerade pensionsrätten för inkomstpension skall alltså räknas upp med ett inkomstindex, vilket skall fastställas . Den årliga ålderspensionens storlek skall också påverkas av förändringar i den genomsnittliga livslängden. Vidare skall pensionsbehållningen efter de personer som avlidit, s.k. arvsvinst, fördelas mellan de kvarlevande i samma ålder som den avlidne, samt ett avdrag göras för förvaltningskostnaderna. Den årliga inkomstpensionen beräknas på grundval av summan av tillgodoräknade pensionsrätter delad med ett delningstal baserat på genomsnittlig återstående livslängd vid pensioneringen. Den inkomstpension som betalas ut skall vara knuten till den allmänna inkomstutvecklingen. Beräkningen av premiepensionen skall ske med tillämpning av prin- ciper som är allmänt vedertagna inom privat livförsäkring. Premiepen- sionen administreras av .