sou · GNB383 · 2000-01-01 00:00:00 — Processens täta och ibland upphet- tade natur leder till institutionell bräcklighet. Vidare förekommer det i ökande utsträckning att olika organisa- tionsformer kombineras på nya sätt och går in i varandra. De sociala effekterna i sig är, med andra ord, inte oföränderliga och kan utsät- tas för intensivt tryck utifrån. Detta perspektiv lägger inte bara tyngdpunkten på hur aktörerna anpassar sig till den givna institu- ramen, utan också på hur de strategiskt experimenterar med institutionella modeller. Hybridisering i världens bilindustri I flera studier som behandlat spridningen av slimmade tillverknings- modeller och grupparbete inom bilindustrin dras slutsatsen att den slimmade tillverkningens globala framgång är en myt. Även om de flesta företag experimenterar med modeller som liknar slimmad till- verkning, är likheterna mellan länder och företag små (Fryssenet et al. 1998; Streeck 1997). Detta argument förstärks dessutom av Abo (1998) som visar att de största ansträngningarna för att överföra det japanska tillverkningssystemet i hög utsträckning färgats av de nya institutionella kontexterna. I själva verket har skilda modeller för amerikansk, europeisk och asiatisk japanisering uppstått genom att det japanska systemet kraftigt påverkats av den miljö och de marknadsmönster som är typiska för varje region. Till skillnad från de japanska arbetarnas inställning till slimmad produktion, hävdar , med sin vanliga kraft, att tyska arbetare besitter bärbar kompetens som erkänns av arbetsgivarna i allmän- het. Detta ger arbetarna en väg ut från anställning till arbetsmark- naden. (Streeck 1997.) En inplantering av slimmad produktion till tysk miljö skulle i sista hand kräva att arbetarna gav upp sin yrkes- skicklighet och sin identitet och omorganiserade sitt humankapital till icke bärbar, företagsspecifik kompetens. De skulle dessutom vara tvungna att acceptera samordning på arbetet genom påtryckningar från arbetsgruppen snarare än via antingen deras egen eller deras överordnades yrkesmässiga bedömning. Det finns å ena sidan – enligt Streck – inga skäl att tro att arbetare utan vidare skulle acceptera detta, ens under svåra ekonomiska förhållanden. Slimmad tillverkning skulle, å andra sidan och viktigare, måsta införas i strid med en rad institutionella anordningar som stödjer den befintliga kunskapsstrukturen och sysselsättningsmönstret. Resultatet blir att de tyska biltillverkarna begränsas av en bredare uppsättning natio- nellt begränsande institutioner och arbetsmarknadspraxis som blockerar införandet av modeller för slimmad tillverkning. Det finns alltså viktiga paralleller mellan spridningen av slimmad tillverkning och den föregående perioden av socio-tekniska reformer i bilindustrin . Företag som verkade i en stabil institutionell miljö, som de svenska och västtyska bilföretagen, levde då i en mycket mer kontinuerlig process som kombinerade stark socio-teknifiering med humanisering av arbetsstrategier, än vad företag gjorde inom t.ex. den nordamerikanska bilindustrin där processen speglade mindre institutionellt stöd och hade en mer abrupt managementledd karaktär (1989). I kontrast till detta, sätter framväxande forskning om interaktio- nen mellan element i nationellt och organisatoriskt företagsspecifika modeller sökarljuset på strategiska val inom mäktiga nationella kon- texter och på effekten av mångfalden spridda sociala faktorer på organisationsförändringar. (et al. 1998; Zeitlin and Herrigel 1999a.) Denna litteratur ansluter sig till uppfattningen att ett system som fungerar effektivt i en nationell kontext inte nödvändigtvis fungerar lika bra i en annan. I stället för att förklara varför mångfal- den lever kvar i alla länder, försöker hybridiseringslitteraturen av- slöja hur överföringen och anpassning av en organisationsmodell alltid stöter på patrull i form av t.ex. andra rättsliga och institutio- nella system, annorlunda politiska kontexter, arbetsmarknadsregler, kvalificeringsstrukturer osv. När företag försöker överföra principer för tillverkning eller modeller som hämtats från en social kontext till en annan, blir resultatet av överförings- och anpassningsprocessen en hybridisering. Den avgörande hypotesen är att det finns en dyna- misk process som skulle kunna leda till utveckling av nya och ovän- tade typer av organisationer och produktstrategier. Hybridisering ses därför slutligen alltmer som källa till nya, fruktbara modeller. Här kan vi på nytt få hjälp av att analysera den påstådda amerikani- seringen av industri . Jämfört med uppfattningen att de nordamerikanska ansträngningarna för att överföra industriella erfarenhet till och ledde till en betydande upphämtningsprocess, har senare litteratur betonat att det var nödvändigt att anpassa masstillverkningsteknik till den europeiska kontexten. Den nya litteraturen menar följaktligen, att Marshallplanen och USA-politik blev en viktig katalysator snarare än drivkraften bakom efterkrigs- tidens ekonomiska förändringar. Ett stort antal fallstudier från sena- re tid ger klart stöd för att en långtgående anpassning till europeiska förhållanden ägde rum. (Bjarnar and Kipping 1998.) Jämfört med en stor del av litteraturen om efterkrigstidens ame- rikanisering av industrin, går de artiklar som utgör huvuddelen av och Limits to Americani- zation ett steg längre när de, som Zeitlin skriver: redogör för hur den amerikanska modellen själv visar sig vara behäftad med inre oklarheter, spänningar och motsättningar, medan direkta över- föringsmekanismer som Marshallhjälpen, tekniska bistånd, transatlantiska produktivitetsdelegationer och till och med införandet av antitrustreformer fick en klart begränsande effekt på europeisk och japansk industri. (Zeitlin 1999a.) Enligt detta argument, utelämnar uppfattningen om överföring och anpassning av en organisationsmodell eller produktstrategi från ett land till ett annat, de inslag av innovation som fanns i efterkrigsti- dens omvandling av europeisk industri. Fallstudierna visar att det avgörande initiativet till efterkrigstidens assimilering av USA-tek- nologi och managementmetoder inte kom så mycket från de nord- amerikanska policyorganen som från europeiska och japanska till- verkare, ingenjörer och offentliga tjänstemän, som använde sig av tidigare erfarenheter av importerade eller hemmagjorda modeller för massproduktion för att ta isär, modifiera och sedan på nytt sätta samman delarna i den amerikanska modellen så att de passade de lokala förhållandena. När de europeiska och japanska industriella aktörerna gjorde det, omtolkade, omformade och förändrade de sin egen praxis och sina egna institutioner, och den på- följande hybridiseringsprocessen gav inte sällan upphov till frukt- bärande innovationer som var betydelsefulla nog att återexporteras till . diskussion av historien om överföring och an- passning av amerikansk fordism till ger oss ett typ- fall av hybridisering (Tolliday 1998b). Tolliday visar att trots att de brittiska ansträngningarna att efterlikna det amerikanska systemet för massproduktion misslyckades, fick en selektiv anpassning av Fords system till de mer hantverksinriktade systemen på och större framgång, vilket begränsade brittiska Fords expansion. I och på den europeiska kontinenten fortsatte processen av kreativ hybridisering . De euro- peiska biltillverkarna modifierade Fords metoder för flödesledning så att de kunde hantera ett bredare antal produkter och förkorta tiden för olika arbetsmoment genom t.ex. snabba verktygsbyten, en blandmodell för montering, utveckling av multikompetens och funktionell flexibilitet, som man införde nyskapande sys- tem för tillverkningskontroll och logistik – just-in-time, i syfte att minimera interna buffertlager och produkter under bearbetning. I integrerade amerikanska metoder som MTM för volymtillverkning med inhemska traditioner för hantverksproduk- tion med högt förädlingsvärde, socio-tekniska förhållningssätt till arbetsorganisation och pragmatiska relationer mellan fack och före- tagsledning, för att på så sätt karva sig en nisch på den internatio- nella marknaden baserad på en radikalt ny fordonstyp: säkra och relativt billiga stationsvagnar av hög kvalitet. (Glimstedt 1999; Zeitling 1999b.) Förslag från Ford-International också under sena och om att uppnå Europatäckande stordrift genom övernationell harmonisering av modellplanering och gemensamma komponenter stötte därför på våldsamt motstånd, inte bara från ledningarna för Fords brittiska och tyska bolag utan också från de egna centrala marknadsförarna. Tolliday noterar att de nordameri- kanska multinationella bilföretagen under en stor del av efterkrigs- tiden, därför i många fall satt med tredje eller fjärde klassens euro- peiska dotterbolag och ständigt fick kämpa för att upprätta effektiv ledningskontroll från , medan europeiska tillverkare som , och överglänste mästarna när det gällde att finna former för att anpassa, utveckla och omtolka den ameri- kanska modellen till att passa inhemska marknader och förutsätt- ningar. (Tolliday 1998.) Japanisering som hybridisering efter 1970 Den internationella GERPISA-gruppen har , med hjälp av historisk kunskap, utforskat nutiden och japanernas försök att överföra deras framgångsrika system för biltillverkning till andra länder. (et al. 1998) Tvärtemot de entusiastiska prognoser som gjorts av förespråkarna för en världsomspännande japani- sering, kastar resultaten av fallstudierna tvivel över den förenklade uppfattningen om överföring och spridning av organisationsmöns- ter. Resultaten bekräftar att de flesta japanska biltransplantationer i stor utsträckning genomgått förändringar under överföringspro- cessen. Den typiska japanska bilfabriken i är skriver Tolli- day et al. . en ordentlig blandning av amerikanskt och japanskt, en mångfald av hybridiserade fabrikstyper lever sida vid sida och tycks det råda en betydande konvergens mellan (japanska) hybridtransplantat och de amerikanska fabrikerna, i takt med att de senare rör sig i riktning mot de förra. (Tolliday et al. 1998, s. För det första, ledde besluten om att bygga japanska bilfabriker i till en forskningsprocess när Toyotas företagsledare försökte skapa förståelse för sitt system och dess beståndsdelar innan den faktiska tekniköverföringen ägde rum; systemet måste läras in och förstås, innan det kunde överföras till . För det andra, medan de japanska transplantaten (som Toyota i och Mazdas joint venture med i Flat ) ledde till en överföring av respektive moderbolags organisationsmönster, anläggningsarki- tektur och hårdvara, gjordes inga försök att exportera de japanska samhälls- och arbetsmarknadsrelationerna. I stället betydde japani- sering att en ny modell för grupparbete utvecklades, som förhand- lats fram med bilarbetarförbundet Workers (UAW). Det fokuserade flexibilitet, arbetsrotation och grupparbete. ter om facklig organisering, förhållningssätt till grupparbetsergo- nomi och kaizen uppifrån och ner ledde till reflektion, som Tolli- day et al. uttrycker det, och till en glidning mot inkorporering av grupparbete i kollektiva förhandlingar, även om det inte skett en återgång till traditionell, gammaldags fordism eller amerikanska human relations-system. För det tredje: GM, som ville besegra Toyota och i deras eget spel () växlade från högteknologisk profil till avgörande innovation i partnerskap kring organisering och personalpolitik bortom vad japanerna hade kunnat uppnå. Dessa samarbetsformer , menar , gällde inte bara nyskapande i de företagsinterna relationerna utan påverkade också relationerna med leverantörer och återförsäljare. Trots att inspirationskällorna låg i japanska metoder, liknade de nya struk- turerna ingenting som någonsin förekommit i . (Tolliday et al. 1998, s. Även om GM och UAW har gjort få försök att bygga på erfaren- heterna från i , rapporterar GERPISA-projek- tet att Opel försökt kopiera och förbättra japanska metoder med hjälp av GM:s världsomspännande erfarenheter av hybridisering. Exempelvis Saturn-systemet överfördes med framgång till Opels nya fabrik i och ledde också där till ett system som delvis var imitation och delvis nyskapelse: som i sin tur betraktas som en grund för fortsatt spridning och hybridi- sering. (Tolliday et al. 1998, Abo 1998). Redogörelser för förverkligande av strategier som bygger på råd- givning från internationella konsultbyråer antyder vidare att de internationella strategier och managementprinciper för att uppnå beständiga rationaliseringar förverkligas på olika sätt och speglar de nationella miljöernas egenart. Ett typiskt exempel finns i introduk- tion och förverkligande av ISO 9000 kvalitetsstandards i tysk och fransk bilindustri. Det gäller här inte överföringen av en uppsättning konkreta, lättbegripliga regler som är färdiga att tillämpa, utan kva- litetsstandard måste omkonstrueras och förfinas av berörda sam- hällsaktörer under införandet och tillämpningen. De ger därför lös- ningar på mycket olika problem i de båda länderna. I princip skulle konvergens i organiseringen av tillverkningen vara troligare i denna miljö än i någon annan, men icke desto mindre leder processen inte till det. (and Hancké 1996.) För inte så länge sedan, byggde debatten om multinationalisering på ett stort antal rapporter om USA-ledd utlandsinvestering. En viss historia berättades om och om igen. Den framhöll att utlandsin- vesteringar ledde till okvalificerade och lågbetalda jobb. I och med den snabba ökningen av direkta utlandsinvesteringar kan synen på utländska företag som hot mot nationella affärsstra- tegier och t.o.m. mot nationella politiska program kanske tyckas lika relevant igen, men som vi sett i de föregående avsnitten, kan det synsättet ifrågasättas. Vi har ifrågasatt tendensen till konvergens, antytt den fortsatta betydelsen av nationell mångfald och framhållit globalisering som källa till oväntad ekonomisk dynamik. Två källor till förändring har diskuterats. För det första förändras de transnationella företagen själva genom sina nya strategier. Vi har visat att de i betydande omfattning rört sig bort från den monocen- triska koncernstrukturen mot strategier för decentraliserat lärande, vilket lett till att de transnationella företagens FoU-verksamhet in- ternationaliserats. För det andra, när det gäller teknisk utveckling i allmänhet, öppnar globaliseringsprocessen oväntade möjligheter. Även i fall där investeringar är knutna till det uttryckliga målet att överföra vad som anses vara en överlägsen tillverkningsmodell (den amerikanska och den japanska) har vi sett att de modellerna påverkades och förändrades under anpassningsprocesserna. Denna tendens till förändring av givna modeller och till att ta till sig lokal praxis är, har vi också häv- dat, en viktig källa till företagsinnovation. Genom att definiera om och kombinera om olika aspekter av skilda modeller, inhemska likväl som sådana som är förknippade med utländska företags praxis, tycks nya modeller växa fram. Vi har använt metaforen hybridisering för att beskriva arten hos denna dynamik. Innesluten i denna historia finns ytterligare en lärdom som hand- lar om värdländernas politik gentemot utländska företag. Frågan är hur närvaron av tekniskt och organisatoriskt sofistike- rade multinationella företag kan bidra till en ny lokal lärandeprocess. Här visar det sig att överföringen av avancerad kunskap kan leda till en accelererad teknisk utveckling när värdlandets aktörer – företagare, anställda och företrädare för relevanta institutioner – ini- tierar en genomtänkt politik för exempelvis utbildning, FoU, sam- verkan mellan underleverantörer i syfte att bygga upp och långsik- tigt stärka sin position i det globala nätverket. Här finns åtskilligt utrymme för smartness och långsiktigt strategiskt handlande. 1Artikeln utgår från forskning som presenterades vid det internationella symposiet Constructing the Global, Re-constructing the Local i 28–. Symposiet organiserades av arbetsgrupp för Glo- balisering, Ekonomi och Teknologi (GET) i samarbete med tional Business, i . Författaren vill särskilt tacka , , , , och för värdefulla kommentarer och synpunkter på föreliggande artikel. 2Vi skall dock hålla i minnet att vår föreställning om dagens globaliseringsprocess och dess speciella struktur hänger på en jämförelse med efterkrigstidens period av unikt låg utrikeshandel och utlandsinvesteringar. Utlandsinvesteringar, interna- innovationssystem och samordningsmekanismer för internationell industri är inte något nytt eller unikt. Även om internationell handel var betydelsefull redan för den tidiga bomulls- och textilindustrin, började utländska direktinvesteringar att skjuta fart först i och med de brittiska tillverkningsföretagens internationella expansion . På samma sätt som den brittiska expansionen var nära knuten till internationell handel, var utvecklingen av utländska direktinvesteringar ytterst nära förenad med framväxten av nordamerikanska storföretag. Särskilt vertikalt integrerade företag, som kraftfullt förenade FoU med skicklighet i massproduktion och marknadsföring i det vertikalt integrerade företaget, expanderade genom massiv export men också genom att internationa- lisera sin tillverkningskapacitet . Den internationaliseringen, som först gällde vapentillverkning och symaskiner och också till- verkning av elektrisk utrustning, växte snabbt. Studier av amerikanska och euro- peiska utlandsinvesteringar visar att amerikanska företag först investerade i för att utnyttja det teknologigap som då fanns, men att de också placerade FoU- funktioner i . När det gäller efterkrigstidens nordamerikanska dominans inom utländska direktinvesteringar finns ett klart samband mellan starka hemmamarknader och centraliserade och teknologiskt avancerade företag (vi kan kalla dem nationella champions) som exploaterade sina teknologiska och organi- satoriska fördelar utomlands. Enligt detta mönster, kom FoU inom elek- troteknik att fokuseras mer på nationell nivå, vilket medförde en minskning i USA- tillverkarnas internationella FoU. Efterkrigstidens multinationalisering kom därför att få monocentrisk form, med ett avancerat centrum och mindre sofistikerade tentakler. (1995; Cantwell 1998; Glimstedt 1998; Glimstedt and 1998; 1996; 1998.) 3Andra, som och , utgår mer från teorin om det en- skilda företaget för att förklara förekomsten av transnationella företag. Tanken är att hierarkier internaliserar marknaderna för halvfabrikat och att transaktionerna på utländska marknader ökar transaktionskostnaderna över normala nivåer. För att sänka dem undviker företagen de normala kanalerna på marknaden genom att internalisera marknaden via direkt utlandsinvestering. (1976; Teece 1985.) 4Jag vill tacka som först uppmärksammade mig på Wongs artikel. Abo, T. (1998) Hybridization of the in North , Newly Industrializing Economies, South-East och , i: R. et al., red. Between Imitation and Innovation: The Transfer and Hybridization of productive models in the . Archibugi, D. och J. (1997) Globalization of Technology: towards a new taxonomy, i: D. Archibugi och J. , red. Technology, globalization and economic performance. Bartlett, C.A. och S. Ghoshal (1989) Managing Across Borders – , , Barlett, C. A. och S. Ghoshal (1990) Managing innovation in transnational corporations, i: C.A. Barlett, Y. Doz och G. , red. Birkinshaw, J. (1998) Foreign-Owned Subsidiaries and Regional development: The Case of Swed i: Birkinshaw, J. och N. , red. Multinational Corporate Evolution and Subsidiary Develop- ment. , R. et al., red. (1998) Between Imitation and Innovation: The Transfer and Hybridization of productive models in the Interna- tional . Borrus, M. och J. Zysman (1997) Globalization with Boarders: The of Wintelism as the Future of Industry and Innovation, Vol. 4, No. , R.J. och M. Casson (1976) The Future of the . (1991) Innovation as a Social Process: and the of , 1870–1900. , S. och B. Hancké (1996) ISO 9000 in the French and Ger- man . How international standards support varieties of capitalism. : WZB, Discussion Paper FS 96–313 (1991) Strategy and International Competitiveness. Cantwell, J.A. (1989) Technological Innovation and . Cantwell, J. (1998) The Globalization of Technology: What Remains of the Product-Cycle Model?, i: , och , red. : The Role of Technology Strategy, Organization and Regions. Cantwell, J.A. Dunning (1994) Multinationals, techno- logy and the competitiveness of European industries, i: J.A. Cantwell, red. Activities, Vol. L7, UNLTNC. Cantwell, J.A. och C. Hodson (1991) Global R&D and UK competitiveness, i: M. C. Casson, ed. Strategy and lnternational Competitiveness. Cantwell, J.A. och (1992) Intra- industry direct investment in Community: oligopolistic rivalry and technological competition, i: J.A. Cantwell, ed. in Modern Europe.– Strategic Interaction in the Integrated Community. Chesnais, F. (1988) and the International Diffusion of Technology, i: Dosi, G. et al., red. Technology and Economic Theory. Chesnais, F. (1991) National systems or innovation, Foreign Direct investment and the Operations of Multinational Enter- prises i: Lundwall, B-Å, red. : Towards a Theory of Innovations and Interactive Learning, (1989) Strategies for learning: small-group activities in American, Japanese, and Swedish industry. Delany, E. (1998) Strategic Development of Multinational sub- sidiaries in , i: J. Birkinshaw, och N. , red. Multina- tional Corporate Evolution and Subsidiary Development. (1981) The Global Shift. Dunning, J.H. (1981) and the . Dunning, J.H. (1988) . Doz, Y. (1992) The Role of Partnership and Alliances in the Euro- pean Industrial Restructering, i: K. Cool, D. J. och I. , red. European Industrial Restructuring in the 1990s. (1997) Teknologigenerator eller nationellt prestige- projekt? : exemplet svensk flygindustri. Enderwick, P. (1996) Transnational corporations and human re- sources i: . : Routledge och International Engelhoff, W., L. Gorman och S. (1998) as a to Subsidiary Development i: Birkinshaw, J. och N. , red. Multinational Corporate Evolution and Subsidiary Development. (1997) From Partial To Systemic Globalization: Interna- tional in the . Berkely: Roundtable on the International Economy, , Working Paper #98 (1998) Internatio- nalisation of Research and technology: Trends, Issues and Implications for the S&T Policies in Europe , . Fransman, (1995) 's computer and communications industry: the evolution of industrial giants and global competitiveness. (1997) Is national technology policy obsolete in a globalised world?, i: D. Archibugi och J. , red. Techno- logy, globalization and economic performance. Fryssenet M., A. , K. och G. Volpato, red. (1998) One Best ? Trajectories and Industrial Models of the Worlds Auto- mobile Producers. Fujimoto, T. (1989) Organizations for Develop- ment: The Case of the . Ph.D avhand- ling, , stration Giddens, A. (1991) Identity and in High Modernity, , Giddens, A. 1994 Living in a in U. , A. Giddens & S. Lash ed. Reflexive Modernisation, Politics, Tradi- tion and Aestetics in the Modern Social Order, , Glimstedt, H. och E. , red. (1998) Globalisering – drivkrefter og konsekvenser. Glimstedt, H. (1998) Gover- nance: heavy electrical and the construction of sector coordination mechanisms before 1960, Paper presentred at the 1998 , , October 7–11, 1998 , H., G.R. och Å. Mariussen (1998) Europeiske innovasjonssystem: case-studier av norske industri- prosjekt i EU:s 4. NF-arbeidsnotat nr 1005/98. Glimstedt, H. (1999) Creative Cross-Fertilization and Uneven Americanization of : Mapping Out and Electrical Manu- facturing, i: J. Zeitlin och G. Herrigel, red. Americanization and Its Limits: in Postwar Europe and . Kommande, Univerity Press , A. et al. (1990) The and Fall of the Golden , in S. A. Marglin och J.B. The Golden of Capitalism: Reinterpreting the Postwar Experience. : Univer- sity Press, 1990 (1998) Hvorfor internasjonalisere bedrifter? i: H. Glimstedt och E. , red. Globalisering – drivkrefter og konsekvenser.