sou · GNB376 · 2000-01-01 00:00:00 — The territorial dimension of politics; Schmitter , P.C. (1974) Still the century of corporatism; , D.J. (1987) Exploring federalism; Elster, J., Slagstad, R. (1988) Constitutionalism and democracy; Ionescu, G. (1988) The theory of liberal constitutionalism; Burgess, M., Gagnog, A.G. (1993) Com- parative federalism and federation. Competing traditions and future directions. 7Forskningen om svensk idépolitisk debatt om den kommunala självstyrelsen har bedrivits i ett projekt finansierat av Svenska kommunförbundets forsk- ningsråd och av CEFOS, . Projektet har bedrivits med som projektledare och som forskare, och dess främsta produkt är doktorsavhandling om den kommunala självstyrelsen 1962–1994. 8Alltså endast organismtänkande, alltså bortseende från in- sisterande på att statsvetenskapen måste vara realistisk. Vi får alltså en idealis- tisk organismisk konservatism som ideologiskt och filosofiskt präglar statstra- ditionens olika diskursiva miljöer. Därmed undviks ju per definition den rea- listiska politiska analysens synsätt, särskilt den modernt vetenskapliga politiska realismen (se nästa not). 9Nutida statsvetenskap är ju som bekant huvudsakligen realistisk, och meto- diskt individualistisk, vilket inte bara leder till ett andra perspektiv på skeendet, utan också till andra substantiella resultat. Se t.ex. programmatiskt i , (1982) Staten som problem, kap. 2 och , (1999a) Statsvetenskapen som kunskaps- och forskningstradition. Metodologisk individua- lism, termen spridd främst genom samhällsfilosofiska arbeten, är tanken att kategorier som stat, nation, klass och kön inte som sådana kan till- skrivas intressen, behov, eller önskningar. De enda som kan ha intressen och önskningar är i detta synsätt individer, ensamma eller förenade. Staters säkerhetspolitiska intressen, eller arbetarklassens objektiva intresse, för att nu ta ett par exempel bland många, kan inte förstås annat än som summan av indi- viders faktiska intressen. Och kanske helt andra intressen framträder än de som olika styrande eliter ofta vill låta göra gällande som de sanna, t.ex. säkerhetspolitiska intresse av att erövra , eller annat som har hörts . 10Detta är den polemiska tesen i , (1999a) Statsvetenskapen som kunskaps- och forskningstradition. 11Se , (1999a) Statsvetenskapen som kunskaps- och forsknings- tradition som hänvisar ut i litteraturen; för ett principiellt ställningstagande se , (1993) Politik som intressekamp, s. 15, eller , C.J (1963) Man and his Government, s. 1–23; För Aristotelestraditionens närvaro som grund även i en modern empirisk och behavioralistisk statsvetenskap se t.ex. Easton, D (1953) , s. 1-15 och , R (1984) Modern politisk analys, s. 3-7. Det tar sig före i a.a. ovan är att föra fram Aristotelestraditionens grundhållning till den moderna vetenskapssynen och bygga en syntes där med hjälp av vetenskapsfilosofen . 12Teorin om ärligt prat och pratets betydelse för ansvarsfullhet och sak- lighet i demokratisk teori och praktik har utarbetats i en statsvetenskaplig avhandling om 450 sidor av vid . Se Räftegård, (1998) Pratet som demokratiskt verktyg. 13Dahlkvist, (1982a) Staten som problem, s. 40–68; , (1985) Författningen i nyare marxistisk tradition. 14Se avsnittet Myten om självstyrelsen rötter med exempel och referenser. 15Dahlkvist, (1999b) Begreppet begrepp. 16Se t.ex. analysen av hur det dikotoma begreppsparet staten versus civilt samhälle nästan obehindrat kunde bryta in i vissa intellektuella (post-marxis- tiska) kretsar för att senare smyga sig in i det politiska språket, och med märk- liga politisk-ideologiska och politisk-analytiska konsekvenser i , (1995) Begreppet civilt samhälle i samhällsteori och samhällsdebatt. En kritisk analys. 17Bendixon, S. (1926) Kommunernas historia, s. 34–40. En av de första sam- manfattarna till denna retoriska figur om vår ursprungliga självstyrelse. Ben- dixon är också viktig för . 18Herlitz, N. (1957) Grunddrag i det svenska statssckickets historia, s. 9–13; , N. (1933) , s. 15–18. 19Edén, N. (1935) Den svenska under , s. 13. 20Andrén, N. (1976) Från kungavälde till folkstyre, s. 17. 21Edén, a.a., s. 13. Motsvarande parallella ursprungstext hos finns också på de första sidorna i dennes Grunddragen av det svenska statsskickets historia, 1928/1956, s. 10. 22Andrén a.a. s. 18; , E. (1988) medeltidslagar, s. 91–92; , I. (1969) historia, s. 66. 23Andrén a.a., s. 17–18; a.a., s. 13; a.a., s. 9-13. 24Andersson, I. (1964) historia, s. 7. 25Carlsson, S., , J. (1993) Den svenska historien, 1 Från stenålder till Vikingatid, s. 186–190. har dock ett skakigt källmaterial och den tidsplacering som han företräder tycks huvudsakligen vara en produkt av försiktigt förnuft och historisk intuition, under betonande att man egentligen inget kan veta. (1976) Passages from antiquity to feudalism. 27Hagerman, M. (1996) Spåren av kungens män, s. 409–410. 28SOU 1967:58 Enhetlig kommuntyp, s. 56–65. SJÄLVSTYRELSE SOM MAKTSPRIDNINGSPROJEKT? 29Widberg, J. (1979) Från socken till kommunblock, s. 4–9. 30Ivarsson, T. (1992) Kommunernas släktträd. kommuner 1863–1992, s. 7. 31Peterson, O. (1992) Kommunalpolitik, s. 7. 32Ivarson, T., a.a., s. 7; , O., a.a., s. 7. 33För en hänvisning ut i litteraturen om den germanistiska tolkningstradi- tionen se , E., a.a., s. 34–44. Man kan se denna vår framställning som ett försök att få statsvetarna att ta detta utsökta vetenskapliga arbete på allvar. Vi menar att lagtolkning och kommentarer och akribiska tolk- ningsarbete utgör ett av de viktigaste forskningsbragderna inom politisk vetenskap och politisk historia . Det mesta andra som vi skulle kunna lyfta fram som viktiga arbeten för att förstå politiska historia och politiska arv stå sig tämligen slätt inför stillsamma fram- ställning utan särskilda åthävor. Till sin uppläggning och sitt metodiska ut- förande, och i sin relevanta problemformulering, är arbetet ett exempel på när vetenskaplig metod blir till stor konst och till folkupplysande tolkningsarbete. 34En kritisk sammanfattning av några tongivande svenska nutida historikers standardverk på denna punkt, och bl.a., görs av , E., a.a., s. 46–51, särskilt s. 49. 35Andersson, I., a.a., s. 36Ejvegård, R. (1991) Vad är demokrati?, s. 172–173. 37Ross, (1965) Varför demokrati?, s. 20–22. 38 Gräslund, A. (1997) – och arkeologins, s. 101–103. Uppsatsens tes är att något gammalt hednatempel har man inte hittat men en intressant hallbyggnad från tiden före kyrkans uppförande som kan antyda en faktisk kungsgårds belägenhet vid denna plats; alltså en kungsgård och inte en urgermansk republiks tingsplats. 39Ejvegård, R., a.a., s. 172–173. 40Sturlasson, S., Norska kungasagor 1–3; Njals saga. 41Senare utvidgade till 48. Se t.ex. till , S. Nordiska kungasagor, band 1, där också Snorris egen inblandning i striden om kontrollen över godorden skissartat framställs. 42Hagerman, M., a.a., s. 74. 43 Widberg, J. (1969) Från socken till kommunblock, s. 4–9. 44Rudolf skriver uttryckligen om svenskarnas behov av en stark ledare i Staten som lifsform: 45Sjöholm, E, a.a., s. 26–27, 50. 46Sjöholm, E., a.a., s. 18–21, 93–106. 47Sjöholm, E., a.a., s. 321–329. 48Sjöholm, E., a.a., s. 26–27, 50; , M., a.a., s. 377. 49Sjöholm, E., a.a. s. 50. 50Sjöholm, E., a.a., s. 21–22, 50–51, 204–254. 51Holmbäck, Å., Wessén, E. (1979) Svenska landskapslagar. Upplandslagen, s. 52Holmbäck, Å., Wessén, E., a.a., s. 5. 53Holmbäck, Å., Wessén, E., a.a., s. 7. 54Sjöholm, E., a.a., s. 18–21, 25–31, 69–106. 55Andersson, I., a.a., 48–58. På denna punkt finns mycket litteratur, men vi skall vara kortfattade här. 56Se det fantastiska företalet till stadfästandet av Upplandslagen! Måste läsas i sin helhet! 57Sjöholm, E., a.a., s. 18–21, 69–106. 58Upplandslagen s. 7. 59Holmbäck, Å., Wessén, E., a.a., Inledning till Äldre västgötalagen, s. xii–xxii. 60Äldre västgötalagen s. 3. Läs om det noga och lägg märke till vilka som ej räknas upp! 61Sjöholm, E., a.a., s. 145. 62Sjöholm, E., a.a., s. 130–145. 63Gullstrand, R. (1933) ; , A. (1996) Den kommunala självstyrelsen; Artiklarna om självstyrelse och kom- muner i , skrivna av . 64Ivarsson, T. (1992) Kommunernas släktträd, s. 7. Liknande formuleringar finns i Widberg, J., a.a., s. 14. Widbergs källa är dock på denna punkt genom- gående SOU 1967:58 Enhetlig kommuntyp. 65Gustafsson, A., a.a., s. 13. 66Upplandslagen, a.a., s.13. 67Upplandslagen,Kyrkobalken, s. 13–32. 68Herlitz, N. (1927) Privilegier, resolutioner och förordningar för städer. Första delen, s. vii–xlix; , H. (1983) medeltid. Städerna, s. 369–387. 69Hagerman, M., a.a., s. 390. 70Swensson, G.S. (1939) Den parlamentariska diskussionen kring den kommu- nala självstyrelsen i –1862, s. 218. 71Se t.ex. auktoritativt i , B., , L., , L. (red.) (1969) Offentlig förvaltning, en lärobok som får ses som slutpunkten för den inte- grationistiska politiska bildens etablering, dvs. dubbelheten av att dels hävda integrationens fullständighet, kommunerna som förvaltningsorgan, men under namnet av självstyrelse. 72Stjernquist, N., , H. (1988) Den kommunala självstyrelsen, jäm- likheten och variationerna mellan kommunerna. 73Strömberg, L., , J. (1983) De nya kommunerna, s. 283. 74Gustafsson, G. (1987) Decentralisering av politisk makt, s. 74. SJÄLVSTYRELSE SOM MAKTSPRIDNINGSPROJEKT? 75För ytterligare diskussion och exemplifiering av normativa idéer om kom- munen som en organisk gemenskap, se , U. a.a., s. 11–13. 76Se (1995), a.a. för en närmare analys av hur och använder uttrycket civilt samhälle. 77För ytterligare diskussion och exemplifiering av normativa idéer om kom- munen som konstituerad på kontrakt, se , U., a.a., s. 13–20. 78För ytterligare diskussion och exemplifiering av normativa idéer om kom- munen som del av statsorganismen, se , U., a.a., s. 20–21. 79Kaijser, F. (1962) kommunalförordningar. Tillkomst och inne- börd. Ekonomisk, social och idépolitisk bakgrund, s. 62. Se även Kaijser, F. (1959) Kommunallagarna I, s. 11–85. (1984) rike måste vara det eviga..., s. 400–401. 80Författningsfrågan och det kommunala sambandet, SOU 1965: 54, s. 54–55. 81Ett exempel på hur de ingående delarna i ett federativt politiskt system kan vara direkt representerade på central nivå är de amerikanska delstaternas direkta represenation genom sin en församling: senaten. Ett annat exempel är valsättet till den tidigare svenska första kammaren som valdes indirekt via landstingskommunerna. 82För ytterligare diskussion och exemplifiering av normativa idéer om kom- munen som en integrerad förvaltningsenhet i den nutida välfärdsstaten, se , U., a.a., s. 22–25. 83Beträffande de stiliserade principuppfattningarna, modellen som sådan och vår redogörelse för den idépolitiska debatten om den kommunala självstyrelsen se , M., , U. (1994) Kontrakt eller förvaltning – förening eller gemenskap. Idéer och värdemönster i debatten om kommunerna och välfärden. För en mer ingående beskrivning av den idépolitiska debatten –994 och av de stiliserade principuppfattningarna se , U., a.a., passim. 84Frankrikes och relativa enhetsstatlighet skulle kräva en längre utredning. För att få perspektiv på den bedrägliga naturligheten i den en- hetsstatliga traditionen rekommenderas den engagerad och uppslagsrika plä- deringen i t.ex. , D. (1987) Exploring federalism. 85Se , Å., Wessén, E., (1979) Svenska landskapslagar. Första , s. 159 och 186. tog detta stäv som valspråk med den moderniserade formen: Land skall med lag byggas. Och det valspråket kunde nog han behöva, givet den politiska utveckling som kunde anas och konstitutionella omdaningar, med överläg- set starke och dominerande justitiestatsministern som dirige- rande kraft. 86Vår insinuation är inte långsökt. Flera deltagare i det författningspolitiska skeendet från anser att den var ett misstag, det har vi muntligen fått oss till livs (vi nämner inga namn). Misstaget var en eftergift i elfte timmen åt idéer i den politiska kompromissprocess om det kommunala sambandet som då pågick. 87Främst manifesterad i doktorsavhandling i statsveten- skap, Debatten om den kommunala självstyrelsen 1962–1994 (1998). Inför vårt forskningsprojekt fick vi varningen från erfarna kommunforskare att det nog inte skulle finnas så mycket material som uppvisade några principiellt skilda idéer. Vi fick tvärtom mycket mer än vi kunde hantera. 88Detta avsnitt bygger huvudsakligen på , U., a.a., s. 48–111 och s. 359–376. 89Birgersson, B-O, , , , B., , H. (1981) efter 1900, s. 255–259. 90Det nybildade partiet Kds utryckte gemenskapskommunens principupp- fattning. Men partiet var inte representerad i . Beträffande de tre demokratiformerna servicedemokrati, medborgardemokrati och gemenskaps- demokrati, och hur man med dessa som utgångspunkt kan urskilja tre sam- manhängande tankesystem – kommunideologier – i den svenska idépolitiska debatten om den kommunala självstyrelsen –1994, se , U., a.a., s. 370–374. 91Figuren är en förenklad version av dess ursprungliga utformning i Strand- berg, U., a.a., s. 104. För en mer fullständig framställning se , U., a.a., s. 46–47, särskilt fotnot 155 vars innehåll återfinns på s. 400. 92Detta avsnitt bygger huvudsakligen på , U., a.a., s. 111–204 och s. 359–376. 93Regeringsförklaringen , citerad i , U., a.a., s. 111–112. 94Strandberg, U., a.a., s. 111–112. 95Figuren är en förenklad version av dess ursprungliga utformning i , U., a.a., s. 200. För en mer fullständig framställning se också , U., a.a., s. 46–47, särskilt fotnot 155. 96Detta avsnitt bygger huvudsakligen på , U., a.a., s. 204–366 och s. 359–376. 97Strandberg, U., a.a., s. 204–205, 359–363 98Dahlkvist (1999c), a.a. 99Moderata samlingspartiets Handlingsprogram 1993, s. 18-–9, citerat i , U., a.a., s. 223. 100Motsvarande synsätt på kommuner som och alltmer kom att omfatta återfinns hos Tory-partiet i . Under sina år som premiärminister minskade kom- munernas kompetens påtagligt så att dessa inte skulle hindra privatiseringens politik. Gamble redovisar en bild av Torys sätt att se på självstyrelse, att denna är i vägen för marknadsliberalismens politiska vilja. Stark centralstatlighet krävs för att befria individerna från samhällets kollektivistiska ordning. Kommunerna är helt enkelt i vägen för den marknadsliberala politiska viljan, ett oönskat samhällsorganisatoriskt faktum, stark centralstatlighet enda vägen för systemskiftet att ta även i (Gamble, A. (1988) The free economy and the strong state. The politics of Thatcherism, s. 115, 132. SJÄLVSTYRELSE SOM MAKTSPRIDNINGSPROJEKT? 101Hayek, F.A. (1960) The constitution of , s. 263, citerat i , U., a.a., s. 15–16. F.A., a.a., s. 264, citerat i , U., a.a., s. 15–16. 103Strandberg, U., a.a., s. 362. 104Strandberg, U., a.a., s. 373–374. 105F iguren är en förenklad version av dess ursprungliga utformning i Strand- berg, U., a.a., s. 360. För en mer fullständig framställning se , U., a.a., s. 46–47, särskilt fotnot 155 vars innehåll återfinns på s. 400. 106Gustavsson, S. (1994) EG:s demokratiska legitimitet, s. 117-174. 107Eklund, L. (1994) Subsidiaritetsprincipen: dess bakrund och innebörd, s. 9–34. 108Se , U., a.a., s. 391, not 5. Om att använda begreppet pluralism för att beteckna fördelning av politisk makt mellan politiska basorganisationer inom staten se angivna referenser i not 6 ovan. , (1969) historia. Sjunde utvidgade upp- lagan. : Natur & Kultur , (1976) Passages from antiquity to feudalism. : New Left Books , (1976) Från kungavälde till folkstyre, 5. , (1992) Bönder gör politik. Det lokala självstyret som social arena i tre smålandssocknar1680–1750. , , , , , , , Hans (1981) 9:e uppl. , (1993) Politisk teori. Fjärde omarbetade och utökade upplagan. Bendixon, (1926) Kommunernas historia – en översikt av den folkliga självstyrelsens öden. Bogdanor, (ed.) (1988) Constitutions in Democratic Politics. Burgess, ; Gagnon, . (eds.) (1993) Comparative Federalism and Federation. Competing traditions and future directions. : Harvester and Wheatsheaf , , (1993) Den svenska historien, 1: Från stenålder till Vikingatid. , (1968) Modern politisk analys. , (1982) Staten som problem. Logiskt och historiskt i statsanalysen. : Arkiv Studiehäften 13 , (1985) Författningen i nyare marxistisk diskus- sion, i Makten från folket. Tolv uppsatser om folkstyrelsen. , (1999a), Grundtankar hos politikvetenskapen (poli- tical science) som kunskaps- och forskningstradition. Politikveten- skapliga arbetsrapporter 1999:1. Avdelningen för statsvetenskap, SJÄLVSTYRELSE SOM MAKTSPRIDNINGSPROJEKT? , (1999b) Begreppet begrepp. Politikvetenskapliga arbetsrapporter 1999:2. Avdelningen för statsvetenskap, , (1999c) Politikbegreppets analytiska förfall. Politikvetenskapliga arbetsrapporter 1999:3. Avdelningen för statsvetenskap, , (1995) Det civila samhället i samhällsteori och samhällsdebatt. En kritisk analys, i Trägårdh, (red.) (1995) Civilt samhälle kontra offentlig sektor. , , , (1994) Kontrakt eller förvalt- ning – förening eller gemenskap. Idéer och värdemönster i de- batten om kommunerna och välfärden, i Statsvetenskaplig Tid- skrift 1994:1, s. , , , (1995) Den kommunala själv- styrelsens rötter och framtid. Idéer och värdemönster i ett historiskt perspektiv, i (1995) Lokal demokrati – möjlighet eller hot? En idéskrift om den kom- munala självstyrelsen: : Kommentus Förlag (1970) Comparative federalism. The territorial dimension of politics. : , Rinehart and , Inc Easton, (1953) . , (1935) Den svenska under . Ejvegård, (1991) Vad är demokrati? , (1994) Subsidiaritetsprincipen: dess bakgrund och innebörd, i (1994) Suveränitet och demokrati. Bilagedel med expertuppsatser. SOU 1994:12, bilagedel, s. 9-34. , J (1987) Exploring Federalism. Elster, ; Slagstad, (eds.) (1988) Constitutionalism and democracy. (1963) Man and his government. An emprirical theory of politics. (1968) Trends of Federalism in Theory and Practice. Gamble, (1988) The free economy and the strong state. The politics of Thatcherism. Gräslund, (1997) – och arkeologiens i Hultgård, A., Uppsalakulten och av , : Nya Doxa , (1933) i historisk belys- ning. , (1996) . , (1987) Decentralisering av politisk makt. En studie av svensk byråkrati i kontakt med sin omvärld. , (1994) EG:s demokratiska legitimitet, i (1994) Suveränitet och demokrati. Bilagedel med expertuppsatser. SOU 1994:12, bilagedel, s. 117-174. , (1996) Spåren av kungens män. Om när blev ett kristet rike i skiftet mellan vikingatid och medeltid. Hayek, (1960) The constitution of . : Routledge and Kegan , (1924) Svensk stadsförvaltning . , (1927) Privilegier, resolutioner och förordningar för städer. , (1933) . , (1957) Grunddragen av det svenska statsskickets historia, 5. , (1993) Politik som intressekamp. , Hans (1983) medeltid. SJÄLVSTYRELSE SOM MAKTSPRIDNINGSPROJEKT? , , , (1979) Svenska landskapslagar: tolka- de och förklarade för nutidens svenskar 1: Östgötalagen och Upplandslagen. , , , (1979) Svenska landskapslagar: tol- kade och förklarade för nutidens svenskar 5: Äldre väst- götalagen, Yngre västgötalagen, Smålandslagens kyrkobalk och Bjärköarätten. Ionescu, (1988) The Theory of Liberal Constitutionalism, i Bogdanor, (ed.) (1988) Constitutions in Democratic Politics , (1992) Kommunernas släktträd. kommuner 1863–1992. : och Kom- mentus Kaijser, (1959) Kommunallagarna I. Kaijser, (1962) kommunalförordningar. Tillkomst och innebörd. Ekonomisk, social och idépolitisk bakgrund, under kommunalförfattningarna 1862–1962. En minnesskrift utgiven av , , Kaijser, (1965) Återblick på utvecklingen mellan stat och kommun, Bilaga 9 i SOU 1965:54, Författningsfrågan och det kommunala sambandet. Betänkande av länsdemokratiutredningen. , (1991) Den nya staten och den gamla. En studie i ideologisk förändring. Studie Historica Upsaliensia 164. , (1916) Staten som lifsform , (1984) rike måste vara det eviga..., i , ; , (red.) (1984) Den dolda historien. 27 uppsatser om vårt okända förflutna. Locke, (1990) Two Treatises of Government. : Everyman´s Library (urspr. publ. , (1969) Pariskommunen. (ursprungligen 1871) , , , , , (red.) (1967) Självstyrelsens problematik. Under- sökningar i svensk landstingshistoria 1839–1928 Paine, (1992) Människans rättigheter. , (1962) Några arbetsuppgifter för kommunalhis- torisk forskning, under kommunalförfattningarna 1862– 1962. En minnesskrift utgiven av Svenska landskommunernas för- bund, , , (1993) Kommunalpolitik. , ; Söderlind, (1993) Förvaltningspolitik. : Publica (andra upplagan) (1965) Varför demokrati? Räftegård, (1998) Pratet som demokratiskt verktyg. Om möjligheten till en kommunikativ demokrati. (1974) Still the Century of Corporatism?, i Pike, .; Stritch, (eds.) (1974) The New Corporatism. , (1988) medeltidsslagar. Europeisk rättstra- dition i politisk omvandling. SOU 1965:54, Författningsfrågan och det kommunala sambandet. Betänkande avgivet av länsdemokratiutredningen SOU 1967:58 Enhetlig kommuntyp Stjernquist, ; , (1988) Den kommunala själv- styrelsen, jämlikheten och variationerna mellan kommunerna. , (1995) Självständighet eller statsbundenhet. Den kommunideologiska idédebatten 1962–1974. : CEFOS, Rapport 2. (Licentiatuppsats i Statsvetenskap.) , (1996) Behövs kommuner i den svenska demo- kratin? En fråga för författningspolitisk debatt, i , (red) (1996) Demokratins utmaningar. Folkstyrets problem och möjligheter på lokal, regional, nationell och gränsöverskridande nivå. SJÄLVSTYRELSE SOM MAKTSPRIDNINGSPROJEKT? , (1998) Debatten om den kommunala självstyrelsen 1962–1994. (avhandling i statsvetenskap) Strong, (1950) Modern Political Constitutions. , ; , (1983) De nya kommunerna. , , Norska kungasagor 1–3; Njals saga (1939) Den parlamentariska diskussionen kring den kommunala självstyrelsen 1817–1862. Widberg, (1979) Från socken till kommunblock. En studie i kommunala indelningar och indelningsreformer i . , (1991) Mentalities and other realities essays in medieval and early modern history, : . Hur har det svenska EU-medlemskapet påverkat maktdelningen mellan regering och riksdag? Detta avsnitt handlar om hur medlemskap i unionen har påverkat maktdelningen mellan regering och riksdag. Men eftersom inte har varit medlem är det svårt att peka på några otvetydiga resultat och framställningen har därför givits en mer resonerande karaktär. om hur maktdelningen mellan regering och riksdag har påverkats av EU- medlemskapet kan vid första påseendet te sig lite egendomlig med tanke på att det i regeringsformen tydligt anges att är överordnad regeringen. Men en närmare granskning av de konstitu- reglerna visar att det enkla och tydliga döljer en mer kom- plicerad frågeställning. Vad som uppfattas som problemet i en analys beror som alltid på vilket perspektiv som anläggs och hur vissa centrala begrepp definieras. Denna studie inriktas därför inled- ningsvis på att söka svar på frågan vad som avses med uttryck som demokrati och maktdelning. Beteckningen demokrati kan betyda mycket. En vanlig, om än inte upphetsande, indelningsgrund är att göra en åtskillnad mellan demokratiska statsskick som tillämpar ett parlamentariskt statsskick och de som tillämpar någon form av maktdelning. Skillnaden mellan de båda hänger på vad man betonar i demokratibegreppet.1 Och även om avsikten i denna betraktelse inte är att i grunden analysera demokratibegreppet utan att lägga en grund för att skilja parlamen- tariska statsskick från maktdelningssystem, måste därför inlednings- vis några ord sägas om demokrati och den diskussion som förs om Demokrati definieras ofta som en fråga om hur offentliga beslut fattas, en procedur, det vill säga, ytterst en fråga om majoritetens rätt att fatta besluta på minoritetens bekostnad. Andra betonar att demokrati innebär att en majoritet aldrig får kränka människors grundläggande rättigheter, oavsett vilken beslutsmetod som tillämpats. Det är alltså även en fråga om beslutsinnehåll.2 Dessa två synsätt ställs ibland emot varandra och beskrivs som kon- stitutionalism kontra parlamentarism.