sou · GNB3132d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Skillnaderna är som sagt små men går i hypotesens riktning. Betraktar vi vidare de förväntningar som en socialdemokratisk rege- ring tillskrevs och jämför med det betyg som sattes på dess arbete 1998 finner vi att skillnaderna mellan förväntning och resultat var större bland icke-röstarna (1,3 enheter) än bland röstarna (0,3 enheter). De som var icke-röstare 1994 gick in med högre förväntan på en s-regering än röstare, men icke-röstarna gav ett sämre betyg 1998 än röstarna. Om ett lägre valdeltagande också innebär att vissa åsikter blir underrepresenterade eller överrepresenterade i kan det vara tecken på ökade klyftor i samhället. Är det så att vi inte finner att röstande och icke-röstande skiljer sig nämnvärt åt vad gäller politiska spörsmål är faran i det här avseendet mindre. Görs en distinktion mellan åsiktsförekomst respektive åsiktsrikt- ning kan vi för det första konstatera att icke-röstare uppvisar poli- tiska åsikter i nästan lika stor omfattning som röstare. Av 23 frågor om politiska attityder i valundersökningen 1998 hade icke-röstare i genomsnitt en uttalad åsikt i 17,0 medan motsvarande siffra för röst- are var endast obetydligt högre, 17,5 frågor. I tabell 2.8 redovisas röstares respektive icke-röstares uppfattning i politiska sakfrågor i samband med valet . Frågorna ingår i en 00benn.fm 110 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM svit där de intervjuade ombads svara om respektive förslag var bra eller dåligt. Andel röstare – respektiv icke-röstare som på 21 olika politiska förslag svarat att de anser dem vara mycket bra eller gan- ska bra, samt inställning i kärnkraftsfrågan och EU-frågan (pro- cent) I huvudsak för kärnkraften I huvudsak för det svenska medlemskapet i EU bör bli medlem i minska de sociala bidragen slutförvara det högaktiva avfallet från kärnkraften i den svenska berggrunden minska den offentliga sektorn bör söka medlemskap i sälja statliga företag och affärsverk till privata köpare avsätta mer skattemedel till den kommunala förbjuda alla former av pornografi bör på lång sikt avveckla kärnkraften bedriva mer av sjukvården i privat regi minska inkomstskillnaderna i samhället stoppa privatbilismen i innerstäderna öka det ekonomiska stödet till invandrare så att de kan bevara sin egen kultur begränsa rätten till fri abort ta emot färre flyktingar i tillåta aktiv dödshjälp i införa sex timmars arbetsdag för alla bör utträda ur EU Kommentar: I valundersökningen ställdes ett antal förslag som de svarande fick bedöma som bra eller dåliga. Svarsalternativen var mycket bra förslag, ganska bra förslag, varken bra eller dåligt förslag, ganska dåligt förslag och mycket dåligt för- slag. Siffrorna som redovisas för icke-röstare respektive röstare är en sammanslag- ning av alternativen mycket bra och ganska bra förslag. Resultaten i tabell 2.8 visar att sambandet mellan uppfattning i olika sakfrågor och valdeltagande är svagt. I många av sakfrågorna finns det ingen skillnad mellan röstare och icke-röstare att tala om. Men i några frågor finns det tydliga skillnader. En sådan fråga handlar om 00benn.fm 111 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM det svenska EU-medlemskapet och EMU där icke-röstarna inte är lika positiva som röstare. En annan gäller kärnkraften där också de som går och röstar är mer positiva än de som låter bli. De sociala bidragen är populärare bland icke-röstare än bland röstare. Även när vi frågar efter väljarnas åsikter på ett mer ideologiskt plan genom frågor om vilken typ av samhälle man vill satsa på är skill- naderna mellan de som röstat och de som avstått små. Samhällsfrå- gorna är utformade som en skala med värden från 0 till 10 där 0 står för ett mycket dåligt förslag och 10 för mycket bra förslag. Jämför vi medelvärdena mellan röstare och icke-röstare gällande de olika sam- hällena är det endast i ett av förslagen som skillnaden överstiger en enhet. Den frågan handlar om det är ett bra eller dåligt förslag att satsa på samhälle med avancerad teknik för att produktionen skall bli effektivare. Röstare är mer positiva till ett samhälle som utnyttjar avancerad teknik än icke-röstare (5,9 respektive 4,8). De är också något mer positiva till ett samhälle där kristna värden spelar en större roll och där man satsar på ett mångkulturellt samhälle med tolerans mot människor från t.ex. andra länder. Icke-röstare är däremot något mer positiva än röstare till ett samhälle som slår vakt om traditionella svenska värden. För dessa tre frågor var emellertid skillnader endast 0,5 enheter mellan röstare och icke-röstare. Huvudresultatet av våra efterforskningar på denna punkt är att vi inte finner några större åsiktsskillnader mellan röstare och icke-röstare. är vänster-höger ideologi en stark kraft när det gäller att förklara svenska folkets politiska beteende. Vi har sett att rösta eller inte kan vara på väg att bli en fråga som handlar om social hem- vist i samhället och om hur starka medborgarna är resursmässigt. Frågan är om röstning även är på väg att bli en ideologisk fråga. Enligt resultaten i figur 2.12 är så emellertid inte fallet. har skillnaderna mellan icke-röstares och röstares egen placering på vänster-högerskalan varit mycket små. Det sjunkande valdeltagandet med nedgångarna 1988 och 1998 har inte förändrat detta förhållande. Den genomsnittliga placeringen på vänster-högerskalan är ungefär densamma för röstare som för de som inte röstat. Om vi fortfarande utgår från väljarens egen placering på vänster- höger finner vi att valdeltagandet är högre bland personer som place- rar sig till vänster eller till höger i politiken jämfört med personer som placerar sig i mitten. Resultaten i figur 2.13 visar att så varit fallet ända . I samband med valet sjönk valdeltagandet bland de som placerade sig i mittzonen av vänsterhöger-skalan, medan tillbakagången endast var 2,7 procenten- heter bland personer som placerade sig till höger respektive 2,0 pro- 00benn.fm 112 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Röstares och icke-röstares egen placering på vänster-höger skalan (medeltal) –0,2 –0,2 –0,1 Kommentar: Skalan går från 0 till 10 där 0 står för långt till vänster och 10 står för långt till höger. centenheter bland dem som placerade sig till vänster. Valet 1998 inne- bar att skillnaden i valdeltagande ökade markant mellan väljare som själva placerade sig till höger respektive vänster i politiken i jämfö- relse med de väljare som placerade sig i politikens mittfält. För att kunna göra val i politiken är det nödvändigt att kunna urskilja politiska alternativ. Saknar väljarna alternativ blir valen svåra och risken för att låta bli större. För väljare som inte uppfattar några skillnader mellan de alternativ som står till buds blir valet ovidkom- mande, medan handlingen att avstå förefaller rationell. Var det i sam- band med valet svårare än tidigare för väljarna att uppfatta tyd- liga alternativ i politiken? Resultaten från valundersökningarna om hur väljarna bedömde valrörelsen som återfanns tidigare kan tyda på det. En möjlighet att testa huruvida det var svårt att uppfatta alterna- tiv i politiken är att jämföra röstares och icke-röstares bedömning av var på vänster-högerskalan de placerar partierna dvs. hur de uppfattar de ideologiska avstånden mellan partierna. Ju större avstånd man ser mellan partierna desto tydligare alternativ i politiken och omvänt ju kortare avstånd mellan partierna desto svårare att se alternativ i poli- tiken. I figur 2.14 redovisas genomsnittsvärdet för de summerade 00benn.fm 113 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande och egen ideologisk placering på vänster-höger skalan 1976– 1998 (procent) differens vänster – mitten 3,9 Kommentar: Skalan går från 0 till 10, där 0 står för långt till vänster och 10 står för långt till höger. I figuren har personer som angivit värden från 0 till 3 placerats till vänster, personer som angivit värden från 4 till 6 har förts till mitten och personer som angivit värden från 7 till 10 ingår bland dem som placerar sig till höger. avstånden mellan partierna på vänster-högerskalan så som väljarna uppfattar dem.49 För det första visar resultaten att det finns ett samband mellan huruvida väljarna uppfattar graden av ideologiska skillnader mellan partierna och valdeltagande. Personer som inte uppfattar stora ideo- logiska skillnader mellan partierna röstar i mindre utsträckning än personer som gör så. För det andra innebar valet att denna effekt förstärktes. Resultaten i figur 2.14 visar att bland de som inte uppfattar några klara skillnader mellan partierna sjönk valdeltagandet med , medan valdeltagandet låg kvar på en hög nivå bland personer som uppfattat tydliga ideologiska skillnader mel- lan partierna. Skillnaden i valdeltagande mellan de som ser tydliga skillnader mellan partierna och de som inte gör det ökade från 18 till har vi lutat oss på traditionella objektiva förklaringar till väljarnas beslut att rösta eller inte. Men hur förklarar icke-röstarna själva att de valt att stanna hemma? Vi har ställt en helt öppen fråga om varför man röstade på valdagen.50 Resultatet redovisas i tabell 2.9. Vi har kodat de öppna svaren i fem huvudkategorier. 00benn.fm 114 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande och grad av uppfattade skillnader mellan par- tierna (procent) varken litet eller stort Kommentar: De summerade avstånden bland väljarnas placering på vänsterhögerska- lan går mellan som lägst 0 och som högst 120. Avstånd från 0–40 har kategoriserats som ett litet avstånd, 41–80 som varken litet eller stort avstånd och över avstånd. Skäl till icke-röstning. Svar på en öppen fråga om var- för man inte röstade i riksdagsvalet (procent) Intresse, kunskap, gjorde annat Saknar alternativ i politiken, kan ej urskilja ett eget parti Saknar förtroende för politiker och partier Kommentar: Endast personer som själva uppgivit att de inte har röstat har fått moti- vera detta. svaren bekräftar den bild av icke-röstandet som de mer objektiva ana- lyserna givit. När icke-röstarna själva får förklara sig har de främst stannat hemma för att de inte är intresserade eller har någon kunskap om politik. Ett annat vanligt svar är att de inte kan finna något alter- 00benn.fm 115 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM nativ bland partierna för dem att rösta på eller att de saknar förtro- ende för politikerna och partierna. Några var sjuka eller bortresta. En än mindre andel pekade på formerna kring valet, de kunde inte hitta sitt röstkort eller vallokalen. En av de tillfrågade hade s.k. fotboja och hade inte tillstånd att ta sig till den plats där vallokalen låg. Men det var bara en liten andel av de tillfrågade () som anförde skäl av detta slag. Många politiska faktorer tycks alltså ha ett finger med i spelet bakom det sjunkande valdeltagandet. De oroar i olika hög grad. En ökande misstro mot partier och politiker och att densamma är en av orsakerna till det sjunkande valdeltagandet väcker frågor om hur det står till med den svenska demokratin. Men förhållandet ingjuter trots allt lite mod . Om förtroendet för det politiska syste- met på ett eller annat sätt kan återvinnas finns det ju hopp om ett ökat valdeltagande. Av samma skäl som redogjordes för i samband med att vi summerade upp betydelsen av de sociala faktorerna tar vi nu steget vidare till att analysera en multivariat modell för betydelsen av politiska faktorer för valdeltagandet. Vi har återigen definierat två extremgrupper. Den politiskt starka gruppen som är: partiidentifie- rad, mycket intresserad av politik, läser allt om politik i dagstidningar och som uppfattar klara skillnader mellan partierna på vänster-höger- skalan. Medan följande gäller för den politiskt svaga gruppen: inte partiidentifierad, inte alls intresserad av politik, aldrig läser om poli- tik i dagstidningar och inte uppfattar några skillnader mellan parti- erna på vänster-högerskalan. Några av de ovan redovisade politiska faktorerna har utgått eftersom vi vill hålla modellen enkel och und- vika multikollinearitetsproblemet. Någon variabel som täcker in de viktigaste aspekterna av politiskt utanförskap har dock tagits med i modellen. Det vi kallat politiskt förtroende ovan, fångas i praktiken upp av partiidentifikationen i den kommande analysen. Liksom i den tidigare multivariata modellen använder vi oss av logistisk regres- sionsanalys, och vi analyserar data , 1994 och 1998. Dagstidningsläsningen om politik har inte någon självständig effekt på valdeltagandet något av de undersökta åren under kontroll för övriga faktorer. Det är helt enkelt så att t.ex. politiskt intresserade läser mer om politik i tidningarna och röstar i högre grad än vad andra grupper gör. Det samband som tidigare kunnat konstateras mellan valdeltagande och läsning om politik måste tolkas som indi- rekt. Politiskt intresse och partiidentifikation har en stark effekt på valdeltagandet samtliga undersökta år även under kontroll för de tre övriga oberoende variablerna. Det gäller även för den faktor som vi 00benn.fm 116 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande i förklaras av politiska faktorer. Logistisk regression av 1985, 1994 och valundersökningar 1,2484* 1,5988* vänster-högeravstånd 1,6133* 0,7436* 1,4954* 1,5774* 1,3887* 1,7036* 1,6642* 3,8869* 0,5605* –0,4285 0,2255 Kommentar: De logistiska regressionerna är inte viktade mot valdeltagandet utan bygger på data från individer som behandlas likvärdigt. Effekter som markerats med * indikerar att den är statistiskt signifikant skild från noll på minst 0,05-nivån. Samt- liga variabler har kodats med värden som går från noll (politiskt svag grupp; t.ex. inte alls intresserad av politik) till ett (politiskt stark grupp; t.ex. mycket intresserad av politik). Övriga tillämpliga skalsteg har värden däremellan, eftersom samtliga variab- ler i analyserna har presenterats tidigare i kapitlet framgår skalsteg i respektive till- lämplig tabell eller figur. Människor som inte uppfattar några stora skillnader mellan partierna på vänster-högerskalan röstar i min- dre grad än vad andra gör även under kontroll för de övriga politiska faktorerna. Det är också intressant att konstatera att dess effekt har ökat kraftigt i samband med val. Som vi vet stannade en högre andel av dem som endast uppfattade små parti- skillnader hemma 1998 än i tidigare val. Detta resultat kvarstår även i vår multivariata analys. Liksom vi gjorde när vi analyserade de sociala faktorernas betydelse i en multivariat modell kan det vara på sin plats att räkna fram det förväntade valdeltagandet i de två extremgrup- perna av politiskt svaga och starka väljare som vi definierat. Den för- väntade nivån på valdeltagandet i dessa två grupper i valen 1985, 1994 och 1998 återinns i figur 2.15. I den politiskt sett (extremt) starka gruppen förväntar vi oss att alla väljare går och röstar. I den svagare gruppen var den förväntade nivån på valdeltagandet ganska låg () . Den sta- tistiska förklaringskraften för variationer i valdeltagandet i den poli- tiska modellen är alltså klart starkare än för den sociala modell vi pro- vat tidigare. På motsvarande sätt som gällde för den sociala modellen minskar det förväntade valdeltagandet i den svaga gruppen kraftigt . Och i detta fall räknar vi endast med att två av fem av de poli- tiskt sett resurssvaga väljarna gick och röstade 1998. 00benn.fm 117 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Förväntat valdeltagande bland politiskt svaga respektive starka väljare 1985, 1994 och 1998 (procent) differens stark minus svag Kommentar: De förväntade värdena på valdeltagandet är beräknade med utgångs- punkt i de logistiska regressioner som presenterades i tabell 2.10. Starka väljare är väljare som har värde ett på samtliga oberoende variabler, dvs. de är politiskt starka, medan svaga väljare är de som har värde noll på samtliga oberoende variabler, dvs. de är politiskt svaga (se även texten). demokratisk synvinkel i och för sig inte ett lika bekymmersamt resultat som föregående. Den som är ointresserad och inte stödjer något bestämt parti, och till yttermera visso inte uppfattar några stora skillnader mellan partierna har också större anledning att inte rösta än vad andra människor har. Det kan ju tyckas rationellt att inte rösta för denna (extremt) politiskt resurssvaga grupp. Om det poli- tiska intresset och kunskap om partialternativen kan ökas kan vi hop- pas på ett högre valdeltagande. Det riktigt intressanta är om vi finner någon samverkan mellan dessa två typer av faktorer. Är det så att socialt resurssvaga också tenderar att vara de politiskt resurssvaga och därför inte rösta i lika hög grad som andra? Och varför satte denna effekt i så fall in i just val? En intressant fråga är var- för vi kunnat förvänta oss relativt högt valdeltagande i den politiskt svaga gruppen 1985 och 1994. Demokrati betyder folkstyrelse. I praktiken innebär det att medbor- garna i fria val utser representanter till ett parlament, som får till upp- gift att styra nationen. För att folkviljan överhuvudtaget skall ha en 00benn.fm 118 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM möjlighet att förverkligas krävs därför bl.a. att medborgarna deltar på valdagen. Om inte folket går till val med sina åsikter kan mycket väl politiken ta sig en annan inriktning än vad annars skulle vara fallet. Ett sjunkande valdeltagande är därför, som , redan påpekat i alltid dåligt för en demokrati.51 Frå- gan är dock hur dåligt det är. Svaret på frågan huruvida det sjunkande valdeltagandet sätter demokratin i gungning är delvis avhängigt av vilka medborgare som avstår från att rösta. Vi kan tänka oss två huvudtyper av icke-röstare; den medvetne och den oengagerade. Den medvetne icke-röstaren träffar ett politiskt val genom att inte rösta. Hon anser helt enkelt att inget politiskt parti kan företräda henne och väljer att inte rösta, medan den oengagerade icke-röstaren inte röstar för att han inte vill eller inte orkar. Om så är fallet kan vi misstänka att resurssvaga grup- per av väljarkåren är representerade på valdagen i mindre grad än vad starkare grupper är. Detta kan medföra en skevhet i valprocessen som återverkar menligt på såväl folkviljans förverkligande som legitimitet. De analyser som vi presenterat i detta kapitel skvallrar om att två grupper av väljare har avstått från att rösta i högre grad än andra väljare, vilket är oroande. Vad vi benämnt socialt och politiskt resurssvaga grupper röstar inte i lika hög grad som andra grupper av väljare. Det är i och för sig inte någon nyhet val. forskning om svenskt valdeltagande har pekat på samband mellan å ena sidan sociala faktorer samt politiska faktorer och å andra sidan valdeltagandet. Politiska faktorer påverkar, vet vi också från tidigare studier, valdeltagandet i något högre grad än vad sociala faktorer gör. Det är större sannolikhet att en politiskt ointresserad medborgare avstår från att rösta än att en arbetslös gör det. Våra analyser av valdeltagandet 1998 visar att dessa välkända sam- band kvarstår och att de i flera fall har förstärkts. Trots det kan vi också visa att valdeltagandet även sjunker i flera resursstarka grupper av medborgare. Vi har också, genom att begrunda trender i de svenska väljarnas beteende, kunnat konstatera att det varit bäddat för ett sjunkande valdeltagande. Vi tänker då exempelvis på den ökande misstron mot politiker, den ökade väljarrörligheten och den sjunkande partiidentifikationen. Det förvånansvärda, när man studerar väljardata, är inte att valdeltagandet sjunker utan att det inte har sjunkit mer tidigare. Det är alltså inte svårt att förstå varför det svenska valdeltagandet sjunker. Frågan är varför det sjunker just 1998. Vi har alltså påvisat ett samband mellan valdeltagandet och olika 00benn.fm 119 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM sociala samt politiska faktorer. Frågan är nu om det är så att vissa av dessa resultat i själva verket är avspeglingar av varandra och egentli- gen inte bidrar så värst mycket till att förklara nivån på valdeltagan- det. Det kan t.ex. vara så att det är de arbetslösa och lågt utbildade som också är de politiskt ointresserade och därför inte röstar. En annan möjlighet är att sociala och politiska faktorer samspelar på så vis att en socialt resurssvag medborgare som också är politiskt resurs- svag uppvisar en förstärkt tendens att inte rösta som går utöver de enskilda bidrag till icke-röstande som de två typerna av faktorer ger på egen hand. De två typerna av faktorer uppvisar i så fall vad vi sam- hällsvetare kallar en interaktionseffekt. För att kunna ta ställning till de resta frågorna måste vi analysera en multivariat modell för att för- klara valdeltagande som inkludera båda typerna av förklaringsfakto- rer med ett samlat grepp. Vi har analyserat en sådan modell : 1985, 1994 och 1998. Den första tidpunkten represente- rar alltså den tid då valdeltagandet fortfarande var högt i . hade det sjunkit en aning, men denna mätpunkt är med för att bilda vinjett års modell när valdeltagandet är klart lägre. Med tanke på att vi har en dikotom beroende variabel har vi, som tidigare, genomfört logistiska regressionsanalyser. Resultatet av dem redovisas i tabell 2.11. Det finns en viss överlappning mellan några av variablerna i modellerna. Variabeln för huruvida en medborgare är arbetslös eller inte valundersökning överlappar de övriga variablerna så att det är omöjligt att isolera dess effekt från övriga variabler i den multivariata modellen. Klass- och arbetslöshetsvariab- lerna är inte signifikanta i modellen , medan utbildning inte har en signifikant effekt 1998. När det gäller de politiska faktorerna är vissa av dem en återspegling av andra variabler. Enbart grad av par- tiidentifikation uppvisar en statistiskt signifikant effekt bland de politiska faktorerna 1985. noteras dock också intresse för politik och uppfattat vänster-högeravstånd som statis- tiskt signifikanta. Medieexponering för politik har inte en självstän- digt identifierbar effekt på valdeltagandet i någon av de analyserade modellerna. Den kanske intressantaste skillnaden när vi jämför de tre modellerna är att uppfattat vänster-högersavstånd, som har en signi- fikant och identifierbar effekt , kliver fram som en allt vik- tigare faktor bakom beslutet att rösta eller inte. Medborgare som inte uppfattar att partierna skiljer sig åt så mycket längs vänster-högerdi- mensionen röstar 1994, och än mer 1998, i allt mindre utsträckning. Det är fullt logiskt. Om man inte identifierar skillnader mellan de 00benn.fm 120 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM Valdeltagande i förklaras av sociala och poli- tiska faktorer. Logistisk regression av 1985, 1994 och val- undersökningar 0,9737* 0,2499* 0,7951* 1,6557* 0,6721* 0,8358* 0,3629* –0,066 0,8224* 0,8165* 1,2873* 1,3748* 1,5093* 1,6996* 1,4325* 3,4509* –0,0299 0,2724 –1.6576* 0,3301 Kommentar: De logistiska regressionerna är inte viktade mot valdeltagandet utan bygger på data från individer som behandlas likvärdigt. Effekter som markerats med * indikerar att den är statistiskt säkerställt skild från noll på minst 0,05-nivån. Samt- liga variabler har kodats med värden som går från noll (socialt politiskt/svag grupp; t.ex. ensamstående – inte alls intresserad av politik) till ett (socialt/politiskt stark grupp; t.ex. gifta/sammanboende – mycket intresserad av politik). Övriga tillämpliga skalsteg har värden däremellan, eftersom samtliga variabler i analyserna har presente- rats tidigare i kapitlet framgår skalsteg i respektive tillämplig tabell eller figur.------- markerar att effekten för denna variabel är omöjlig att beräkna detta år p.g.a. massiv multikollinearitet. politiska partierna, varför då föredra ett framför de andra? För att fånga in modellernas förklaringskraft kan vi återigen defi- niera två extremgrupper av väljare; de som på varje i modellen inklu- derad variabel återfinns i den ena ändan.