sou · GNB3122 · 2000-01-01 00:00:00 — 79–89 företagare/lant- Se även SCB:s Meddel- brukare (exkl. akademiker) Bortfall = 91–99+ blank uppg. Socio-ekonomisk klassificering av familjehushåll För barn som bor hos föräldrar/förälder beskrivs den sociala bakgrunden med samma socio-ekonomiska kod som en av föräldrarna. Hushåll med vuxna barn ges också samma socio-ekonomiska kod som någon av föräldrarna under förutsättning att barnet/barnen bor hos föräldrarna. Några gränsdragningar mellan vuxna och barn görs inte utifrån något ålderskriterium*). Barn är en person som uppfyller samtliga nedanstående villkor: –bor hos föräldrar/förälder –ej har egna barn –ej är gift eller sammanboende *) För hushållsuppgifterna i denna undersökning har en specialgranskning gjorts. Åldersskillnaden mellan vuxna och barn måste vara . Finns mer än en förvärvsarbe- tande förälder sätts koden uti- från den dominansordning som redovisas i vidstående tabell. Dominansordning (bland förvärvs- arbetande) vid fler än en vuxen i hushållet (57 Ledande befattningar) 60Fria yrkesutövare med aka- demikeryrken 21Facklärda arbetare, varu- produktion 22Facklärda arbetare, tjänste- 33 Lägre tjänstemän I 11Ej facklärda arbetare, varu- produktion 12Ej facklärda arbetare, Fördelning av social bakgrund (SEI) för åldersgrupperna födda –1976. re/Lant- med SEI inkl bortfall totalt 1) Uppgifter om SEI är hämtade från FoB 85. Föräldrakoppling (hushållsuppgift) är från FoB 70, 80 och 85 Svensk utbildningsnomenklatur (SUN) SUN indelas i följande nivåer: Redovisgrupper i denna undersökning 1–2 Förgymnasial utbildning 1Kortare än 9 år 29 (10) år motsvarande 3 Gymnasial utbildning högst 2 år 4 Gymnasial utbildning längre än 2 år Längre än men högst 3 år Kortare än 3 år 5 Eftergymnasial utbildning kortare än 3 6–7 Eftergymnasial utbildning eller 0, 9 och blank uppgift = Uppgift saknas SUN är en standard för klassi- ficering av enskilda utbild- ningar. Klassificeringen görs med en femställig kod där andra positionen anger utbild- ningsnivån. Det är den högsta av föräldrar- nas utbildningsnivå som i denna rapport fått beskriva hemmets utbildningsnivå. Uppgifterna om utbildningsnivån är hämtade från Registret över befolkningens utbildning, version. Kopplingen barn – föräldrar har gjorts med hjälp av FoB 70, 80 och 85. För ytterligare information om SUN – se SCB:s meddelande i samordningsfrågor MIS 1996:1 Fördelningen av hemmets utbildningsnivå för årskullarna födda –1976. 1) Uppgifter från Registret över befolkningens utbildning , föräldrakoppling (hushållsuppgift) är från FoB 70, 80 och 85 Tabell 1 KY-nybörjare 1996–1998 och högskolenybörjare 1996/97 under fördelade efter kön, åldersgrupp och social bakgrund. Tabell 2 KY-nybörjare 1996–1998 och högskolenybörjare 1996/97 under fördelade efter kön, åldersgrupp och hemmets utbildningsnivå. Tabell 3 Högskolenybörjare och nybörjare på fem program mot yrkesexamen under 1996/97 fördelade på kön, program och social bakgrund. Nybörjare på program mot yrkesexamen Grundskollärarexamen 1–7 Grundskollärarexamen 4–9 Nybörjare på program mot yrkesexamen Grundskollärarexamen 1–7 Grundskollärarexamen 4–9 Nybörjare på program mot yrkesexamen Grundskollärarexamen 1–7 Grundskollärarexamen 4–9 Tabell 4 Högskolenybörjare och nybörjare på fem program mot yrkesexamen under 1996/97 fördelade på kön, program och hemmets utbildningsnivå. Nybörjare på program mot yrkesexamen Grundskollärarexamen 1–7 Grundskollärarexamen 4–9 Nybörjare på program mot yrkesexamen Grundskollärarexamen 1–7 Grundskollärarexamen 4–9 Nybörjare på program mot yrkesexamen Grundskollärarexamen 1–7 Grundskollärarexamen 4–9 Först vill jag understryka att det mesta i slutbetänkande ställer jag mig bakom. Det finns dock ett mycket viktigt undantag, nämligen huvudmannaskapet för KY-utbildningen. Det är så avgörande för den framtida utvecklingen att jag på denna punkt måste reservera mig. förslag kan nämligen komma att klyva upp den högre utbildning i två gr upperingar, till skada för utbildningens kvalitet och respekten för kompetens som inhämtats på alternativt sätt. Ett kluvet högre utbildningssystem kommer enligt min uppfattning att negativt påverka näringslivet, högskolan och de studerande. I konsekvens med detta måste jag därför reservera mig mot majori- teten i , som väsentligen föreslår en prolongering av för- söksverksamheten. Mitt förslag är att högskolan skall bli huvudman för den kvalificerade yrkesutbildningen, KY, som regleras av en särskild förordning där det bl.a. framgår: att verksamheten leds från ett utbildningsorgan inom högskolan med extern majoritet från näringsliv och samhälle att ett särskilt kvalitetsansvar åvilar högskolan att lärande i arbete alltid ingår som en viktig del av utbildningen att vägar skall öppnas för studenterna mellan KY-utbildningarna och de befintliga högskoleutbildningar att KY-studenterna skall åtnjuta samma rättigheter och skyldigheter som övriga studenter, d.v.s på intet sätt segregeras från andra stu- denter att utbildningen kan och i regel bör genomföras av extern partner, oftast näringslivet Majoriteten i föreslår väsentligen en prolongering av försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning. Jag delar alltså i huvudsak kommitténs synpunkter dock med ett viktigt undantag, synen på huvudmannaskapet. Min motivering för att högskolan skall vara huvudman för KY grundar sig på följande punkter: Högskolan bedriver ett stort antal yrkesinriktade program, t.ex. utbildning av sjuksköterskor, tekniker, ingenjörer, tandläkare, läkare, lärare med icke föraktliga inslag av lärande i arbete Högskolans kvalitetsansvar är nödvändigt för att säkra att näringsli- vet oemotsagt kan inrätta alltför företagsspecifika utbildningar. Representanter från kommuner, andra företag och övriga intressenter har svårt att axla detta kvalitetsansvar. Inte heller den nationella kommittén utövar ett sådant innehållsligt kvalitetsansvar. Det är av särskilt värde att man inte segregerar KY-studenter från övriga studenter. Det underlättar framtida yrkessamarbete, ger möj- ligheter till samarbete under utbildningen, t.ex. genom gemensamma projekt. Samarbetet mellan olika kompetenser i arbetslivet fungerar i jämförelse med många andra länder väl i utan hindrande hierarkiska barriärer. Ett segregerat högre utbildningssystem kan äventyra detta. (hävdade att all efter- gymnasial utbildning skulle likställas.) Det finns inom högskolan åtminstone två helt olika traditioner. Den ena är starkt nyttighetsinriktad med syntesen, inte analysen och kun- skapen i sig, som mål. Här finns agronomerna, läkare, sjuksköter- skor, tekniker och ingenjörer med bl.a. och ett genomgående nära samarbete med arbetslivet. Den andra traditionen är mer inriktad på analys och kunskap som mål för utbildning av ämbetsmän i statens tjänst, statsvetare och samhällsvetare med tra- dition från bl.a. i och där oberoendet av näringarna och arbetslivet ofta betonas. KY ansluter till den första traditionen och kan därför integreras i högskolan. Om KY byggs upp som en från högskolan segregerad utbildningsform där man försöker påvisa hur annorlunda denna utbildning är relativt högskolan genom en stark koppling till näringslivet så har man inte någon djupare kunskap om utbildningarna vid högskolan. I värsta fall kan en segregerad och stort utbyggd KY-verksamhet leda till att högskolorna drar sig något från näringarna och överlåter detta mer till KY- utbildningarna. I så fall skulle detta, enligt min mening, allvarligt skada den högre utbildningen i landet. Synpunkter från utvärderingen av försöksverksamheten I den utvärdering som gjorts av försöksverksamheten inom KY av en grupp forskare från i framförs ett stort antal intressanta resonemang. Vad gäller huvudmannaskapet gör man en uppdelning i fyra olika huvudalternativ: 2.Separation, egen yrkeshögskola 3.Prolongation av nuvarande form förslag är väsentligen alternativ 3, d.v.s. prolonga- tion. Mitt förslag är alternativ 1, d.v.s. integration i högskolan. Utvär- derarna anger för- och nackdelar med de fyra alternativen och samman- fattar resonemangen på följande sätt (sid 231): Väljer man integration eller separation ger man KY en klar identitet, i första fallet lånar man högskolans och i det andra bygger man en egen. Valet av det senare, en egen yrkeshögskola, är möjligen mer chansartat men utfallet kan bli mycket gott om man lyckas. Valet av prolongation eller likvidation, vilket väsentligen innebär kommunalisering, är en mer lågmäld lösning, där ett positivt utfall är garanterat, men där de stora vinsterna är mindre troliga. Även mot bakgrund av detta sammanfattande resonemang som utvärderingsgruppen gör är det naturligt att slutsatsen blir att förorda en integration med högskolan. Internationella trender på området Den internationella utveckling talar också för en integration av KY i högskolan. I omvärldsanalys för högskolan - Arbets- rapport nr 2 med rubriken på högskoleområdet skriven av m.fl. hämtas nedanstående citat från avsnittet Akademisering respektive professionalisering av högskoleut- bildningarna Ett mer långsiktigt led i en europeisk harmonisering kan sägas vara det som sker i många europeiska länder (t.ex. , , och ) i fråga om en akademisk uppgradering av tidigare gymnasiala och postgymnasiala yrkesinriktade utbildningar som lyfts in och blir en del av högskolesystemet. sker i flera länder (t.ex. och ) en reformering av de långa, traditionella universitetsutbildningarna för att gradvis ersättas av kortare, mer yrkesinriktade utbildningar på universitetsnivå. Detta kan beskrivas som en professionalisering av universitetsutbildningen. Föränd- ringarna kan verka gå i var sin riktning i förhållande till hur utbildningarna traditionellt har sett ut och uppfattas. Men ser man förändringarna som en del av samma trend utgör de ytterligare ett exempel på en utveckling mot större enhetlighet i de europeiska ländernas struktur för högre utbildning. Trenden har ibland (t.ex. av ) beskrivits som en diversification of higher education. Från att ha skilt tydligt mellan vad som är yrkesutbildning och vad som är ett traditionellt Humboldt-universitet med dess speciella relation mellan utbildning och forskning går man mot ett brett högskolesystem där mer traditionellt akademiska utbildningar existerar sida vid sida med yrkeslivsinriktade utbildningar och där både forskningens och arbetslivets snabba utveckling bestämmer innehållet. Att inte integrera KY-utbildningen i högskolan innebär alltså att vi i väljer att ansluta oss till det som man i flera andra håller på att ändra. Det internationella perspektivet, särskilt den nu aktuella utveck- lingen, talar också den för en integration i högskolan av den kvalifice- rade yrkesutbildningen. I argumentationen ovan har jag valt att lyfta fram argument som talar för en integration i högskolan. Motargumenten finns väl företrädda i det förslag som majoritet framför varför jag avslutningsvis hänvisar till den. Sökta och beviljade platser Ansökningar och intagna studerande till KY branschvis - könsfördelning och sökandetryck Ansökningar till KY branschvis - åldersfördelning Intagna studerande till KY branschvis - ålders- Ansökningar till KY branschvis - rekryteringslän Intagna studerande till KY branschvis - rekryteringslän Ansökningar till KY branschvis - behörighets- Intagna studerande till KY branschvis - behörighets- arbetslöshet för KY - och högskolenybörjare arbetslöshet för KY - och högskolenybörjare Uppföljning av avslutad KY 1996 - branschvis med preliminära resultat Tabell 1: Sökta och beviljade platser –1999 Platser för start v99/h99 Platser för start v98/h98 Platser för start h97/v98 Platser för start h96/v97 Bev/sökta % Bev/sökta % Bev/sökta % Bev/sökta % IT inkl. multimedia, grafisk industri Ekonomi inkl. försäkr, handel, ledning Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk Jord, skog, trädgård Tabell 2: Ansökningar och intagna studerande till KY branschvis - könsfördelning och sökandetryck % kvinnor av ansökn % kvinnor av intagna Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk Tabell 3:1: Ansökningar till KY branschvis - åldersfördelning 25 - i % Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk Tabell 3:2: Intagna studerande till KY branschvis - åldersfördelning 25 - i % Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk Tabell 4:1: Ansökningar till KY branschvis - rekryteringslän Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk Tabell 4:2: Intagna studerande till KY branschvis - rekryteringslän Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk Tabell 5:1: Ansökningar till KY branschvis - behörighetsfördelning Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk * Annat är t.ex. folkhögskola, utländsk utbildning Grunddata: kansliet Tabell 5:2: Intagna studerande till KY branschvis - behörighetsfördelning Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk * Annat är t.ex. folkhögskola, utländsk utbildning Grunddata: kansliet Tabell 6: arbetslöshet för KY- och högskolenybörjare - kön KY-studerande = nybörjare – Högskolenybörjare = nybörjare i högskolan – Långtidsarbetslös = arbetslös före påbörjade studier samt långtidsarbetslös respektive för befolkningen. Arbetslös = arbetslös före påbörjade studier respektive för befolkningen Deltidsarbetslös = deltidsarbetslös före påbörjade studier respektive för befolkningen Ej arbetslös = ej träff i Händeldatabasen dvs. ej arbetslös eller uppgift saknas Arbetslöshet året innan KY-start Arbetslöshet året innan KY-start Tabell 7: arbetslöshet för KY- och högskolenybörjare – ålder KY-studerande = nybörjare – Högskolenybörjare = nybörjare i högskolan – Arbetslös = hel- eller deltidsarbetslös före påbörjade studier respektive för befolkningen Ej arbetslös = ej träff i Händeldatabasen dvs. ej arbetslös eller uppgift saknas 18 - 24 år 35 - 44 år 18 - 24 år 35 - 44 år Tabell 8: Uppföljning av avslutad KY 1996 – branschvis med preliminära resultat Kvar = kvar på avslutningsdagen Examen = examen på avslutningsdagen, i procent av Kvar Anställning = anställd eller lovad anställning från avslutningsdagen, i procent av Kvar Med anknytning = anställning som helt eller delvis nyttjar den kompetens som utbildningen syftar till att ge, i procent av = anställning i företag som deltagit i utbildningen med , i procent av Anställning Studier = planerar att studera vidare efter utbildningens slut, i procent av Kvar Högskola = planerar att studera vidare inom högskola , i procent av Studier Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t.ex. radio, TV, hantverk