sou · GNB3112 · 2000-01-01 00:00:00 — Om den nuvarande utvecklingen får löpa vidare kommer distansen öka ännu mer och då öppnas snart dörren för en Le Pen i . Ändå borde vi ha så goda möjligheter. har av tradition byggt demokratins grund på folkligt förankrade rörelser, med sin ATT ÖPPNA KANALERNA TILL NYA RÖRELSER bas i det civila samhället. De har fungerat som demokratins and- ningsorgan. De har skapat band och gemensamma identifikationer, en sorts kollektiv identitet. De har gjutit syre i demokratins blod- omlopp. Och även om människors värderingar har förändrats, även om de etablerade rörelserna har tappat både förtroendet och själv- förtroendet, så består ändå engagemanget. Manegen är krattad. är förläggare på bokförlaget . Redaktör för i fokus. . , , och Utreda vilka regelverk och lagar som behöver ses över för att underlätta själv- förvaltning i verksamhet, exempelvis vård, omsorg, glesbygd (bya- lagsrörelsen), boende (miljonprogramsområdena). Demokratitesta politiska beslut för att befrämja eftertanke och reflektioner och för att undersöka om besluten befrämjar medborgerligt deltagande och demo- kratiska strukturer i det civila samhället. Dialog med nya rörelser Partierna måste öppna sig för och etablera en dialog med de nya sociala, demokratiska rörelserna. Att inventera hur de nya demokratiska rörelserna, exempelvis kvinnorörelsen, veganrörelsen och miljörörelsen, arbetar och är organiserade. Verka för att dessa rörelser får möjlighet att utveckla starka oberoende institutioner och att de ekonomiskt sett jämställs med etablerade folkrörelser. Stärka skolans möjlighet att förmedla grundläggande praktiska kunskaper och erfarenheter om demokrati. Målet för den svenska skolan att alla vuxna med- borgare ska kunna utnyttja sina demokratiska rättigheter och skyldigheter s å a r b e t a r D e m o k r a t i u t r e d n i n g e n analyserar den svenska folkstyrelsens förutsättningar inför 2000-talet. Det sker i ljuset av bl.a. globaliseringen, EU-medlem- skapet, förändringarna i medieland- skapet, den nya IT-tekniken, förnyel- searbetet inom offentlig förvaltning och folkrörelsernas förändringar. Kommittén har också fått i uppdrag att förklara det sjunkande valdeltagandet samt stimulera det demokratiska enga- gemanget. skall utred- ningen presentera en sammanvägd analys i form av ett slutbetänkande. Utredningen vill redan under arbetets gång bidra till att fördjupa demokratidebatten genom en webbplats för debatt och information kommer fortlöpande under arbetets gång att publicera en skriftserie med essäer, debattartiklar, seminarieinlägg och forskarantologier. Den omfattande demokratiforsk- ning som bedrivs vid våra universitet och högskolor ställs på detta vis till för- fogande för alla som är intresserade av demokratifrågor. Information om titlar, utgivnings- dag, priser m.m. finns på utredningens webbplats. En av utredningens uppgifter är att sti- mulera det offentliga samtalet. Därför anordnar vi offentliga semi- narier runt om i landet. Till seminarierna bjuder vi in fors- kare och idédebattörer att bidra med sin kunskap och sina värderingar kring de frågor vi tycker är värdefulla att sam- tala kring. Varje seminarium dokumenteras i form av en skrift. är adressen till webbplats. Här finns möjlighet att föra en fri debatt kring demokratin – demo- kratitorget är öppet för alla. Ett antal krönikörer kommer att kommentera demokratiproblem och andra demokratidebatter. Här kan Du också informera dig om och föra dialog kring utredningen. Direktiv i fulltext, arbetsplan och utredningens protokoll är dokument man kan hämta hem. Här informerar vi också fortlöpan- de om aktuella skrifter och seminarier. Man kan dessutom ta del av debatt- inlägg vid seminarier samt beställa utredningens skrifter. Länkar finns till andra delar av nätet där demokratifrågor dryftas på olika sätt. Vi svarar gärna på frågor och lämnar ytterligare information om utredning- ens arbete. Adress och telefonnummer till utredningens kansli finns på nästa sida. () tel: () ledamot av tel: () ledamot av POSTADRESS: 103 33 . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:55) En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63) Att rösta med händerna. Om stormöten, folkom- röstningar och direktdemokrati i (SOU 1998:85) 4.Gör barn till medborgare! Om barn och demokrati (SOU 1998:97) 5.Det unga medborgarskapet. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:101) 6.Lekmannastyre i experternas tid. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:102) 7.Demokrati på europeisk nivå? (SOU 1998:124) 8.Läsarna och demokratin. Ett brev till det läsande (SOU 1998:134) Exempel och analyser (SOU 1998:155) En intervjubok från Socialtjänst- utredningen (SOU 1998:161) Demokratin möter marknaden. Tre ronder (SOU 1998:164) 12.EU – ett demokratiprojekt? Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:145) 13.Invandrarskap och medborgarskap. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:8) 14.Att slakta ett får i . Om religionsfrihet och demokrati (SOU 1999:9) 15.Etik och demokratisk statskonst (SOU 1999:13) 16.Elektronisk demokrati (SOU 1999:12) 17.Den skyddade provinsen. En essä om demokratins värde och värdighet (SOU 1999:22) 18.Lobbning (SOU 1998:146) 19.Demokratin i den offentliga sektorns förändring. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:40) Om domstolarna, lagen och de individuella rättigheterna i (SOU 1998:103) 21.Bör demokratin avnationaliseras? (SOU 1999:11) 22.Globaliseringen och demokratin. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:56) 23.Löser juridiken demokratins problem? (SOU 1999:58) 24.Representativ demokrati (SOU 1999:64) 25.Demokratin och det gemensamma bästa (SOU 1999:74) 26.Demokratiopinioner (SOU 1999:80) 27.Olydiga medborgare (1999:101) 28.Demokratins förgörare (1999:10) 29.Civilsamhället som demokratins arena. Några kritiska reflektioner (SOU 1999:112)