sou · GNB31 · 2000-01-01 00:00:00 — 3.en redogörelse för hur gäldenä- ren avser att verksamheten skall bedrivas i fortsättningen och en uppgörelse nås med borgenärerna, 4.en uppgift om huruvida gälde- nären anser att lönegaranti bör utgå under företagsrekonstruktio- nen, och 5.ett förslag till rekonstruktör samt behövliga uppgifter om den- nes lämplighet för uppdraget. I ackordsförhandling deltar endast borgenärer vilkas fordringar upp- kommit före ansökan om företags- rekonstruktion. En borgenär som kan få täckning för sin fordran ge- nom kvittning eller vars fordran är förenad med förmånsrätt deltar inte i förhandlingen. I ackordsförhandling deltar endast borgenärer vilkas fordringar upp- kommit före ansökan om företags- rekonstruktion. En borgenär som kan få täckning för sin fordran ge- nom kvittning eller vars fordran är förenad med förmånsrätt deltar inte i förhandlingen. som vid konkurs skulle ha rätt till rätt till betalning först efter övriga betalning först efter övriga borge- borgenärer, deltar inte heller i för- närer, deltar inte heller i förhand- handlingen om inte övriga borge- lingen om inte övriga borgenärer närer som deltar i förhandlingen som deltar i förhandlingen medger Om en borgenär helt eller delvis Om en borgenär helt eller delvis förmånsrätt, deltar han i förhand- förmånsrätt, deltar han i förhand- lingen i motsvarande mån. lingen i motsvarande mån. borgenärs fordran endast till viss borgenärs fordran endast till viss del täckas genom kvittning eller del täckas genom kvittning, eller understiger värdet av den egendom understiger värdet av den egendom i vilken en borgenär har särskild i vilken en borgenär har särskild hans fordran, deltar han med återstående del av ford- grund av företagsinteckning hans fordran, deltar han med återståen- de del av fordringen. Innehåller ackordsförslaget en bestämmelse att borgenärer som inte har förmånsrätt skall få full betalning intill ett visst belopp, skall deras ford- ringar i ackordsförfarandet anses som förmånsberättigade i motsvarande mån. En borgenär får delta i förhandlingen, även om hans fordran inte är för- fallen till betalning eller den är beroende av särskilt villkor. Med borgenärer som har förmånsrätt likställs en borgenär som till säker- het för sin fordran har gjort förbehåll om återtaganderätt. Ett fastställt ackord är bindande för alla borgenärer, såväl kända som okända, som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen. En borgenär som enligt ford- En borgenär som vid konkurs ringsavtalet har rätt till betalning skulle ha rätt till betalning först ef- först efter övriga borgenärer för- ter övriga borgenärer förlorar sin lorar sin rätt till betalning av gäl- rätt till betalning av gäldenären, om denären, om inte alla borgenärer inte alla borgenärer som enligt 3 § som enligt 3 § hade rätt att delta i hade rätt att delta i ackordsför- handlingen tillgodoses fullt ut ge- fullt ut genom ackordet. genär med förmånsrätt i viss En borgenär med förmånsrätt i egendom är bunden av ackordet i viss egendom eller förmånsrätt på fråga om belopp som inte kan tas grund av företagsinteckning är ut ur egendomen. bunden av ackordet i fråga om be- lopp som enligt 16 § tredje stycket bedömts överstiga värdet av den egendom som omfattas av för- I den bouppteckning som avses i 10 § andra stycket skall tillgångarna tas upp till noggrant uppskattade värden. Om möjligt skall även lämnas speci- ficerad uppgift om de värden som i bokföringshandlingarna har åsatts till- gångarna eller, när sådan värdering inte har gjorts, om anskaffningskost- naden. Bouppteckningen skall vidare innehålla uppgift om varje borgenärs namn och postadress. Ränta på en borgenärs fordran skall inte beräknas längre än till dagen för ansökan om företagsrekonstruktion. Fordran i utländskt myntslag skall be- räknas efter den kurs som gällde nämnda dag. Har en borgenär förmånsrätt skall det anges jämte grunden till det. fordran eller bedöms värdet av fordran eller bedöms värdet av egendom, vari en borgenär har sär- egendom, vari en borgenär har sär- skild förmånsrätt, understiga hans skild förmånsrätt eller förmånsrätt fordran, skall det anges. på grund av förmånsrättsinteck- ning, understiga hans fordran, skall det anges. Om gäldenären eller en borgenär vill framställa anmärkning mot en ford- ran som skulle omfattas av ackordet, skall han göra det skriftligen hos re- konstruktören i så god tid som möjligt och i vart fall före omröstningen vid borgenärssammanträdet under ackordsförhandlingen. till anmärkning mot en fordran som till anmärkning mot en fordran som skulle omfattas av ackordet eller skulle omfattas av ackordet eller borgenär sådan anmärkning hos re- borgenär sådan anmärkning hos re- konstruktören, skall denne skynd- konstruktören, skall denne skynd- samt underrätta den borgenär vars samt underrätta den borgenär vars fordran avses med anmärkningen. fordran avses med anmärkningen. Detsamma gäller, när värdet av Detsamma gäller, när värdet av egendom vari borgenär har särskild egendom vari borgenär har särskild döms understiga fordringen. I så- dant fall skall rätten, på begäran av rekonstruktören, gäldenären eller annan borgenär, fastställa hur stor del av borgenärens ford- ran som skall anses överstiga egendomens värde. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i en företagsrekonstruktion som beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet. Lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) Härigenom föreskrivs i fråga om lönegarantilagen (1992:497) dels att 1, 3, 7, 9 och 28 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 7 a, 20 a och 20 b §§, av följande lydelse, dels att det skall införas en ny rubrik före 20 a § av följande lydelse. För betalning av arbetstagares fordran hos en arbetsgivare som har försatts i konkurs i el- ler i ett annat nordiskt land svarar staten enligt denna lag (statlig lö- negaranti). För betalning av arbetstagares fordran hos en arbetsgivare, som har försatts i konkurs i el- ler i ett annat nordiskt land eller beträffande vilken beslut fattats om företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsre- konstruktion, svarar staten enligt denna lag (statlig lönegaranti). Om arbetsgivaren har varit försatt i konkurs, betalas inte ford- ringar som har gjorts eller hade kunnat göras gällande i konkursen. Om arbetsgivarens verksamhet var föremål för företagsrekon- struktion enligt lagen om före- tagsrekonstruktion när arbetsgi- varen försattes i konkurs, skall lö- negaranti som uppburits på grund av företagsrekonstruktionen av- räknas från arbetstagarens rätt till betalning enligt garantin på grund av konkursen. Betalning enligt garantin lämnas Vid konkurs lämnas betalning en- för sådan fordran på lön eller an- ligt garantin för sådan fordran på nan ersättning som har förmånsrätt enligt 12 § förmånsrättslagen (1970:979) och för fordran på pen- sion som har förmånsrätt enligt 12 eller 13 § samma lag. I vilken utsträckning fordran på lön eller pension får göras gällan- de i konkurs framgår av 5 kap. 2 § konkurslagen (1987:672). lön eller annan ersättning som har förmånsrätt enligt 12 § förmåns- rättslagen (1970:979) och för ford- ran på pension som har förmåns- rätt enligt 12 eller 13 § samma lag. Vid företagsrekonstruktion läm- nas betalning efter särskilt beslut av rekonstruktören för sådan ford- ran på lön eller annan ersättning som skulle ha haft förmånsrätt en- ligt 12 § förmånsrättslagen om ar- betsgivaren försatts i konkurs i stället för att beslut fattats om fö- retagsrekonstruktion. Betalning enligt garantin lämnas också för fordran på uppsäg- ningslön som belöper efter konkursbeslutet eller beslutet om företagsrekonstruktion enligt lagen om företagsrekonstruktion. Betal- ning lämnas dock inte till sådan arbetstagare som avses i 12 a § andra stycket förmånsrättslagen (1970:979). Fordran på uppsägningslön om- fattas av garantin längst för upp- sägningstid som motsvarar upp- sägningstid enligt 11 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Från fordran på uppsägningslön avräknas vad arbetstagaren upp- burit eller kunnat uppbära i egen rörelse, förvärvat eller kunnat för- värva hos rekonstruktionsgäldenä- ren, konkursboet eller annan och vad som uppburits som utbild- ningsbidrag som utgår av statsme- del vid arbetsmarknadsutbildning, i den mån bidraget avser som lönen eller ersättningen och arbetstagaren har blivit berät- tigad till bidrag efter uppsägning- en. För rätt till betalning av upp- sägningslön skall arbetstagaren kunna visa att han har anmält sig hos offentlig arbetsförmedling som arbetssökande. Arbetstagarens rätt tillbetalning enligt garantin är oberoende av om hans fordran på grund av be- talningen enligt garantin sätts ned genom ett ackord. I vilken utsträckning fordran på lön eller pension får göras gäl- lande i konkurs framgår av 5 kap. 2 § konkurslagen (1987:672). För fordran med förmånsrätt enligt 12 § förmånsrättslagen (1970:979) gäller garantin för varje arbetstaga- re med högst . Be- talning för fordran som avser er- sättning för särskilda kostnader ut- går framför annan fordran. För fordran på lön eller annan er- sättning eller pension med för- månsrätt enligt 12 § förmåns- rättslagen (1970:979) gäller garan- tin för varje arbetstagare med högst ett belopp som motsvarar fyra gånger det vid tiden för konkursbe- slutet eller beslutet om företagsre- konstruktion enligt lagen om före- tagsrekonstruktion gällande bas- beloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. För fordran på lön eller annan er- sättning gäller garantin för en sammanlagd tidsperiod om högst åtta anställningsmånader. Betal- ning för fordran som avser ersätt- ning för särskilda kostnader utgår framför annan fordran. Om lönegaranti utgår på grund av företagsrekonstruktion gäller 10, 16- 20 samt 22- 36 §§ i tillämpli- ga delar. Om betalning enligt garantin lämnats eller förväntas bli lämnad för fordran hos en arbetsgivare vars verksamhet är föremål för företagsrekonstruktion, skall ar- betsgivaren betala eller ställa be- tryggande säkerhet för statens fordran till följd av betalningen jämte ränta uppgående till dis- kontot med tillägg av innan företagsrekonstruktionen upphör. Rekonstruktören är skyldig att lämna erforderliga upplysningar till rätten angående lönegaranti på grund av företagsrekonstruk- tion. I fråga om utbetalat garantibelopp inträder staten i arbetstagarens rätt mot konkursgäldenären. Utdelning i konkursen för arbetstagarens fordran som ersatts av garantin tillfaller staten intill detta belopp. I fråga om utbetalat garantibelopp inträder staten i arbetstagarens rätt mot rekonstruktionsgäldenären eller konkursgäldenären. Utdelning i konkursen för arbetstagarens fordran som ersatts av garantin tillfaller staten intill detta belopp. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om en fordran hos en ar- betsgivare som har försatts i konkurs eller beträffande vilken beslut fattats om företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruk- tion före ikraftträdandet. Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken dels att 8 kap. 13 § skall upphöra att gälla, dels att 7 kap. 14 § skall ha följande lydelse. Vid utmätning av lön har följande Vid utmätning av lön har följande fordringar i nämnd ordning företräde fordringar i nämnd ordning företräde framför andra fordringsanspråk: framför andra fordringsanspråk: 1. fordran som avser underhållsbi- 1. fordran som avser underhållsbi- samt fordran som av- samt fordran som av- lagen (1996:1030) om underhålls- lagen (1996:1030) om underhålls- 2. konkursbos fordran på gäldenä- 2. konkursbos fordran på gäldenä- rens lön enligt 3 kap. 4 § kon- rens lön enligt 3 kap. 4 § konkursla- (1987:672), om gen (1987:672), om lönen innehållits innehållits under konkursen, 3. fordran som avses i 2 § lagen (1993:891) om indrivning av stat- Företrädesrätten enligt första stycket 1 gäller även sådant utländskt un- derhållsbidrag som får verkställas i , om bidragsfordringen vid verkställighetsstillfället inte är äldre än . 1Denna lag träder i kraft . 2Äldre föreskrifter om utmätning gäller fortfarande i fråga om en utmät- ning, i vilken utmätningsbeslutet har meddelats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga ford- ringar m.m. skall upphöra att gälla. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om en utmätning, i vilken utmätningsbeslutet har meddelats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialav- gifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1981:691) om socialavgifter att 1kap. 2 § och 2 kap. 3 § skall ha följande lydelse. Avgifterna utgörs av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivarav- gifter skall betalas av den som är arbetsgivare och egenavgifter av den som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och har in- komst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 eller 2 a § eller 11 kap. 3 § nämnda lag. Med inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3 kap. 2 eller 2 a § lagen om allmän försäkring skall även likställas inkomst för eget arbete i form av andra skattepliktiga förmåner än pengar. Vid tillämpning av denna lag Vid tillämpning av denna lag skall, även om ett anställningsför- skall, även om ett anställningsför- hållande inte föreligger, den som hållande inte föreligger, den som utgett sådan ersättning som enligt utgett sådan ersättning som enligt bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycket eller 11 kap. 2 § första stycket eller 11 kap. 2 § första stycket m, andra stycket och femte stycket m, andra stycket och femte stycket lagen om allmän försäkring stycket lagen om allmän försäkring är att hänföra till inkomst av an- är att hänföra till inkomst av an- Med inkomst av anställning enligt Konkursbo skall dock anses som 3 kap. 2 § lagen om allmän försäk- arbetsgivare endast till den del ring skall i denna lag likställas in- komst i form av andra skatteplikti- utförts åt konkursboet. ga förmåner än pengar samt kost- arbetsgivaravgift, som belöper på nadsersättning som inte enligt 8 lönefordran som uppkommit före kap. 19 eller 20 § skattebetalning- konkurs, en konkursfordran. beräkning av skatteavdrag. om skattepliktig intäkt av tjänst (1928:370) i form av rabatt, bonus eller annan förmånsom ges ut på grund av kundtrohet eller liknande, skall den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen, anses som arbetsgi- vare, om denne är någon annan än den som är skattskyldig för förmå- nen. Med inkomst av anställning enligt 3 kap. 2 § lagen om allmän försäk- ring skall i denna lag likställas in- komst i form av andra skatteplikti- ga förmåner än pengar samt kost- nadsersättning som inte enligt 8 kap. 19 eller 20 § skattebetalning- slagen (1997:483) undantas vid beräkning av skatteavdrag. I fråga om skattepliktig intäkt av tjänst enligt kommunalskattelagen (1928:370) i form av rabatt, bonus eller annan förmån som ges ut på grund av kundtrohet eller liknande, skall den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen, anses som arbetsgi- vare, om denne är någon annan än den som är skattskyldig för förmå- nen. Underlag för beräkning av avgif- terna är summan av vad arbetsgi- varen har utgett som lön i pengar eller annan ersättning för utfört arbete eller eljest med anled- ning av tjänsten, dock inte pension, eller andra skattepliktiga förmåner eller, i fall som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring, annan ersätt- ning för utfört arbete. Bidrag som avses i 11 kap. 2 § första stycket Underlag för beräkning av avgif- terna är summan av vad arbetsgi- varen har utgett som lön i pengar eller annan ersättning för utfört arbete eller eljest med anled- ning av tjänsten, dock inte pension, eller andra skattepliktiga förmåner eller, i fall som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring, annan ersätt- ning för utfört arbete. Bidrag som avses i 11 kap. 2 § första stycket m) lagen om allmän försäkring lik- m) lagen om allmän försäkring lik- ställs med lön. ställs med lön. med lön garantibelopp enligt lö- negarantilagen (1992:497). enligt 8 kap. 19 eller 20 § skatte- lön likställs även kostnadsersätt- betalningslagen (1997:483) ning som inte enligt 8 kap. 19 eller dantas vid beräkning av skatteav- (1997:483) undantas vid beräkning av skatteavdrag. Med lön likställs också ersättning som en arbetsgivare utger till en allmän försäkringskassa som följd av bestämmelsen i 24 § första stycket lagen (1991:1047) om sjuklön. Ersättning som avses i andra stycket skall anses som ersättning till ar- betstagare vid tillämpning av 4 och 5 §§. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken att 12 kap. 31 § jordabalken skall ha följande lydelse. Om hyresgästen försätts i konkurs får konkursboet säga upp avtalet. Be- träffande bostadslägenheter fordras dock att gäldenären samtycker till uppsägningen. Har lägenheten ej tillträtts när konkursen inträffar och har ej hyresvärden sådan säkerhet för att avtalet fullgörs att han skäligen kan nöja sig, får hy- resvärden säga upp avtalet om han ej erhåller sådan säkerhet inom efter anfordran. Inträffar i fråga om en lokal konkursen efter tillträdet och har ej hy- resvärden sådan säkerhet för att avtalet fullgörs att han skäligen kan nöja sig, får hyresvärden säga upp avtalet, 1.om inte sådan säkerhet ställs inom efter anfordran, 2.om inte konkursboet förklarar sig vilja svara för hy- resgästens skyldigheter , eller 3.om inte, när hyresrätten får överlåtas, överlåtelse sker i enlighet med avtalet. Sägs avtalet upp enligt första, andra eller tredje stycket, har hyresvärden rätt till ersättning för skada. Även om konkursboet inte för- klarat sig vilja svara för hyres- gästens skyldigheter under hyres- tiden, ansvarar konkursboet efter en övergångstid för hyra från konkursbeslutet till dess att konkursboet ställer lokalen till hyresvärdens förfogande. Denna lag träder i kraft . Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté för att utreda frågor om -förmånsrätt i konkurs, -underlaget för företagshypotek. I direktiven framhålls att kommitténs huvuduppgift blir att ta ställning till dels om statens förmånsrätt för skatter och avgifter bör slopas, dels om företagshypoteket bör ges en annan ställning än det har och dels om arbetstagarnas löneskydd vid arbetsgivarens konkurs kan förbättras utan att statens kostnader för lönegarantin ökar. De samhällsekonomiska konsek- venserna av eventuella ändringar i förmånsrättsordningen skall övervägas, bl.a. hur kreditgivningen till företagen påverkas. En strävan bör enligt direktiven vara att förmånsrättsordningen och anslutande lagregler är så utformade att rekonstruktion av livskraftiga företag underlättas. Direktiven (Dir. 1995:163) är intagna som bilaga 1. Vid regeringssammanträde beslutade regeringen att kommittén också skall utreda om gäldenären under företagsrekonstruktion bör ges en rätt att säga upp avtal . återkallades kommitténs uppdrag såvitt avser de frågor om löneförmånsrätt och lönegaranti som omfattas av förslagen i regeringens proposition om löneskyddet vid konkurs (prop. 1996/97:102). Tilläggsdirektivet (Dir. 1997:26) är intaget som bilaga 2. fick kommittén slutligen genom tilläggsdirektiv i uppdrag att analysera alternativa möjligheter till hur statens kostnader för lönegarantin kan minskas med och att lägga fram förslag om en sådan besparing. Kommitténs andra tilläggsdirektiv (Dir. 1997:82) är intaget som bilaga 3. Till kommittén har vidare överlämnats en skrivelse från Konkursförval- tarkollegiernas Förening (regeringsbeslut , A96/3713/RS) och en skrivelse från (regeringsbeslut 1996- 12-12, Ju96/3810). ledamöter, sakkunniga och experter har under hela utredningsarbetet sammanträtt kontinuerligt och med något undantag in pleno. Förmånsrättsordningen i jämförbara länder har studerats. Härvid har representanter för kommittén besökt , och , se redogörelsen i kap. 3. Under utredningsarbetet har representanter för intervjuat konkursförvaltare och företagare samt företrädare för banker, skattemyndigheter, kronofogdemyndigheter och löntagare. En sammanställ- ning av anteckningar från intervjuerna fogas till betänkandet som bilaga 4. har vidare tagit del av den undersökning som Insol- vensutredningen utförde i samarbete med fem kronofogdemyndigheter i deras egenskap av tillsynsmyndighet i konkurs i respektive län avseende 958 företags- konkurser som avslutats och som redovisas i betänkande Lag om företagsrekonstruktion (SOU 1992:113). För att följa upp kartläggning och ytterligare beskriva utfallet för olika borgenärskategorier har , i samarbete med samma kronofogdemyndigheter som bistod , undersökt 1 635 företagskonkurser som avslutats , se avsnitt 4.3. Kommittén har inhämtat rättsekonomiska undersökningar från , , , från , Handelshög- skolan i och , i , , samt från , , , se avsnitt 4.4. Undersökningarna fogas till betänkandet som bilaga 5- 7. undersökning En empirisk analys av utdelning i svenska konkurser baseras på uppgifter om 350 svenska aktiebolag som gick i konkurs . Hon har undersökt hur fordringarna fördelar sig på de olika fordringsklasserna pant i lös egendom, pant i fast egendom, hyra, företagshypotek, revision, skatter, löner och oprioriterad samt hur utdelningen fördelar sig mellan dessa fordringsklasser. har vidare analyserat hur utdelningen skulle ha fördelats om förmånsrättsordningen varit en annan än den nuvarande. och analys Förmånsrättens teori och empiri syftar främst till att belysa förmånsrätternas inverkan på borgenä- rernas beteende i samband med konkurs eller rekonstruktion utom konkurs, samt om förmånsrätterna endast har fördelningsmässiga effekter eller om realekonomiska effekter också kan uppkomma. Det empiriska materialet är hämtat från där förmånsrättsordningen förändrats i syfte att göra borgenärerna mer likställda varvid flera allmänna förmånsrätter slopades. analys A Review of the Economics Literature on Creditor Priority in Bankruptcy innehåller en genomgång av juridisk och ekonomisk litteratur som behandlar frågor om förmånsrätt i företagskonkur- ser. Kommittén har också studerat annan rättsekonomisk litteratur, bl. a. i anslutning till överväganden om ändringar i den amerikanska insolvenslag- stiftningen. har vidare för kommitténs räkning utfört en undersökning beträffande uttagna företagsinteckningar. Undersökningen belyser förekomsten av företagsinteckningar hos företag indelade efter antal anställda, bransch, aktivitetsår samt kommunstorlek. Slutligen har kommittén haft kontakter med (Fi 1995:09). Förmånsrättsordningens ändamål och betydelse 83 2Förmånsrättsordningens ändamål och betydelse Reglerna om förmånsrätt styr fördelningen av gäldenärens tillgångar mellan konkursborgenärerna, dvs. mellan borgenärer som har fordringar mot gäl- denären från tiden före konkursen (s.k. konkursfordringar). skall dels egendom som tillhör annan än konkursgäldenären skiljas ut (separeras), dels konkurskostnader (främst kostnader för konkursförvalt- ningen) liksom andra skulder som konkursboet har ådragit sig (s.k. massas- kulder) betalas. Företrädesordningen mellan olika fordringar vid utmätning och konkurs regleras i förmånsrättslagen (1970:979, FRL) och 7 kap. utsökningsbalken (UB). FRL trädde i kraft och ersatte bestämmelser om förmånsrätt vid konkurs i 17 kap. handelsbalken (HB). Lagen har behållit sin grundstruktur men ändrats i sak vid åtskilliga tillfällen. Utgångspunkten för förmånsrättsordningen är att alla fordringar mot gäldenären har lika rätt. Förmånsrätterna utgör alltså ett undantag från huvudregeln om likabehandling. FRL innehåller en uppräkning av de ford- ringar som har bättre rätt än andra samt anger vilken ordning som gäller mellan dessa s.k. prioriterade fordringar.