sou · GNB3129d3 · 2000-01-01 00:00:00 — 17Avsnittet bygger, när inget annat anges, på Mellan hemmet och världen (Wik- ström, 1994). 18Sax, 1989, , 1978. 19Karlsson, 1993. 20Smalhissen installeras i existerande trapphus och lämnar bara utrymme för trappor (, 1994). 21Framställningen bygger här på forskningsrapporten om Åhuset (, 1996). 22Avsnittet 4 bygger bl.a. på rapporten och rumslighet (Wik- ström, 1998). 23Turkle, 1995, Betancourth, odat, , 1996, , 1996. 24Bara av jordens befolkning har tillgång till telefon (, 1995). Informationstekniken bidrar till ytterligare polarisering anser flera fors- kare (, 1996, Huws, 1997). 25Brügger & Nørgaard , 1994, Virilio, 1995, 1996. 26Z.magazine nr 1 1995. 27Hit hör exempelvis forskningen kring ubiquitous computing, allerstädes när- varande eller lugn datorteknik, som bl.a. innebär att datorskärmen som enda gränssnitt ersätts av en rad kontextanpassade intelligenta redskap (Weiser & 1997, Ishii & Ullmer 1997) och media spaces, en slags permanenta video- konferenser för komplext samarbete på distans (Benford et al., 1996, Buxton, 1992). En översikt ges i rapporten och rumslighet (, 28Jünger, 1987. 29Föreläsning vid Arkitekturens atmosfære i , 23–. 30Werne, 1997. 31Mitchell, 1993. 32Fenomenologen skiljer till exempel mellan att ett ting är till hands (infogas i handlingen) och för handen (är tillgängligt för vårt betrak- tande) och Merleau-Ponty diskuterar hur de ting vi använder inkorporeras, blir till förlängningar av våra kroppar (, 1981/1926, Merleau-Ponty, 1989). 33Arkitekturforskaren begränsar sin diskussion till arkitekturens betydelse som konkret form, men påpekar att människors förhål- lande till den därvid inte uteslutande kan beskrivas i termer av att använda verk- tyg. Hon skiljer mellan tre möjligheter att ta något i bruk: som förkroppsligat redskap, öppen möjlighet eller trög materia (, 1996). 34Pallasmaa, 1996. 35Böhme, 1995, , 1996. 36Sassen, 1994. 37I (Lefebvre, 1982). 38Wikström, 1998. 39Jones, 1979, citerad i Hornyánszky Dalholm, 1998. 40Hornyánszky Dalholm, 1998. 41Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut. Avsnittet bygger främst på forskningsarbete (1998), och på den forskning hon tillsammans med bl.a. författaren bedriver inom forskningspro- jektet Design@Work. 42Avsnittet bygger på text Of Other Spaces (1986), min översättning av citat bygger på den engelska, citerad av (1989) och den svenska i MAMA nr 20/98. 43Foucault syftar bl.a. på bok de lespace (1994/1958). (1995) Infobahn Blues. Internet (1995): http:// english-server.hss.cmu.edu/ ctheory/ctheory.html (1996) Atmosfære, gestus, netværk. Ingår i Sorte hull – Hvite flekker. Rapport fra Norsk Forms høstkonferanse 1996. (1994/1958) The Poetics of Space. Benford, S. et al. (1996) Shared Spaces: Transportation, Artificiality, and Spatiality. Paper to CSCW '96, MA, (1988) Sammanflätningar. Fenomenologi från till Merleau-Ponty. Betancourth, C. (odat.) Virtualization and Multi-cultural Global Cities, Internet 970414: Periferia/publica- ciones/vmc.html Bollnow, O. F. (1990/1963) Mensch und Raum. (1996) CyberCities. Visual Perception in the of Electro- nic Communication. & Nørgaard , H., red. (1994): – kri- gen, byen og det politiske. Buxton, W. (1992) Telepresence: Integrating Shared Task and Person Spaces. Ingår i 92. Internet (971227): . buxton/ shared_space.html (1995) Atmosphäre. Essays zur einer neuen Ästhetik, Frank- furt am : Suhrkamp (1997) The Fate of Place. A Philosophical History. & Agnew, J., red. (1989) The . Bringing together geographical and sociological imaginations. (1986) Of Other Spaces. Diacritics 16, 22–27 Giddens, A. (1984) . (1978) Familj, , Släkt. : Gidlunds , M. (1981/1926) Varat och tiden. (1974/1954) Teknikens väsen och andra uppsatser. Hornyánszky Dalholm, E. (1998) Att forma sitt rum. Fullskale- modellering i participatoriska designprocesser. Huws, U. (1997) Different Spheres, Different Places: Telematics and the Introduction of a Spatial Dimension to the Gender Divi- sion of Labour. Paper to seminar at , (1996) The Absent Meaning of Concrete Form in The- ory of Architecture. Form och teknik, CTH, Ishii, H. & Ullmer, B. (1997) Tangible Bits: Towards Seamless Inter- faces between People, Bits and Atoms. Paper till 97, , , , 22–27 1997. Internet (971227): tangible.www.media.mit.edu (1979) Design Methods – Seeds of Human Futures. (1987) Farligt möte. , S. O. (1993) Arbetarfamiljen och det nya hemmet. Om bostadshygienism och klasskultur i mellankrigstidens . Kolb, D. (1998) Complex Contemporary Places: Accepting and Amending Todays Non-Places. Leder, D. (1990) The Absent Body. Lefebvre, H. (1982/1968) Staden som rättighet. Lefebvre, H. (1991/1974) . Merleau-Ponty, M. (1989) [1945], Phenomenology of Perception. Lon- don: Routledge (1993) Redefining Designing. From Form to Expe- rience. , W. (1996) . Space, Place and the Infobahn. Cam- , : The (1996) Being Digital. Pallasmaa, J. (1996): The Eyes of the Skin: Architecture and the Senses. (1996/1978) Livet en bruksanvisning. (1957) Om at opleve arkitektur. Sassen, S. (1994) Cities in a World Economy. Sax, U. (1989) Den vita staden. Monografier utgivna av 86 Soja, E. (1989) Postmodern . The reassertion of space in critical social theory. Trägårdh, L. (1999) Det civila samhället som analytiskt begrepp och politisk slogan, i Amnå, E., red. (1995) Life on the Screen. Identity in the of the Internet. Waldenfels, B. (1985): In den . Weiser M., & . (1997) The Coming of Calm Techno- logy. J., and Metcalfe R. M.: Beyond Calculation – the next fifty years of computing. : , p. , F. (1997) Arkitekturens ismer. (1994) Mellan hemmet och världen. Om rum och möten i 40- och 50-talens hyreshus. (1996) Local and Virtual Realities: The Spatiality of Dwelling in the of . I , M. ): Evolving Environmental Ideas. Changing Ways of Life, Values and Design Practices. 14th conference of the Interna- tional Associaltion for People-Environment Studies. & , C. (1996) Huset vid ån – ett bostads- experiment vid områdesförnyelse. (1998) Kommunikation och rumslighet. Hur infor- mationstekniken förändrar vardagens rum. Slutrapport till FRN. , , , K. & , W. (1998) of Events or Splendid Isolation. Home as a Context for Teleworking. Virilio, P. (1995) Speed and Information, Cyberspace Alarm. Inter- net 970125: virilio.htm Virilio, P. (1996/1989) Försvinnandets estetik. : Korpen Z.mag@zine 1995. Nr 1, 1995. dr i etnologi vid med en avhandling om Arbetarrörelsens musik. docent i Museiveten- skap vid , med bl.a. ett arbete kring Historia, museer och nationalism. Arbetar som avdelningschef på , med bl.a. ansvar för all dokumentation och forsk- ning. dr, arbetar på Talboks- och punktskriftsbiblio- teket (TPB) där hon är ansvarig för forskning och utveckling av tak- tila bilder och kartor. Hon har bl. a. initierat produktionen av taktila bilderböcker för barn med synskador liksom forskning kring dessa. Doktorsavhandlingen Tactile pictures. Pictorial representa- tions for the blind 1784–1948, behandlar bildåtergivning för synska- dade ur ett historiskt perspektiv. har drivit TPB:s samarbete med kring – inte se men röra. En utställning för synskadade och seende (1994), samt det internationella symposiet in Museums (1998). För närva- rande genomför hon ett samarbetsprojekt med Kommunikations- forskningsberedningen (KFB) rörande bilden i pedagogiska multi- mediaprogram, Bilder som klargör och roar. Bildens roll i läromedel förr och . Hon är även verksam som forskare och lärare vid Konst- och bildvetenskapliga institutionen vid universi- tet. är docent i litteraturvetenskap vid universi- tet och teaterkritiker i , f.d. kulturchef på , dramaturg på i . Har på teaterns område publicerat bl.a. Jorden rör sig! liv – från text till teater (1983), Modernismen, Per och Lorens- bergsteatern i Nolin, red. Lorensbergsteatern (1991), Mellan scenkonst och journalistik – om teaterkritikens utmaningar i Försök om teater (1998). Bland övriga arbeten: Bööks 30-tal. En studie i ideo- logi (diss. 1976), Jag har speglat århundradet. En bok om Per (1996). , är journalist, utexaminerad vid JMG i . Sin vik- tigaste skolning i journalistik fick hon som lokalreporter på i . Fram till verkade hon som chef för kultur-, nöjes- och featurematerialet på FLT, . jobbade hon som skrivande chef först för ungdoms- och nöjesbilaga Aveny, sedan för Gränslöst som hon även ansvarade för uppbyggnaden av när den tillkom 1994. Hon har skrivit mest om dans, bildkonst och arkitektur samt även studerat arkitektur vid i , suttit medlem i kritikerjury, medverkat i juryn för stifelsen ARKUS tävling i arkitekturkritik, och fått GP-fotografernas pris Guldrullen för främjande av god bildjournalistik. är universitetslektor i kultur och medier vid Linkö- pings universitet, Campus . Han disputerade vid tema Kommunikation, , 1989, på en avhandling om musikliv och medier i . Efter en sejour som producent vid musikradion (Riksradions P2) har han i stor utsträckning vistats i där han med empiriskt material från musiklivet forskat kring kreolisering, kulturflöden, samt brytningarna mellan tradition och modernitet och mellan nation och etnicitet. , är bildvetare och fil. dr i Kommunikation. Hon disputerade på . Om estetik och identitetsarbete vid Tema Kommunikation, universi- tet. arbetar hon som forskare vid Konst- och bildvetenskapliga institutionen, , där hon dri- ver forskningsprojektet – modefotografier som bildform och kommunikation. Hon har undervisat och föreläst i många sammanhang särskilt om estetik och ungdomskultur, bild och feministisk teori. är professor i konst- och bildvetenskap vid universitet och var –96 professor i visuell kommunikation vid . Är specialiserad på de reproduktiva konstarternas och de instrumentella bildernas kunskapsteori och sociokulturella roll särskilt under 1800- och 1900- talen. Har dessutom genomfört eller varit medansvarig för flera forskningsprojekt med inriktning på demokrati- och delaktig- hetsperspektiv, såsom bl.a. Folkrörelsernas bildsyn, Tro mot tradition: den frikyrkliga identiteten, Arbetarrörelsen och språket samt ett projekt om Lätt . Har innehaft en rad uppdrag inom nationella forskningsråd och är f.n. ordförande i kommunikationskommitté. är professor i etnologi, särskilt europeisk, vid , där hon också har uppdrag som prorektor. Hon har framför allt ägnat sig åt forskning om arbetarkultur och har bland annat publicerat böckerna Från yrkesfamilj till klassgemenskap. Om bagare i –1919 (1987), Arbetarkultur – 1890 (1990) och Larsmässemarknaden. En folklig karneval i 1800- talets (1994). Därtill kommer ett stort antal artiklar om olika aspekter av arbetarkultur, kulturbegrepp och kunskapsbildning. I sin nuvarande forskning ägnar hon sig åt årets och livets högtider bland städernas arbetarklass fram till . Hon leder också projektet , moral och kunskap vid universitet. (f. 1946) är professor i biblioteks- och informations- vetenskap vid med kulturpolitik som forskings- fält. Han är redaktör för , veten- skaplig rådgivare för och har skrivit ett antal böcker och artiklar om kulturpolitik och kulturinstitutioner. Arbetar med en bok om kulturpolitik, kulturinstitutioner och demokrati. är arkitekt och teknologie doktor i byggnadsfunk- tionslära. Han är verksam som forskare vid , Lunds universitet och disputerade på avhandlingen hemmet och världen – om rum och möten . Hans forskning innefattar människors vardagsliv, hemmet som levt rum, bostads- förnyelse och boinflytande, filosofiska och samhällsvetenskapliga teorier om rum. De senaste årens forskning gäller kommunikations- medias inverkan på rummet med tillämpningar bl.a. på distansarbete i hemmet och utformning av arbetsplatser i samverkan med de anställda. Maktdelning (SOU 1999:76) Demokrati och medborgarskap (SOU 1999:77) Politikens medialisering (SOU 1999:126) Demokratins estetik (SOU 1999:129) Medborgarnas erfarenheter (SOU 1999:113) Det unga folkstyret (SOU 1999:93) IT i demokratins tjänst (SOU 1999:117) Civilsamhället (SOU 1999:84) Globalisering (SOU 1999:83) XDemokratins trotjänare – lokalt partiarbete förr och nu (SOU 1999:130) Marknaden som politisk aktör (SOU 1999:131) (SOU 1999:132) (SOU 1999:121)