sou · GNB327d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Därmed har också kommunen själv stora möjligheter att genom sitt agerande avgöra i vilken utsträckning utredningens förslag leder till en ökning av heltidsarbetslösheten resp. i vilken utsträckning man organiserar om arbetet så att de deltidsarbetslösa får anställning . De som inte kan få anställning i enlighet med sina önskemål i kom- munen eller hos den arbetsgivare i övrigt som är aktuell får enligt utredningens förslag möjlighet till omställningsprogram på heltid inriktat mot annat arbete på orten, till eget företagande på orten eller annat arbete på annan ort där efterfrågan är större. Genom att efterfrågan inom de kommunala sektorerna kommer att öka dramatiskt över hela landet bör möjligheterna vara goda. 2Utredningens uppläggning och arbete Arbetsmarknaden i har genomgått stora förändringar . Ett av uttrycken för dessa förändringar av ökningen av anställningar som skiljer sig från den gängse , fast heltid. Dessa anställningar kallas ofta atypiska. Två av de vanligaste formerna är deltidsarbete och tidsbegränsade eller tillfälliga anställningar. Som andel av de sysselsatta har de deltidsarbetande minskat med ungefär en procent . har drygt 900 000 personer deltidsarbete i . De deltidsarbetslösa har däremot ökat kraftigt. Ökningen har varit särskilt stor för dem som är inskivna vid Arbetsförmedlingen, varav en mycket stor andel uppbär fyllnadsersätt- ning från arbetslöshetskassan. Den gruppen har tredubblats . Merparten av de deltidsarbetande finns inom den offentliga sektorn. Även handel och hotell och restaurang har många deltidsarbetande. Både deltidsarbete och deltidsarbetslöshet domineras helt av kvinnor. De tidsbegränsade anställningarna har blivit allt fler . kraftiga lågkonjunktur har nyanställningarna dominerats av tillfälliga anställningar. har en halv miljon svenskar en tidsbegränsad anställning. Alla fakta tyder på en fortsatt ökning och en förskjutning från mer fasta tillfälliga jobb som vikariat, till mer lösa former, som projektanställningar och behovsanställningar. De tillfälligt anställda finns framför allt inom vård och omsorg, handel samt hotell och restaurang. Rätten till arbetslöshetsersättning för de deltidsarbetande är begrän- sad i tiden. Den som har en tillsvidareanställning på deltid får ersättning under längst en ersättningsperiod, dvs. Ersättningsperioden för deltidsarbetslösa med tillsvidareanställning kan i princip sträcka sig över , om den deltidsarbetslöse tar ur fyllnadsersättning . För den som har tillfälligt deltids- 20 Utredningens uppläggning och arbete arbete eller är arbetslös mellan två tillfälliga anställningar finns ingen tidsbegränsning. Den nuvarande arbetslöshetsersättningens uppbyggnad förutsätter i princip att människor har fasta anställningar på heltid eller, när de arbetar - om än tillfälligt - har arbete i den omfattning som de önskar. Den ökning av antalet deltidsarbetslösa och av tillfälligt anställda som ägt rum och de konsekvenser denna utveckling har för enskilda berörda och för kostnaderna för arbetslöshetsersättningen utgör bakgrunden till denna utredning. Utredaren ska beskriva och analysera utvecklingen av deltidsarbeten och tillfälliga arbeten . Om analysen visar att omfattningen på deltidsarbeten och tillfälliga anställningar har förändrats ska orsakerna till detta bedömas. Det kan t.ex. röra sig om kon- junkturella eller strukturella förklaringsfaktorer. Sektorer och branscher där deltidsarbete och tillfälliga anställningar är särskilt vanliga eller tenderar att öka ska identifieras. Analysen ska också omfatta en bedömning av vad reglerna i arbetslöshetsförsäkringen har inneburit för utbud och efterfrågan på deltidsarbeten och tillfälliga anställningar och hur förändringar i lag- stiftningen kan ha påverkat utvecklingen. I uppdraget ingår också att beskriva hur förekomsten av deltids- arbeten och tillfälliga anställningar kan komma att utvecklas . Branscher och sektorer där dessa anställ- ningsformer kan väntas bli vanligare ska identifieras. Utredaren ska också undersöka vad en utveckling mot fler deltidsarbeten samt korta och tillfälliga anställningar kan innebära för personer med den svagare ställning på arbetsmarknaden. En beräkning ska göras av vad föränd- ringarna kan innebära för kostnaderna för arbetslöshetsersättningen. Utifrån resultaten av analysen ska utredaren överväga om några ändringar är motiverade i de nuvarande reglerna för rätt till arbetslös- hetsersättning för dessa grupper. Enligt direktiven ska utredningen i olika avseende belysa tillfälliga arbeten respektive anställningar. Tillfälliga anställningar är en mer av- gränsad benämning än tillfälliga arbeten, som även innefattar företagare. Bland företagarna finns även de som arbetar som uppdragstagare. Utredningens uppläggning och arbete 21 Utredningen har valt att enbart i mycket begränsad omfattning redovisa uppgifter avseende företagare och uppdragstagare. Inte heller har utredningen särskilt fördjupat sig i vissa former av anställningar inom kultursektorn. Skälet till det är att utredningen be- dömt att dessa former av arbeten har belysts i andra samman- hang. Utredningen ska föreslå ändringar i de nuvarande reglerna om rätt till arbetslöshetsersättning. Vid arbetet har utredningen konstaterat att vissa grupper har en utsatt ställning i flera olika avseenden. Denna ställning skulle kunna stärkas genom åtgärder som inte i första hand ligger inom försäkringens område. En möjlighet är t.ex. att genomföra förändringar i anställningsskyddslagen. Utredningen har dock inte haft i uppdrag att föreslå sådana förändringar. Utredningen har heller inte lämnat förslag till ändring av inträdes- villkoret i arbetslöshetsförsäkringen. Inträdesvillkoret ändrades eller rättare sagt preciserades fr.o.m. . krävdes bl.a. att den som ansökte om medlemskap arbetade i genomsnitt minst . Någon enhetlig praxis fanns inte avseende genomsnittet skulle beräknas. krävs att arbetet, , ska ha bedrivits under en samman- hängande period av och att arbetet fortfarande bedrivs i denna omfattning. Även om arbetslöshetskassorna anser att villkoret fört med sig ökad administration har utredningen bedömt att inträdesvillkoret är väl avvägt med tanke på konstruktionen av det nuvarande arbetsvillkoret. Vidare har utredningen inte särskilt analyserat förekomsten och ut- vecklingen av säsonganställningar. Skälet till det är att utredningen bedömt att denna sorts anställningar kartlagts i tillräcklig grad. På uppdrag av skrev en rapport om säsongvariationer i utbetald ersättning från arbetslöshetskassor. Rap- porten ingår i SOU 1996:150 och av den framgår bl.a. vilka yrkesgrup- per som har säsongsmönster och att det finns tydliga säsongsmönster i arbetslösheten. Slutligen kommer utredningen i kapitel 14 att diskutera flera möjliga lösningar som kan genomföras på frivilligt basis. I samma kapitel dis- kuteras även andra förslag till förändringar som utredningen har bedömt som intressanta men som kräver mer omfattande utredning. Dessa förslag rör bl.a. statsbidragssystemet och olika tröskel- och mar- ginaleffekter som uppstår på grund av samverkan mellan olika bidrags- system och skattesystemet. Utredningen har inte närmare redovisat uppgifter om dessa ekonomiska effekter. 22 Utredningens uppläggning och arbete 2.3Arbetets inriktning och uppläggning Utredningen påbörjade sitt arbete . Redan i inledningsskedet stod det klart att befintlig statistik inte täckte det behov av fakta som krävdes för att göra de i direktivet efterfrågade analyserna. Utredningen utarbetade därför, i samverkan med SCB, ett antal tilläggsfrågor till AKU-undersökningen . Utredningen har också valt att göra ett antal djupintervjuer kring deltidsarbete och deltidsarbetslöshet på fyra orter i landet. Intervjuerna har gjorts med ett begränsat antal deltidsarbetslösa, arbetsförmedlingen och arbetsgivare. Intervjuundersökningen utfördes av . Utredningen har också bearbetat specialkörningar från AMS data- baser, den s.k. Händel-databasen samt uppgifter från den årliga Ser- vicemätning som AMS gör bland arbetssökande och arbetsgivare. För beräkning av de ekonomiska konsekvenserna har även uppgifter från arbetslöshetskassornas databas, , använts. Utredningen har också gjort en kartläggning över deltidsarbete och tillfälliga anställningar i ett antal EU-länder samt . Under utredningsarbetet har utredningen hämtat in in synpunkter från berörda parter på arbetsmarknaden och Arbetslöshetskassornas . Utredningen har i detta sammanhang haft löpande kontakter med kontaktpersoner från LO, , och , , , , , , , , samt Ungdoms- styrelsen. Därutöver har , och kontaktat utredningen för att delta i diskussioner och lämna synpunkter. Utredningen har, i enlighet med direktivet, samrått med Arbets- marknadsstyrelsen. Utredningens arbete avslutas . 3 Utvecklingen på arbetsmarknaden Ny tid kräver nya attityder Vi har talat mycket om sysselsättning och arbetslöshet - förklarligt med tanke på de stora förändringarna på arbetsmarknaden. Många är utan arbete, särskilt i vissa regioner och vissa grupper; yngre och äldre, kvinnor lågutbildade och felutbildade. Kommer det att finnas tillräckligt med jobb ? En allvarlig fråga som ofta får allvarliga svar. Det finns emellertid några andra aspekter som vi borde tala mera om. För- ändringarna handlar inte bara om hur många som kommer att ha arbete och hur många som inte kommer att ha det, kortare eller längre tider av livet. Det handlar också om att vi kommer att ha en helt annan arbetsmarknad än vi är vana vid. Ja, framtiden är redan här. Den gamla bilden av svensk arbetsmarknad - en bild som ännu är levande för många - är att unga människor går ut på arbetsmarknaden efter avslu- tad (!)utbildning. Männen är sedan på arbetsmarknaden fram till 65-års- åldern, kvinnorna också fast många gör barnavbrott och många arbetar bara deltid. En del arbetar kanske på samma ort, kanske till och med i samma företag, hela livet. Och många är i industrin, även om den andelen minskar. Den nya bilden av svensk arbetsmarknad är annorlunda. Arbetsmarknaden ser ut på ett helt annat sätt - redan, och ännu mera . Vi kan inte längre tala om avslutad utbildning, hur lång och bra den än skulle vara. Det handlar om fortsatt utbildning, hemma, i skolan, på arbe- tet, på högskola, kanske utomlands. Det handlar om flextider, inte om 8- 5 eller 08.15- 16.40. Kanske arbetar en i familjen 7- 14, en annan 18- 01. Det handlar om att växla mellan heltid och deltid, mellan att vara anställd och vara företagare, kanske båda . Det handlar om hemarbete och distansarbete och arbete på konventionella arbetsplatser. Det handlar om att vara projektanställd och att jobba i personaluthyrningsföretag. Det handlar om - låt oss vara realister - såväl svart som vitt arbete. Det handlar om trista och lågbetalda jobb och om utvecklande och spännande jobb, kanske i internationell miljö. 24 Utvecklingen på arbetsmarknaden Vad betyder sådana förändringar för människorna, för företagen, för sam- hället? Ja, vi har byggt på att de allra flesta vuxna har ett jobb och ganska fasta jobb, huvudsakligen på heltid - att de betalar skatter och avgifter till våra trygghetssystem. Det gäller ju att samla pensionspoäng för de allra flesta åren . Men det bygget håller inte längre och kommer än mindre att göra det . Vad betyder denna nya arbetsmarknad för vårt familjeliv och vårt boende, för våra skolor, vår sociala omsorg om barn och äldre, för våra lagar om arbetstid, semester och arbetsrätt, för våra allmänna försäkringar, särskilt våra framtida pensioner? Hur skall vi klara finansieringen då den gamla bilden inte längre stämmer? Och hur skall den genomorganiserade svensken klara omställningen från det fasta till det rörliga sättet att leva? Visst, det finns ju mycket spännande i det nya, men kan vår medel- åldersgeneration klara denna omställning, socialt, ekonomiskt? Detta måste vi också debattera. Det handlar om att ändra lagar och finan- sieringssystem. Det kanske går. Men det handlar också om att ändra attityder och värderingar. Och det är svårare. Det är som, i en debattartikel i , har fångat utvecklingen på arbetsmarknaden på ett - enligt utredningen - både insiktsfullt och spännande sätt. Precis som Mundebo konstaterar har mycket av den arbetsmark- nadspolitiska debatten handlat om hur sysselsättningen och arbetslösheten har förändrats och mindre om andra stora föränd- ringar på arbetsmarknaden. För att kunna analysera dessa stora föränd- ringar, vilket till en del är utredningens uppdrag, krävs dock en bak- grundsbild i form av sysselsättnings- och arbetslöshetsutvecklingen. präglades av minskande sysselsättning och ökande arbetslöshet. Utvecklingen vände relativt snabbt och resten av kännetecknades av låg arbetslöshet. förändrades dock situationen på arbetsmarknaden radikalt. Lågkonjunkturen som följde medförde en – efter svenska förhållanden – exceptionellt hög arbetslöshet. Näringslivets efterfrågan på arbetskraft minskade mycket kraftigt och varslen om uppsägningar ökade explosionsartat. inleddes omstruktureringar och bespa- ringsprogram inom den offentliga sektorn med minskad sysselsättning som följd. Arbetslösheten drabbade härigenom alla sektorer och yrkes- grupper på arbetsmarknaden. Lågkonjunkturen medförde också stora förändringar på arbetsmark- naden, i form av omstruktureringar inom såväl privat som offentlig verksamhet. Sedan lågkonjunkturen har också vissa atypiska anställ- ningar, dvs. anställningar som skiljer sig från fast anställning på heltid, 1 IVA-Aktuellt nr 5/98. Utvecklingen på arbetsmarknaden 25 Det gäller särskilt de tidsbegränsade anställningarna som har ökat markant under krisen , framför allt som andel av syssel- sättningen. Deltidsarbetet har däremot minskat . Vikariatsanställning är fortfarande den vanligaste formen av tidsbe- gränsad anställning, men den har minskat. Den stora expansionen har ägt rum inom behovsanställningar och projektarbete. Behovsanställ- ningar förekommer framför allt inom handel, hotell- och restaurang- verksamhet samt inom vård och omsorg. Projektanställningar är vanliga inom i stort sett alla sektorer inom näringslivet. 3.1Utvecklingen på arbetsmarknaden i stort var den ekonomiska utvecklingen svag i , vilket till stora delar var en följd av den internationella utvecklingen och den andra oljekrisen. De stora devalveringarna omkring bidrog till att vända utvecklingen och resten av gick i högkonjunkturens tecken. drabbades av en mycket djup lågkon- junktur. Tillväxten, mätt som den reala förändringen i bruttonational- produkten (BNP), försvagades kraftigt av 1990- talet jämfört med slutet av . Som framgår av figur 3.1 drab- bades betydligt hårdare än genomsnittet i OECD- och EU-län- derna. –1993 var BNP-tillväxten negativ i . 26 Utvecklingen på arbetsmarknaden Årlig förändring av BNP 1985- 1997 i , EU och . Årlig förändring i BNP 1985–1997. -2,5 Källa , Economic Outlook, 1998 I var produktivitetsutvecklingen, mätt som BNP dividerat med det totala antalet arbetade timmar, jämfört med andra länder svag (med undantag ). Som visas i figur 3.2 var ökade produktiviteten kraftigt och . Därefter minskade tillväxttakten för att åter öka efter 1996. Produktivitetsutvecklingen i 1980- 1997. Utvecklingen på arbetsmarknaden 27 När industriproduktionen vände neråt fanns det ingen som kunde förutse hur stora effekter nedgången skulle få på arbets- marknaden. började dock varslen om uppsägningar att öka. Ökningen blev mycket kraftig och varslades mellan 15 000 och 20 000 personer. Först var antalet varsel nere på en något så när normal nivå igen. låg antalet varslade personer på omkring 5 000 . översteg antalet varslade personer 5 000 . Antal personer berörda av varsel om uppsägning, månads- värden 1980- 1998. Antal personer berörda av varsel, månadsvärden, 1980–1998. -80 -81 -82 -83 -84 -85 -86 -87 -88 -89 -90 -91 -92 -93 -94 -95 -96 -97 -98 Kraftig minskning av sysselsättning och arbetskraft minskade antalet sysselsatta med drygt 535 000 personer vilket motsvarar av sysselsättningen. Sysselsätt- ningen pressades därmed tillbaka till den nivå den låg på . (Se figur 3.4) ökade sysselsättningen något för att därefter minska igen. 28 Utvecklingen på arbetsmarknaden Arbetskrafts- och sysselsättningsutvecklingen 1970- 1998. Arbetskraftens och sysselsättningens utveckling –1998, årsmedeltal. Källa: SCB: Figur 3.4 visar att också arbetskraften minskade under lågkonjunk- turen, dock inte lika dramatiskt som sysselsättningen. Det var framför allt ungdomarna som minskade sitt deltagande i arbetskraften. Till en del kan detta förklaras av att allt fler ungdomar studerar längre och därmed inte ingår i arbetskraften. Inte heller personer i arbetsmarknads- utbildning, arbetslivsutveckling (ALU) eller ungdomspraktik räknas in där, till skillnad från personer i t.ex. beredskapsarbeten. ökade arbetskraften något. hade , i förhållande till många andra en stor andel av befolkningen i arbetskraften. Förändringarna på den svenska arbetsmarknaden under de senaste åtta- tio åren har dock med- fört att det relativa arbetskraftsdeltagandet i numera ligger mycket nära OECD-genomsnittet. Länder som , och har en större andel av befolkningen i arbetskraften än vad har. Se figur 3.5. Utvecklingen på arbetsmarknaden 29 Arbetskraftsdeltagandet i relation till befolkningen 16- i och vissa 1997. Arbetskraftsdeltagande i relation till befolkningen (16–64) år i , och i vissa 1997. Källa: , Economic Outlook, 1998 I är kvinnornas arbetskraftsdeltagande nästan lika högt som männens, därvidlag ligger de svenska kvinnorna högt i ett internationellt perspektiv. har också ett förhållandevis högt arbetskrafts- deltagande i åldrarna 55- . Störst sysselsättningsminskning inom tillverkningsindustrin Som tidigare nämnts påverkade lågkonjunkturen nära nog alla typer av verksamheter och anställda. Sysselsättningen påverkades dock olika inom olika sektorer på arbetsmarknaden. Figur 3.6 ger en bild av hur sysselsättningen inom tillverkningsindustrin har utvecklats . Som tydligt framgår, minskade sysselsättningen mycket kraftigt för att plana ut . När den åter började öka omkring 1994 var det många som förespådda att lågkonjunkturen var över. Så visade sig dock inte vara fallet. Efter en ökning av antalet sysselsatta har sysselsättningen åter planat ut på en nivå som ligger betydligt lägre än . 30 Utvecklingen på arbetsmarknaden Antal sysselsatta inom tillverkningsindustrin 1980- 1998. Antal sysselsatta inom tillverkningsindustrin. Källa: SCB, Inom privata tjänster ökade sysselsättningen successivt . Under lågkonjunkturen minskade an- talet sysselsatta men inte alls lika kraftigt som inom t.ex. tillverk- ningsindustrin. Omkring 1994 kom en viss ökning. Därefter har syssel- sättningen inom privata tjänster legat på en ganska jämn nivå, för att öka något. Se figur 3.7. Antal sysselsatta inom privata tjänster, 1980- 1998. Antal sysselsatta inom privata tjänster. Källa: SCB, Utvecklingen på arbetsmarknaden 31 Även de offentliga tjänsterna minskade under lågkonjunkturen. Efter lågkonjunkturen har minskningen fortsatt, som ett resultat av de omfattande neddragningarna inom framför allt kommuner och landsting. ökade dock antalet anställda i offentliga tjänster något. Antal sysselsatta inom offentliga tjänster 1980- 1998. Antal sysselsatta inom offentliga tjänster Årsmedeltal Källa: SCB, Från att ha varierat mellan en och tre- under nästan hela 1970 och 1980-talen, ökade arbetslösheten dramatiskt i början av 1990- talet (se figur 3.9). Den öppna arbetslösheten steg från till under loppet av . uppgick arbetslösheten till av arbetskraften eller 450 000 personer. Det kan jämföras med början av 1990 då 55 000 eller av arbetskraften var arbetslös. förbättrades läget något för att åter förvärras . har situationen på arbetsmarknaden förbättrats påtagligt. Som figur 3.9 visar ökade även antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kraftigt . 32 Utvecklingen på arbetsmarknaden åtgärder i procent av arbetskraften, 1970- 1998. Arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder i procent av arbetskraften, årsmedeltal 1970–1998. Källa: SCB, AMS Som framgår av figur 3.10 låg arbetslösheten i betydligt lägre än genomsnittet i både OECD- och EU-länderna och . Genom den kraftiga ökningen hamnade den svenska arbetslösheten en bra bit ovanför OECD-genom- snittet. var den svenska öppna arbetslösheten ungefär lika hög som den genomsnittliga öppna arbetslösheten inom EU. Arbetslösheten i , EU och 1970- 1998. EU (genomsnittlig) och (genomsnittlig) 1970 – 1997. Källa: , Employment Outlook 1998 Utvecklingen på arbetsmarknaden 33 Den ökande arbetslösheten i drabbade ungdomarna hårt. minskade sysselsättningen för åldersgruppen 16- och med för gruppen 20- . I har männen drabbats hårdare än kvinnorna av arbetslös- heten (se figur 3.11). Den främsta förklaringen ligger i att merparten av de arbetstillfällen som gått förlorade fanns inom industrin och bygg- nadssektorn där främst män var sysselsatta. Skillnaden mellan könen har dock minskat . Arbetslösa män och kvinnor 1980- 1998. Arbetslösa män och kvinnor i procent av arbetskraften, –1998, Källa: SCB: var arbetslösheten bland lågutbildade högre än bland högutbildade i . Denna tendens förstärktes kraftigt . Figur 3.12 visar att arbetslösheten bland personer med högst folk- eller grundskola låg på 1997 medan den bland högskole- och universitetsutbildade stannade på . Figuren visar emellertid också att arbetslösheten bland personer med högskoleutbildning har ökat mycket kraftigt –1997. Denna utveckling skiljer sig i hög grad från utvecklingen , då arbetslösheten bland akademiker aldrig översteg . 34 Utvecklingen på arbetsmarknaden Relativ arbetslöshet inom olika utbildningsnivåer, 1980- 1998. Relativ arbetslöshet inom olika utbildningsnivåer enligt 1980–1998, årsmedeltal. Högst folksk,grundskola Högst högskola, universitet Källa: SCB, 3.2Stora förändringar på arbetsmarknaden Parallellt med - och i vissa fall som en följd av - sysselsättnings- och arbetslöshetsutvecklingen har stora förändringar ägt rum på arbets- marknaden. Antalet fast anställda har minskat kraftigt medan antalet och andelen tidsbegränsat anställda har ökat. hade drygt en halv miljon människor en tidsbegränsad anställning. Det motsvarar av antalet anställda. Ett tydligt inslag i antalet nyanställningar är att den övervägande andelen av dessa är tidsbegränsade arbeten. Det är främst behovsan- ställningar men också projektanställningar som har ökat och de svarar vardera för en femtedel av de tidsbegränsade anställningarna. Vikariat, som var den dominerande formen av tidsbegränsad anställning, har successivt minskat i omfattning även om den till antalet är den största. Minskningen av antalet fasta anställningar och ökningen av tidsbe- gränsade har berört alla näringsgrenar utom finans- och företagstjänster. Där har även antalet fasta anställningar ökat, delvis som en följd av outsourcing inom delar av industrin, delvis som en följd av den expanderande IT-branschen. Hotell- och restaurangverksamheten är den näring som har flest tidsbegränsat anställda, ca en tredjedel av de anställda. Höga andelar finns också inom kommunernas hemtjänst och inom delar av handeln. Utvecklingen på arbetsmarknaden 35 Arbetsgivarna menar att utvecklingen är en nödvändig anpassning till nya konkurrenssituationer och ökade kundkrav. Globaliseringen av ekonomin har skapat ett internationellt beroende och ökad konkurrens från omvärlden. Informationsteknologin och investerares krav på bättre avkastning har påskyndat utvecklingen med att organisera verksamheten på ett mer flexibelt och kundanpassat arbetssätt. Det innebär att gamla tiders lageruppbyggnad ersätts med en just-in-time-organisation. Kundernas efterfrågan varierar över tiden och det blir alltmer nödvändigt att kunna variera både antalet anställda vid arbetstoppar och att variera arbetstiden så att den passar kunden. Inom offentlig sektor har de allt mer begränsade resurserna under 1990- talet lett till omprövningar av de offentliga åtagandena.