sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — bemyndigade regeringen chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att bl. a. föreslå sådana åtgärder som medför att personer med utländsk bakgrund får en lika behandling när de vill starta och utveckla egna företag. Med stöd av bemyndigandet förordnade dåvarande chefen för rikesdepartemententet statsrådet lands- hövding som särskild utredare. Till experter förordnades verkställande direktören , finansieringsansvarig , verkställande direktören , fil , departementssekreteraren , kanslirådet , bankdirektören , fil , eko magistern och mot etnisk diskriminering . Till huvudsekreterare förordnades fr.o.m. jur kand. . Civil ek förordnades till sekreterare och fil den 1- . Härmed överlämnas betänkandet Invandrare som företagare - För lika möjligheter och ökad tillväxt från Utredningen om företagande för personer med utländsk bakgrund. Särskilt yttrande har lämnats av . Utredningens överväganden och förslag ............................... Begreppen invandrare och invandrarföretag......................... Utredningens arbetssätt och betänkandets uppläggning ....... historik och vissa statistikuppgifter...... Några grundläggande utgångspunkter ........................................ Höga inträdesbarriärer till det svenska samhället ................. behöver nya företag ................................................ Säråtgärder eller generell tillväxtpolitik ............................... 5.1.1 Några frågor om tolkningen av direktiven................ Otillbörlig särbehandling?..................... Hinder som möter personer med invandrar- Svensk nationell rätt ............................................... 5.2.5Ny lag om åtgärder mot etnisk diskriminering i 5.3Ärenden hos Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO)................................................................................... .........Krav på viss folkbokföringstid i m.m Uppgifter till grund för kreditupplysning 5.4Upplevelser av etnisk diskriminering av företagare med 5.4.2 Upplevda hinder och svårigheter.. ........................... 78 5.4.3 Några kommentarer från banker och bank- anställda över svårigheter med kontakter med invandrare.. ............................................................ 79 Utredningens generella överväganden och förslag ................ 5.5.1 Ändring i verksförordningen m.m............................ 5.5.2 Ändring av straffbestämmelsen om olaga 5.5.4 Rätt för förvärvare av rörelse att få överta hyresrätt till den lokal där rörelsen drivs.................. Forskning och statistik............................................ Eget företagande i ett regionalpolitiskt perspektiv ...................... Behovet av ett makroperspektiv på eget företagande ............ Flyktingmottagande och tidiga hinder för eget företagande ... 6.2.1 Tidig stimulans till eget företagande saknas............. 6.2.2 Bristande samverkan och generellt glapp mellan SFI och arbetsmarknadsåtgärder ............................. 6.3Ersättningssystemens socialpolitiska inriktning hämmar stimulans till eget företagande ............................................. 6.3.2 Splittrade resurser hindrar helhetssyn...................... Socialpolitik hindrar resursutnyttjande .................... 6.3.4 Behovet av ett tillväxtinriktat ersättningssystem ...... 6.3.5 Ett regionalt system för överenskommelserna mellan staten och kommunerna ............................. Överväganden och förslag ................................................. Svårigheter för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag.............................................................. - motiv och möjligheter .................. Invandrares särskilda svårigheter .......................... 7.1.3 Språk, kulturella barriärer och nätverk.................. 7.1.4 Kontakter med myndigheter, organisationer m.fl.... 7.1.5 Ekonomiska förutsättningar för invandrare att starta företag ................................................... 7.1.6 Några exempel på lokala initiativ för att stimulera 7.1.6.3 Företagshuset i ....... 7.1.6.4 Lokal arbetsmarknad och företagande i Utredningens överväganden och förslag ............................ Utbildning och konsultstöd ................................... Finansiering och andra finansiella tjänster ................................ Utredningens överväganden och förslag ............................. Finansieringsfrågorna är centrala .......................... 8.2.2 Medför bankernas konkurrenssituation och arbets- sätt nackdelar för invandrarföretaget? Bättre bankkontakter etableras.............................. Nytänkande hos banker......................................... Standardiserade beslutsmodeller - credit scoring .. 153 Nya åtgärder för ökade kontakter med in- Tvistlösning mellan en bank och dess före- Övriga förslag för att stärka småföretagandet........ Tillväxt och framgångsrika invandrarföretag............................ Allmänt om tillväxtföretag ................................................ Uttalanden om problem, möjligheter m.m. från Faktorer för framgång - synpunkter och förslag från intervjuade invandrarföretagare ..................... 10 Finansiering och vissa konsekvenser av utredningens Finansiering av utredningens förslag .................................. Vissa konsekvenser av utredningens förslag ....................... Invandrarföretagande ......................- några grundläggande fakta Från ............invandrarföretagsamhet till generell tillväxtdynamik Två ....................................................exempel på lokala initiativ allmänna råd om riktlinjer för hantering av etiska ...........frågor i institut som står under inspektionens tillsyn Några ....................................exempel på framgångsrika företag Inlägg ....................................................från några forskare m.fl Utredningen om Särskilda hinder för personer med utländsk bakgrund att starta och utveckla egna företag (In 1998:1) tillsattes efter beslut av regeringen . Utredningen har antagit namnet Före- tagande för personer med utländsk bakgrund. I direktiven för utred- ningen, som bifogas som bilaga 1, anges bl.a. följande. Regeringen har i budgetpropositionen för bedömt att det är en högt prioriterad uppgift att underlätta skapandet av nya arbetstill- fällen. startades ca 28 000 helt nya företag. Personer med utländsk bakgrund svarade för en femtedel av dessa företagsetableringar. Mot bakgrund av svårigheter att komma in på arbetsmarknaden kan många personer med utländsk bakgrund förmodas vilja starta eget. Invandrare möter flera problem vid nyetableringar. Ett sådant kan vara att få krediter. Det finns exempel på att företagare med invandrar- bakgrund, vilka nekats ett mindre lån trots betydande säkerheter kunnat lämnas. Utredningen skall enligt direktiven studera invandrares kapital- anskaffning och kreditmöjligheter och därvid också belysa långivarnas handläggningsrutiner och kompetensförsörjning. Några särskilda bank- garantier eller etableringsstöd bör inte införas. Utredningen skall också studera om bristande kunskaper i svenska språket och kulturella hinder utgör hinder i samband med kapitalan- skaffning vid start och utveckling av företag. Vidare skall utredningen undersöka om det går att identifiera skillnader mellan företagare som upplevt hinder och de företag som varit framgångsrika. För att få problem och möjligheter belysta har utredningen haft kontakter med ett flertal företagare med utländsk bakgrund och med representanter för branschorganisationer. Utredningen har varit på besök i Internationella företagarföreningens (IFS) lokaler i . Ett seminarium med forskare m.fl. har anordnats. För att söka utröna skill- nader mellan företagare som upplevt hinder och svårigheter i sin verk- samhet och företagare som klarat av dessa hinder, har ett antal intervjuer gjorts med företrädare för sådana företag. Kapitalanskaffning och krediter är centrala frågor vid start och drift av företag. Utredningen har haft ett antal kontakter med företrädare för banker. Utredningen har också haft sammanträffanden med Svenska Bankföreningens arbetsutskott, där de fyra största bankernas kon- cernchefer utgör medlemmar, och representanter för bankernas fackliga organisationer. Frågor om finansiering och andra finansiella tjänster samt frågor om kontakter med myndigheter m.fl. har bearbetats av två arbetsgrupper bestående av experter i utredningen. I enlighet med utredningens direktiv har utredningen tagit hänsyn till arbete och de iakttagelser och den dokumentation som Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har gjort. Experten i utredningen B. har utarbetat Invandrar- företagande - några grundläggande fakta (bilaga 2). Vidare har exper- ten utarbetat Från invandrarföretagsamhet till generell tillväxtdynamik (bilaga 3). Dessutom har några framstående forskare m.fl. beretts tillfälle till inlägg, vilket berikat utredningens arbete. Dessa inlägg bifogas som bilaga 7 till betänkandet. Utredningen har haft 10 prokollförda sammanträden, varav ett i form av internatsammanträde . 1.3Utredningens överväganden och förslag Utvecklingen går mot en alltmer internationaliserad och omstrukturerad värld. Detta medför förändringar i befolkningsstrukturer och för- ändringar i ekonomiska förutsättningar. Förändringarna medför såväl problem som möjligheter. De länder som kan leda förändringarna i en riktning mot harmoni för landets befolkning och utnyttja det nya visio- nära och ekonomiska klimatet blir vinnare. Detta gäller såväl materiella som immateriella värden. Behovet av ökad sysselsättning är stort. Vinsten för samhället när en person går från arbetslöshet till arbete eller till eget företagande med egen försörjning uppgår till betydande belopp. För utredningen är den ena huvuduppgiften att lämna förslag vilkas genomförande leder till arbete genom eget företagande, dvs. få mänskliga och ekonomiska resurser att verka för tillväxt. Därvid står det ekonomiska perspektivet i centrum. Utredningens andra huvuduppgift är av allmänmänsklig och etisk natur. Personer med utländsk bakgrund har inte samma möjligheter som majoritetsbefolkningen att starta och driva företag. Detta har ibland en rent saklig bakgrund. Invandrare har i regel inte omgående tillräckliga kunskaper om landet, kännedom om rådande regelsystem m.m. för att kunna driva ett företag på lika villkor som majoritetsbefolkningen. Enligt utredningen bör en invandrare ges möj- lighet att lyfta upp sig från detta kunskapsunderläge. Men utöver detta underläge möter invandrare attityder och till och med direkt diskri- minering eller andra förhållanden som försvårar dennes integration i det svenska samhället och i affärslivet. Inträdesbarriärerna kan vara betydande. Dessa barriärer eller hinder består av regler, normer eller arbetssätt som utformats under majoritetsbefolkningens villkor och som medför nackdelar för personer som inte vistas så länge i landet. För att så snabbt som möjligt få till stånd en utveckling i den riktning som utredningens arbete skall leda till har, efter initiativ från utred- ningen, vissa resultat redan åstadkommits under utredningsarbetets gång. har i samverkan med utredningen utarbetat nya s.k. allmänna råd allmänna råd om riktlinjer för hantering av etiska frågor hos institut som står under inspektionens till- syn. I de allmänna råden sägs att de riktlinjer som instituten utarbetar på grundval av de allmänna råden, bl.a. skall präglas av god affärssed och konsekvent agerande, rättvis behandling av kundintressen vid intressekonflikt och lika behandling med avseende på t.ex. etnisk bak- grund. Svenska Bankföreningens arbetsutskott - i arbetsutskottet ingår koncerncheferna för de fyra största bankerna - har i samråd med utred- ningen uttalat en strävan efter ökade och förbättrade kontakter med invandrare för att möjliggöra ett ökat företagande bland dessa perso- ner. Det är utredningens uppfattning att sådana ställningstaganden får stor genomslagskraft , speciellt som kommersiella affärsskäl talar för en sådan utveckling. För att förbättra servicen till personer med utländsk bakgrund har några banker redan påbörjat ett arbete, bl.a. för förbättrad utbildning genom att ta in frågor i utbildningen såsom Problemställningar vid kreditgivning till invandrare. Även de bankanställdas största fackliga organisation, , har uttalat sitt stöd för ökad utbildning och andra åtgärder för ökad kunskap om personer med utländsk bak- grund för att dessa gruppers möjligheter att utnyttja finansinstitutioner- nas tjänster skall förbättras. Utredningen noterar med tillfredsställelse dessa uttalanden och åtgärder från bankernas och de bankanställdas sida. Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter I kapitel 3 lämnas ett historiskt perspektiv på invandrares företagande i . I kapitlet lämnas också vissa statistiska uppgifter om nuvarande förhållanden. Invandrarföretagare har , såväl i som internationellt, intimt hört ihop med handelns och ekonomins internationalisering. Synen på invandrarföretagande, dess förutsättningar, karaktär och konsekven- ser har, beroende på tidpunkt, skiftat. har de uppträtt som den framväxande kapitalismens pionjärer eller setts som frälsare i tider av ekonomisk kris och stagnation. Vissa perioder har invandrarföretagande och invandrarföretagare motarbetats och betraktats som hot mot inhemsk kultur, sysselsättning och företagare. På gott och ont har de fungerat som bärare och vägröjare för nya idéer, varor, produktions- och distributionsformer samt maktstrukturer. Med reservation för att all periodindelning är grannlaga kan man tala om tre perioder i det svenska invandrarföretagandets historia. Den första går från högmedeltiden . Den andra sträcker sig till . Den tredje slutligen omfattar efterkrigs- perioden. Vad landet efter ansågs behöva var arbetskraft inte kapitalstarka och duktiga invandrar- företagare. Arbetskraftsinvandrarna kom från , , och . Flyktingarna kom främst från de av Sovjet- unionen kontrollerade kommunistländerna i . Efter mitten av avtog den ekonomiska tillväxten, behovet av arbetskraft minskade som flyktinginvandringen mer och mer ökade i be- tydelse. Flyktingarna kom nu i stället främst från , Latin- och . Mot denna bakgrund skulle man kanske förvänta sig att invandrar- företagare och invandrarföretag var en ytterst marginell företeelse före Men den bilden stämmer inte riktigt. I motsats till småföretagare i övrigt ökade företagarna bland invandrarna. Det var inte förrän som efterkrigstidens svenskar på allvar upptäckte invandrarföretagarna och deras företagande. Hur var det möjligt? En förklaring kan vara att invandringen hade annorlunda karaktär och ekonomiska förutsättningar. Goda konjunkturer och stor efterfrågan på arbetskraft bidrog till att dölja invandrarföretagandet. Det faktum att småföretag- samheten generellt minskade i betydelse som en följd av näringslivets fortgående koncentration kan ha bidragit. Med ökande arbetslöshet, växande invandring från trädde såväl invandrarna, främlingarna, som deras företagande fram ur skuggorna. De blev dom. Vad som för många svenskar föreföll nytt hade i själva verket långa rötter i svensk historia. Det nya var det stora antalet invand- rarföretagare. Det har aldrig funnits så många invandrarföretagare som i det sena . Antalet invandrarföretag, dvs. företag som drivs av personer med ut- ländsk bakgrund, har ökat markant i . Det finns omkring 65 000 invandrarföretag, vilket motsvarar av småföretagsbeståndet1. Detta innebär att invandrare är underrepresenterade i förhållande till sin andel av befolk- ningen. Invandrare är dock välrepresenterade i gruppen nya företag. Personer med utländsk härkomst uppgår till en femtedel av alla nyföretagare och utgör därmed en viktig potentiell källa för entre- prenörskap i landet. Många invandrare kommer från länder där eget småföretagande är mer omfattande än i . Andelen företagare under bland samtliga invandrarföretagare är . Motsvarande andel bland övriga företagare är . Allt fler invandrare startar egna företag och i många fall lyckas de etablera sina verksamheter tack vare stor hjälp från familj, släkt och vänner samt hårda och långa arbetstider och låga inkomstkrav. Dessutom tjänar de som förebilder för andra invandrare och deras barn. Nuvarande ersättningsregler för starta-eget bidrag missgynnar starkt invandrare och övriga som ännu inte kommit in på den svenska arbetsmarknaden. 1 Företag med färre än 200 anställda. Invandrarföretagen återfinns främst inom tjänstesektorerna där de sysselsätter merparten () av antalet sysselsatta i invandrarföretagen. Den största och dominerade tjänstesektorn är handel, hotell och restaurang som sysselsätter nästan två femtedelar av alla anställda inom invandrarföretagen. Andelen företagare bland sysselsatta är mycket högre bland utomeuropeiska invandrare () än bland majoritets- befolkningen (). De regionala variationerna i invandrarföretagandet tycks i mångt och mycket vara en fråga om stad och land. Nästan två tredjedelar av alla invandrarföretag är lokaliserade till storstadsregionerna. ligger i en klass för sig med närmare två femtedelar av alla invandrarföretag, följt av och län och län med vardera . som drivs i form av enskild firma utgör hälften av samtliga invandrarföretag. Andelen kvinnor bland invandrarföretagarna uppgår till . De flesta invandrarföretag som startas förblir små och lokalt begrän- sade. Trots detta kan deras ekonomiska effekt summeras till en bety- dande samhällsnytta i termer av omsättning och sysselsättning. Vidare skapar de en vitaliserande lokal konkurrens och deras bidrag till den ekonomiska dynamiken kan vara mycket betydelsefull. Redan om man begränsar intresset enbart till sysselsättningseffekten framstår deras betydelse i ekonomin som mycket stor. Invandrarföre- tagen svarar för av alla sysselsatta i småföretag. Lägger man därtill deras andra direkta och indirekta bidrag till ekonomisk utveckling blir betydelsen ännu större. Det är mycket vanskligt att göra en internationell jämförelse med avse- ende på offentligt stöd till invandrarföretagandet. Eftersom det före- kommer många olika stödformer på olika nivåer och dessutom dessa förändras ständigt, blir det svårt att göra en sådan jämförelse. Det framgår dock klart att flera europeiska länder försöker stimulera in- vandrare och etniska minoriteter till att starta egna företag och därmed minska den så ofta mycket höga arbetslösheten bland invandrare och etniska minoriteter. Stödpolitiken täcker in ett spektrum av områden för att underlätta för dessa grupper, t.ex. genom att höja företagarnas kom- petens, reducera byråkrati och regleringar samt att förbättra de finan- siella betingelserna. Riktade stödinsatser till enbart invandrargrupper förekommer dock i mindre utsträckning i västeuropeiska länder än i och . Mot bakgrund av vad som sagts i inledningen, vidareutvecklar utred- ningen grunden för sina ställningstaganden i kapitel 4. Det finns höga inträdesbarriärer till det svenska samhället. Inom den privata sektorn har de normer och arbetssätt som tillämpas skapats mot bakgrund av affärslivets villkor för majoritetsbefolkningen och dess affärskulturer. Detta innebär att personer med utländsk bakgrund och deras företag ofta hamnar i ett sämre läge. Utredningens uppgift är att skapa en grund för förutsättningar för förändringar, så att alla landets invånare ges lika möjligheter. Samhället bör enligt utredningen utforma regelsystemet för företa- gande så att personer med initiativförmåga och affärsidéer ges möjlighet att få sin försörjning genom att driva företag. Arbetslösheten måste bli lägre. Ett bra företagsklimat ger goda förutsättningar för lönsamma investeringar. Därmed öppnas även möjlighet till att även ge anställning till andra. De ramar inom vilka företagare med utländsk bakgrund skall arbeta, skall vara desamma som för företagare i allmänhet. Utredningen anser dock att vissa särskilda insatser genom utbildning och rådgivning m.m. behövs för att personer med utländsk bakgrund skall få samma möjligheter som majoritetsbefolkningen att starta och driva företag. Det behövs säråtgärder men framför allt en generell tillväxtpolitik. Vidare föreslår inte utredningen några särskilda lättnader eller förmåner för personer med utländsk bakgrund sedan företagen startats. På några punkter, som är av en särskild betydelse för företagare med utländsk bakgrund, föreslås generella åtgärder för att ge företagandet bättre villkor. På grund av skillnader i traditioner och tänkesätt i olika länder har en invandrare ofta betydande barriärer att klara av innan han eller hon finner en bra bas för tillvaron i . Detta gäller även för start och drift av företag. En viktig uppgift för utredningen är att undersöka vilken effekt som arbetsformer för bl.a. långivning och lokaluthyrning har för möjlig- heterna för personer med utländsk bakgrund att driva företag. Genom att bankerna tillsammans har en dominerande ställning har de enligt utredningen ett kollektivt ansvar för att in- och utlåning och betalningssystem för privatpersoner och företag kan ske under rimliga villkor. Bankerna har således ett samhällsansvar som de är företag med krav på lönsamhet. Det finns en konflikt mellan ett brett och generellt agerande och kravet på lönsamhet. Denna konflikt - eller snarare avvägning - måste ständigt uppmärksammas av statsmakterna. Utredningen slår - utöver vad ovan sagts - fast följande teser att uppmärksammas för att få till stånd ett ökat företagande för personer med utländsk bakgrund. 1.Grunden för att åstadkomma företagande för personer med utländsk bakgrund är dels etisk och allmänmänsklig, dels ekonomisk. 2.Den generella ekonomiska politiken är avgörande också för invandrarföretagandet. Åtgärder för att stimulera invandrarföre- tagandet kan inte utformas oberoende härav. 3.Intresset för att starta och driva företag måste tas tillvara möjligt efter ankomsten till . 4.Personer som inte är födda här i landet befinner sig i ett kunskaps- mässigt underläge vad gäller start och drift av företag. Dessa per- soner skall ha möjlighet att lyfta upp sig ur detta underläge sam- tidigt som de måste anpassa sig och acceptera företagandets regler och villkor i landet. 5.Insatser från det offentliga kan ibland behövas fram till och med företagets startperiod. Därefter skall företagare med utländsk bak- grund inte särbehandlas utan ha samma rättigheter och skyldigheter som andra företagare. 6.De svårigheter som invandrarföretagare ställs inför består mer av arbetssätt och normer som byggts upp i affärslivet under majo- ritetsbefolkningens villkor än av direkt diskriminerande regler. 7.Möjligheten att få en fråga prövad av en neutral instans är viktig för en avtalspart som är i en underlägsen situation, såsom fallet ibland är med företagare med utländsk bakgrund. 8.Det är särskilt betydelsefullt att offentliga organ och företag på marknader med storföretagsdominans anpassar sitt arbetssätt så att landets skilda befolkningsgrupper får en lika behandling. 9.Finansieringsfrågorna är en avgörande faktor vid bildandet av nya företag och invandrarföretagare utgör härmed en grupp med spe- ciella problem. 10.Integration och arbetsmarknadspolitik skall - utöver målet att ge sysselsättning genom anställning - även inriktas på att ta till vara intresse och kompetens för eget företagande. Företagande får dock inte göras till ett arbetsmarknadspolitiskt medel för att dölja arbetslöshet. Förekommer etnisk diskriminering? En viktig uppgift för utredningen har varit att besvara om diskrimine- ring och särbehandling förekommer samt att undersöka omständig- heterna kring sådana förhållanden (kapitel 5). Utredningens utgångspunkt är att en företagare inte får behandlas mindre förmånligt än andra med annan etnisk tillhörighet som befinner sig i en likartad situation.