sou · GNB3137d2 · 2000-01-01 00:00:00 — 55 Han stödjer sig bl.a. på studier av sociala relationer bland babianer56 och knyter därmed an till en rad klassiska stressforskare, t.ex. Henry57. Wilkinson menar att dessa studier tyder på att det finns en omvänd relation mellan sociala relationer av hierarkisk natur och sociala relationer som är horisontella och socialt sammanhållande. Detta beror på att de hierarkiska relationerna upprätthålls med mekanismer – t.ex. i nkomstskillnader, utbildnings- skillnader, bostadssegregation eller i vissa fall med olika grader av samhälleligt våld – som missgynnar uppkomsten av horisontella rela- tioner, såväl kvantitativt som kvalitativt. 52Lynch JW et al. Income inequality and mortality in metropolitan areas of the . Am J Publ Health 1998;88:1074–1080 53Kawachi I, , Lochner K, Prothrow-Stith D: Social capital, income equality and mortality. Am J Publ Health 1997;97:1491–1498 . How does income distribution influence social cohesion and health (Paper presented at in , , 19–22 , 1998). Stress in the animal world. Sci Am ; 262:116–123. Mechanisms by which stress can lead to coronary heart disease. Postgraduate 1986; 62:687–93. SOU 1999:137 Arbetsliv och ekonomisk trygghet 163 Till detta kommer att inkomstspridningen kan påverka och påverkas av investeringarna i och utformningen av den allmänna välfärdspolitiken. En del studier visar t.ex. att samhällen med stora inkomstklyftor också uppvisar svaga välfärdsinstitutioner och låga investeringar i s.k. socialt kapital, medan det omvända oftast gäller för samhällen med små inkomstklyftor.58 Starka välfärdsinstitutioner har skyddande effekter mot ohälsa. Även social integration och socialt stöd är viktiga skyddsfaktorer mot ohälsa på individnivån. De stora kontraster i inkomster som redovisas i de utländska stu- dierna finns inte i . I och med att inkomstklyftorna har tenderat att öka även i är dock inkomstspridningen av betydelse för folkhälsan även här. Relativ fattigdom och hälsa Aktuella och representativa amerikanska studier visar på den roll relativ fattigdom spelar. Hundratals studier handlar om fattigdomens effekter på barns hälsa, skolprestationer och beteendeavvikelser. 60 Barn i fattiga hushåll rapporterar dålig hälsa mer än så ofta som övriga. 61 På samma sätt har studier av dödligheten bland vuxna visat ett mycket starkt samband med inkomst. Dödligheten i åldern 45–är fyra gånger så hög bland dem som t illhör den lägsta inkomstkvintilen som dödligheten hos dem som tillhör den högsta kvintilen.62 Sambandet finns över hela inkomstskalan men blir starkare vid lägre inkomster. Flera amerikanska och engelska studier visar också att kvarstående låga inkomster har större effekt än de som har kortare perioder av låga inkomster (under ), medan variationer i inkomster förefaller vara en riskfaktor främst för medelinkomsttagare. 58Kawachi I, , Lochner K, Prothrow-Stith D: Social capital, income equality and mortality. 59Hanson BS, , Janzon L, : Social network and social support influence mortality in elderly men. Am J Epid 1989;130:100–111. The effects of povety on children. Future Child 1997;7:55–71. 61Montgomery LE, Kiely JL, Pappas G. The effects of poverty, race and family structure on US childrens health: data from the NHIS 1978 and 1989 through 1991. Am J PH 1996;86:1401–1405. 62McDonough P, , , House J. Income dynamics and adult mortality in the US 1972-trough 1989. Am J PH 1997;87:1476–1483. 164 Arbetsliv och ekonomisk trygghet Det finns få studier av sambandet inkomst-hälsa i . och har studerat frågan på basis av longitudinella individdata ur () levnadsnivåundersökningar 1981– 91.63 De finner samband mellan inkomst och symtom på såväl somatisk som psykisk ohälsa bland vuxna i åldern 35–av samma storleks- ordning som i de utländska studierna, dvs. att sjukligheten är över så vanlig i den lägsta jämfört med den högsta inkomstkvintilen för män men svagare för kvinnor. De finner också att inkomst- förändringar till det sämre, såväl i absoluta som i relativa termer, var förknippade med ökad självrapporterad sjuklighet – i varje fall för män. Aktuella data från SCB:s ULF-material visar på ett starkt samband mellan inkomst och självskattad hälsa i dagens (Tabell 4.1). Även här ser vi att sambandet är något starkare för män än för kvinnor. Oddskvot för nedsatt självskattad hälsa i relation till inkomstkvintiler. Disponibel hushållsinkomst per konsumtionsenhet. Justerat för ålder, socioekono- misk indelning, civilstånd och Källa: SCB, Undersökningen av levnadsförhållanden () 1992–95. Siffrorna i de två vänstra kolumnerna är svåra att tolka när det gäller orsaksmönster. Sjukdom kan leda till lägre inkomst och dessutom finns en lång rad bakomliggande faktorer som kan vara orsak till både låg inkomst och nedsatt hälsa. Justerar vi för några av dem genom s.k. 63 : Income distribution, income change and health. Economic change, social welfare and health in Europe. 1995, WHO-Euro 54:37–58. Arbetsliv och ekonomisk trygghet 165 standardisering64 och exkluderar de som förtidspensionerats till följd av sjukdom finns sambandet fortfarande kvar, men försvagas något (de två högra kolumnerna). I gr uppen med lägst i nkomster (kvintil 5) har män- nen 1,81 gånger större risk för ohälsa än männen i gruppen med de högsta inkomsterna (kvintil 1). Motsvarande för kvinnorna är 1,34 gånger större risk i gruppen med lägst i nkomster jämfört med gr uppen med de högsta inkomsterna. Av tabellen framgår vidare att skillnaden i hälsa är liten vid en jämförelse mellan de tre mittersta kvintilarna. Om vi i stället enbart ser på dem som ligger under fattigdomsgränsen med avseende på disponibel inkomst, får vi siffrorna i översta raden i tabell 4.2. Av siffrorna framgår att fattigdom är en riskfaktor särskilt för män som i detta fall har 1,39 gånger större risk än vad män i genomsnitt har. Oddskvot för nedsatt självskattad hälsa i relation till fattig- dom (<60% av medianinkomst per konsumtionsenhet), ekonomisk stress och avsaknad av kontantmarginal. Justerat för ålder, socioekono- misk indelning, civilstånd och tagare och förtidspensionärer. <60% av median Källa: SCB, Undersökningen av levnadsförhållanden () 1992–95. För de två övriga måtten på ekonomiska svårigheter är sambanden star- kare. Det gäller ekonomisk stress i form av upplevda svårigheter att få pengarna att räcka till hyra och/eller mat samt avsaknad av kontantmarginal, dvs. svårigheter att vid behov skaffa fram . För både män och kvinnor med dessa 64 Standardisering innebär att man på statistisk väg gör de olika kvintil- gruppernas befolkningssammansättning lika för att därmed renodla sambandet inkomst-hälsa. Därmed visar de två vänstra kolumnerna hur skillnaderna i hälsa mellan kvintilgrupperna skulle se ut om de hade samma ålderssammansättning, och de två högra hur skillnaderna skulle se ut om sammansättningen dessutom var densamma vad gäller socioekonomisk indelning, civilstånd och födelseland. 166 Arbetsliv och ekonomisk trygghet ekonomiska svårigheter är risken för ohälsa omkring två gånger högre än vad som gäller för befolkningen i genomsnitt. Kunskapen om mekanismerna bakom den relativa fattigdomens påvekan på hälsan är ofullständig, men vi vet att permanent låga inkomster och inkomstförsämringar är riskfaktorer genom den ekono- miska stress och i vissa fall skam som det innebär att inte ha samma möjligheter som andra i samhället, att behöva oroa sig för att ekonomin inte skall gå ihop etc. Vidare vet vi att ekonomisk stress och arbetslöshet i hög grad interagerar, dvs. att effekten av den ena faktorn är beroende av närvaron av den andra. 65 Många studier från visar t.ex. att hälsoeffekten av arbetslöshet, inte minst med avseende på depressioner, är starkt beroende av i vilken utsträckning arbetslöshet leder till ekonomiska svårigheter. Vi vet också att tobaksrökning är relaterad till ekonomisk stress och arbetslöshet och att det inte minst har blivit ett allt tydligare samband mellan låg inkomst och högt fettinnehåll i kosten. Fattigdom och klassolikhet i hälsa har i likhet med andra västeuropeiska samhällen en kraftig klassgradient i sjuklighet och dödlighet och även en stor översjuklighet bland utsatta grupper som arbetslösa, ensamstående mödrar etc. Det är mot den bakgrunden anmärkningsvärt att notera att inkomstförhållanden som spelar en stor roll för hälsan hos enskilda individer förefaller att spela en mindre roll för att förklara dessa skillnader i hälsa mellan sociala klasser i jämfört med den roll de spelar i andra länder som exempelvis Storbritannien.67 Det finns uppenbarligen faktorer i det svenska samhället och i den generella socialpolitik som har förts som inte bara skyddar utsatta grupper mot fattigdom i hög utsträckning utan också skyddar mot fattigdomens hälsoeffekter när den väl ändå inträffar. Det är oklart vilka dessa faktorer exakt är, men det kan antas att det gäller dels den relativt jämna inkomstfördelningen, dels att alla med- borgare genom den generella och solidariskt finansierade välfärdspoli- tiken har tillgång till tjänster – bl.a. hälso- och sjukvård, barn- och 65Blank N, effects of poverty on sleep problems in . J Soc 1997;6:91–98. , Rantekaisu U, Hagquist C: Ekonomisk påfrestning, skamgörande erfarenheter och ohälsa under arbetslöshet . Arbetsmarknad och Arbetsliv 1998;4,2,91–108. Läns landsting 1994. 67Whitehead M, Burström B, policies and the pathways to inequalities in health: a comparative analysis of lone mothers in and . Soc Sci Med (in press). Arbetsliv och ekonomisk trygghet 167 äldreomsorg och utbildning – som är både trygghetsskapande och eko- nomiskt omfördelande. Förekomst och effekter av ekonomiska försörjningsproblem Försörjningsvillkor – några allmänna drag De kraftiga försämringarna av den offentliga ekonomin och arbets- marknaden har påverkat hushållens e konomiska för- sörjning. Som ett led i den statliga budgetsaneringen sänktes nivåerna i de statliga transfereringarna och beskattningen av hushållen ökade. Dessa förändringar har enligt fördelningspolitiska analyser69 åstadkommits utan att spridningen av den ekonomiska standarden70 mellan olika grupper har påverkats i någon större utsträckning. Spridningen i ekonomisk standard visar enligt analyserna ingen tydlig trend . – 1998 förefaller dock spridningen i standarden ligga på en något högre nivå än . Trots denna till synes marginella föränd- ring har emellertid de flesta grupper fått en försämrad e konomisk stan- dard . Barnfamiljer och ungdomar har förlorat mest. För ensamstående föräldrar med två eller fler barn och samboende med tre eller fler barn har den ekonomiska standarden sjunkit med . För u ngdomar under beräknas minskningen uppgå till . Att allt fler ungdomar studerar längre än tidigare är i stor utsträckning ett skäl till minskningen enligt . Ålderspensionärernas ekonomiska standard har ökat i genomsnitt med . Denna förbättring beror helt på högre inkomster hos nytillträdande pensionärer . 68Enligt en (Ds 1994:86) om fördelningseffekter av offentliga tjänster har hushållens konsumtion av hälso- och sjukvård, barn- och äldreom- sorg och utbildning ett sådant fördelningsmönster bland hushållen att inkomstskillnaderna mellan olika hushållskategorier i praktiken minskar genom konsumtionen. De största utjämnande effekterna sker över varje hushålls livscykel. Däremot omfördelas inte inkomsterna av konsumtionen särskilt mycket mellan olika sociala klasser. 69Underlagsmaterialet för framställningen är vissa uppdaterade beräkningar till fördelningspolitiska redogörelse i prop. 1997/98:1, bilaga 7 och uppgifter från motsvarande redogörelse i prop. 1998/99:1, bilaga 70Med ekonomisk standard menas här disponibel inkomst justerad för försörj- ningsbörda. 168 Arbetsliv och ekonomisk trygghet istället till utvecklingen av den ekonomiska situationen för de äldre pensionärerna har dessa fått en genomsnittlig försämring av sin disponibla inkomst efter skatt. För perioden –1996 är denna försämring i genomsnitt. 71 Andelen hushåll med en svag ekonomi, dvs. av medianinkomsten, har ökat från . redovisar inga uppgifter om utländska medborgare i den fördel- ningspolitiska redogörelsen. pågår arbete inom med beskrivningar och analyser av socialbidragstagandet . har lämnat en första redovisning av sitt arbete under september 1998.72 Vidare har den avslutade sammanställt sin analys av socialbidragstagandet i betänkandet Ökade socialbidrag (SOU 1999:46). Enligt undersökning har antalet hushåll som får socialbidrag ökat från ca 275 1990 till 403 1997. U ngdomar, nyanlända invandrare, ensamstående mammor och pensionärer med invandrarbakgrund är grupper där ökningen av social- bidragstagandet har varit kraftig. För ungdomar och nyanlända invand- rare är det huvudsakligen decenniets höga arbetslöshet tillsammans med ingen eller låg arbetslöshetsersättning som har ökat bidragstagandet. En hög andel ensamstående mammor har vidare för låga inkomster för att klara försörjningen. Ett ökande antal invandrade pensionärer får inte full folkpension och behöver kompletterande socialbidrag. Även om de flesta socialbidragstagare enligt undersökningen har korta och tillfälliga perioder med socialbidrag finns det personer som har bidrag . De har en särskilt utsatt situation. Det är också i huvudsak antalet hushåll med lång bidragstid som har ökat under 1990- talet. 71Uppgifter om den ekonomiska standardutvecklingen –1996 för de äldre pensionärerna redovisas i , bättre för oss (Ds 1995:5). I måttet disponibel inkomst efter skatt ingår inte avgifter som äldre har för offentliga tjänster. Avgifter för hemtjänst diskuteras emellertid i rapporten. Det framgår att av landets pensionärer har utgifter för . Bland dessa är äldre, ensamstående och kvinnliga pensionärer överrepresenterade. De som hade utgifter 1996 hade i genomsnitt av de övrigas ekonomiska standard innan hemtjänstavgiften var betald. Då avgiften hade erlagts minskade den relativa ekonomiska standarden till . 72Redovisningen av projekt om långvarigt socialbidrags- tagande bygger på information i ,. Välfärdsbulletinen , 1998:3. SOU 1999:137 Arbetsliv och ekonomisk trygghet 169 Av analys framgår att antalet hushåll med långvarigt socialbidragstagande (minst åtta månaders bidrag ) har femdubblats från drygt 32 1990 till ca 150 1996. Därtill framgår att andelen barnhushåll har ökat kraftigt och att denna andel var av alla hushåll med långvarigt socialbidragstagande . Vidare har hushållens ålder sänkts. var mer än en fjärdedel av bidragshushållen under mot en tiondel . En ökande andel av hushållen är f ödda utanför . var av alla vuxna i hushåll med lå ngvarigt social- bidragstagande födda utanför jämfört vid den tidigare tidpunkten. Vidare var i drygt vart femte av bidragshushållen minst någon vuxen arbetslös t illbaka. fanns inga arbetslösa bland de lå ngvarigt socialbidragsberättigade. Enligt har antalet hushåll med långvarigt socialbidrag ökat i samtliga regioner. Särskilt kraftig har antalsökningen varit i Göteborgs- och . fanns av rikets samtliga hushåll med långvarigt socialbidrag i de tre stor- stadsregionerna; , och . Om även andra större städer inkluderas fanns tre fjärdedelar av hushållen i denna ut- ökade grupp kommuner. Sammanfattningsvis har den ekonomiska standarden varit påtagligt negativ för ungdomar och för ensamstående föräldrar med två eller fler barn resp. samboende vuxna med tre eller fler barn. Vidare har barnfamiljer, unga människor, utomnordiska invandrare och arbetslösa personer ökat sitt långvariga socialbidragstagande i stor omfattning. Utsatta grupper till följd av försäkringsvillkor Det har skett en ökning av tidsbegränsade anställningar i alla åldersgrupper av arbetskraften och i s ynnerhet bland ungdomar. Antalet sjukfall med lång sjukfrånvaro har vidare ökat bland kvinnor. Även sjuknärvaron har ökat i framför allt vård-, omsorgs- och utbildningsyrken som domineras av kvinnor och där lönerna är relativt låga. Arbetslösheten är hög i allmänhet och särskilt i fråga om ungdomar och utländska medborgare. Eftersom huvuddelen av socialförsäkringen bygger på principen om en någorlunda fast tidigare eller framtida anställning har ökningen av arbetslösheten och ökningen av de tillfälliga anställningarna en starkt negativ effekt på andelen som i verkligheten omfattas av ett fullgott försäkringsskydd. Den minskande träffsäkerheten leder till att ökande andelar inte kan få en rimlig ersättning vid sjukdom, handikapp, för- 170 Arbetsliv och ekonomisk trygghet äldraskap eller arbetslöshet. Detta ökar risken för ekonomisk margina- lisering och fattigdom vilket påverkar folkhälsan negativt. Det ökar också risken att personer som faktiskt är sjuka försämrar sitt tillstånd genom att gå till jobbet. Det finns risk att sjukfallen därmed blir längre och att de sjukdomstillstånd som orsakas av brist på nedvarvning och avslappning ökar (se avsnitt 4.2 om arbetslivsfaktorer). Nedan belyses översiktligt några problem som berör träffsäkerheten i försäkringarna. Problem med träffsäkerheten i arbetslöshetsförsäkringen Som en följd av den snabbt ökande arbetslösheten från början av 1990- talet skedde enligt en rapport en femdubbling av antalet personer utan försäkringsskydd (saknar såväl arbetslöshetskassa som kontant arbets- marknadsstöd) från ca 20 000 personer till 120 000 personer . 73 Denna marginalgrupp har därefter legat ganska på den angivna nivån. Försiktigt uppskattat bedöms i rapporten att en kvarts miljon arbetslösa personer helt har saknat försäkringsskydd . Många av dessa är ung- domar och invandrare som inte har lyckats kvalificera sig för kontant arbetsmarknadsstöd eller a-kassa. Vidare har arbetsvillkoret i a-kasse- bestämmelserna höjts från tidigare . Fr.o.m. har en ny sammanhållen arbetslöshetsför- säkring trätt i kraft, vilket bl.a. innebär att även det tidigare lägre arbetslivsvillkoret i det kontanta arbetsmarknadsstödet har ersatts . Regeländringarna riskerar enligt rapporten att ytterligare öka antalet arbetslösa personer som inte har lyckats kvalificera sig för något arbetslöshetsskydd. Problemen med inträdesvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen har uppmärksammats av regeringen. En arbetsgrupp inom har lämnat förslag i rapporten för färre bidrag och fler i jobb (Ds 1999:54) om en s.k. utvecklad utvecklingsgaranti som avses gälla personer med socialbidrag som är arbetslösa. Problem med träffsäkerheten i sjukförsäkringen Sjukpenningförsäkringen har kritiserats för att den både är för lätt och för svår att komma in i. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) som ligger till grund för hur stor ersättning som skall utges vid sjukdom fastställs utifrån en förväntad framtida inkomst (i praxis en sex- 73 , T (1998), Marginaliseringsmönster . I: , Välfärden – verkan och samverkan, Fakta nr 1:1998. SOU 1999:137 Arbetsliv och ekonomisk trygghet 171 Det är mycket lätt att fastställa en SGI för dem som har fast anställning eller tillfälliga längre anställningar, t.ex. projektan- ställningar och långtidsvikariat. Däremot har det blivit ett växande pro- blem att fastställa SGI för personer med en lösare anknytning till arbetsmarknaden. Dessa kan i och för sig ha en rad tillfälliga arbeten som ger dem en god inkomst och också kvalificerar dem för arbetslös- hetsersättning, utan att de kan komma in i sjukpenningförsäkringen. Har man å andra sidan en gång kommit in i sjukpenningförsäkringen, har man genom de s.k. skyddade tiderna ett bibehållet skydd vid arbetslöshet, rehabilitering, föräldraledighet med föräldrapenning, olika former av utbildning m.m. Man har även kvar skyddet vid annat avbrott i förvärvsarbete . En kritisk punkt är också övergången från anställning till egen verk- samhet, där sjukpenningskyddet i vissa fall kan falla bort helt och man får börja om från början. I takt med att nya anställnings- och arbets- former tillkommer och rörligheten över landgränserna ökar, kommer också problemen med att komma in i försäkringen att öka. I betänkandet Förmån efter inkomst (SOU 1997:85) och i rapporten för dagersättning – sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19) har förslag lagts fram för att komma t illrätta med en del av dessa problem. Dessa underlag bereds inom rege- ringskansliet. Problem med träffsäkerheten i pensionsförsäkringarna Pensionsförsäkringarnas grundskydd är beroende av hur länge man har varit bosatt i landet alternativt man har tillgodogjort sig pensionspoäng. För rätt till oavkortad folkpension krävs antingen 40 bosättningsår eller med pensionspoäng. är färre reduceras folkpensionen med 1/40 resp. 1/30 som saknas. Ändringen av reglerna gjordes inför EES-inträdet. Genom särregler har vissa grupper mö jlighet att tillgodoräkna sig en viss tids bosättning i annat land. Mest generösa är särreglerna för dem som fått uppehållst illstånd på grund av skyddsbehov, medan de som fått uppehållst illstånd av humanitära skäl, familjeanknytning etc, vilket är en majoritet, helt följer huvudregeln. De problem som drabbar äldre invandrare till följd av de nya reglerna har uppmärksammats. har haft i uppdrag (tilläggsdir. 1998:70) att lämna förslag till hur den e konomiska trygg- heten för vissa äldre invandrare skall utformas. Utredningen föreslår i sitt slutbetänkande Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97) att ett 172 Arbetsliv och ekonomisk trygghet äldreförsäkringsstöd inrättas för dem som är och som har låga eller otillräckliga pensionsinkomster. Problem med bristande samordning mellan försäkringarna De förslag om att stärka arbetslinjen genom ökade satsningar på reha- bilitering som antogs av och innebar att man lämnade tidigare tankar på en lagreglerad samordnad försäkring för en inriktning som innebar en alltmer renod- lad/effektiviserad sjukpenningförsäkring och förtidspensionering, som ger ersättning endast när nedsättningen av arbetsförmågan är medicinskt betingad, och en likaså renodlad arbetslöshetsförsäkring som förutsätter att den som uppbär ersättning också har en arbetsförmåga, när arbete eller andra åtgärder erbjuds. Samordningen mellan försäkringarna överlämnades till olika aktörer vid rehabiliteringsarbetet. anger i sin årsrapport för att försäk- ringskassans arbete i enskilda ärenden inte är så aktivt som är möjligt i fråga om partiell sjukpenning, reseersättning, annat lämpligt arbete och samordnad rehabilitering. En fördjupad bedömning försummas ibland och försäkringsläkaren konsulteras inte i den utsträckning som är önsk- värt. Vidare har det visat sig att underlagen inför bedömningar och beslut om rätt till ersättning och rehabiliteringsbehov och -åtgärder i många fall är dåliga. Ofta är också gränserna mellan sjukfallsärenden och rehabiliteringsärenden otydliga eftersom tydliga ställningstaganden saknas. Vidare fungerar inte samordning av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen så bra som den borde. Ett problem som sammanhänger med samordningen är att personer som inte bedöms vara sjuka enligt reglerna i sjukförsäkringen och som heller inte bedöms kunna stå till arbetsmarknadens förfogande kan hamna i en gråzon utan ersättning från någon av försäkringarna. Problemet med en gråzon i detta fall är otillräckligt belyst. 4.3.2Kunskap om orsaker och möjlighet att påverka Orsakerna till förändringen har angetts i föregående avsnitt som förändringar i dels arbetsmarknads- och arbetslivsvillkor, dels skatter och transfereringar. I det senare fallet har särskilt socialför- säkringarna uppmärksammats. Vår kunskap om sambandet mellan försörjningsvillkor och ohälsa har vidare redovisats. Denna kunskap varierar. Det finns starka belägg för Arbetsliv och ekonomisk trygghet 173 att inkomst är knuten till dödlighet och självrapporterad hälsa samt att effekten finns över hela inkomstskalan. Vidare visar studier att det finns ett starkt samband mellan självskattad hälsa och människors erfarenhet av ekonomiska svårigheter med löpande hushållsutgifter och avsaknad av kontantmarginal. Även inkomstförändringar för hushåll och individer är en riskfaktor inte minst för medelinkomsttagare.