sou · GNB330 · 2000-01-01 00:00:00 — I samband med att (senare namnändrad till ) fick koncession att bedriva markbunden sändning, förband sig de dåvarande ägarna att inte i någon avgörande grad ändra sina inbördes ägarförhållanden. Efter bolagets introduktion på börsen 1994 kom huvudägarna, (genom ett dotterbolag), Försäk - ringsbolaget ömsesidigt, Bokförlaget , Förenings - banken, LRF och att tillsammans inneha av aktierna i bolaget (se tabell 2.21). I TV4:s nuvarande sändningstill - stånd stipuleras att ägarförhållandena och inflytandet i TV4 får inte i sin helhet påtagligt förändras så ägarkoncentrationen inom medierna ökar. Den första väsentliga förskjutningen av maktbalansen i ägarkretsen ägde rum då förvärvade SPP:s hela post och en del av aktiefonders innehav, inalles av aktiekapitalet. Det finländska medieföretaget förvär - vade Investors hela aktiepost samt en mindre post, till - sammans av aktiekapitalet, och blev därigenom TV4:s största enskilda aktieägare. bildades formellt 1998 genom en sammanslagning av tidningskoncernen och , som drivit en reklamfinansierad tv-kanal. Bonniersfären är den största enskilda ägaren i , den näst största kontrollerar . koncernchef är vice ordförande i styrelsen. Tabell 2.21 Ägargrupper inom 1994. och 1998. Procent av aktiekapitalet. Källa: Inbjudan till förvärv av aktier i . för 1998- 06-30. och förvärv kritiserades av bl.a. kultur- ministern för att strida mot den ovan citerade passusen i TV4:s sänd - ningstillstånd att ägarförhållandena i TV4 inte fick förändras så ägar - koncentrationen inom medierna ökade. Ägarförändringen föranledde dock inte någon uppsägning av statens avtal med TV4. Den nya ägarkonstellationen och med sam - manlagt av aktierna använde sin styrka genom att vid en extra bolagsstämma inte omvälja Stenbecksfärens före - trädare i styrelsen, med motiveringen att de ägde TV4:s främsta kon - kurrent på reklam-tv-marknaden och inte borde ges insyn i kanalens arbete. Vid samma tillfälle ökade de två huvudägarna sin egen repre - sentation i styrelsen till sex ledamöter av sammanlagt åtta. Till ny sty - relseordförande valdes s vd . har TV4:s vd ersatts av förre chef - redaktör , som tidigare aldrig arbetat inom - sfären. Ett motiv för att gå in som ägare i TV4 var att stärka banden mellan sin egen kanal MTV och den svenska kanalen, både i form av samarbetsavtal och gemensamt agerande vid förvärv av rättig - heter. TV4 räknade även med att kunna dra nytta av MTV:s långa erfa - renhet av tv-sändningar. De kan diskuteras om , med tre fjärdedelar av aktieka - pitalet i finländska händer, skall betraktas som en del av Bonniersfären, men det står klart att tillsammans med sina finländska part - ners tagit över kontrollen av TV4 och definitivt upphävt den maktba - lans mellan olika sfärer som rått i bolaget sedan starten. I det ursprungliga avtalet med staten åtog sig TV4 att för den regio - nala nyhetsbevakningen teckna löpande kontrakt med minst 20 pro - duktionsbolag utanför storstadsregionerna, det stadgades vidare att händelser och skeenden i olika delar av landet skall speglas i pro - grammen. För att uppfylla sina åtaganden startade TV4 regionala pro - gram, s.k. TV4-fönster, som producerades av lokala bolag. Dessa bolag hade i regel lokalt förankrade ägare i olika konstellationer där till exempel fristående TV-producenter, dagspress, det lokala näringslivet och kommunala stiftelser ingick. TV4 har successivt köpt in sig i samtliga fjorton bolag som producerar femton TV-fönster (tabell 2.22) och är största ägare i tio av dem. I , och är den största lokala tidningen största ägare, medan pressen har dragit sig tillbaka som delägare på andra orter, bl.a. i och . De lokala tv-bolagen förefaller att bli alltmer integrerade i TV4 både ägarmässigt och organisatoriskt. Huvudägare i lokala med fönster i TV4. CBA Lokal TV i Stock holm 65,5, 42,3, TV4 32,6 33,67, 68,89, 90, 10, 60, LRF 39 49, Lantmännens Tryckeri - förening 26, 25 26,6 [Lokala intressenter 73,4] Källa: Nordicoms databas över svenska medieföretag . De lokala TV-bolagen finansierar sin verksamhet genom lokal TV- reklam och i viss utsträckning sponsring. Genomgående har bolagens resultat varit dåliga (tabell 2.23). I flera fall har aktieägarna, i första hand TV4, fått gå in med tillskott. Stationerna i och gick i konkurs, men verksamheten har överförts till andra bolag med TV4 som huvudägare. De lokala bolagen belastade TV4:s resultat med 1997 varav koncessionsavgifterna utgjorde . Omsättning och resultat för lokala med fönster i TV4. CBA Lokal TV i -1,4 -1,0 -5,4 -1,4 -0,5 -2,7 -0,7 -3,5 -4,2 -0,1 -9,9 Källa: Mediatrender 12/1998. NORDICOM:s databas över svenska medieföretag. upp en omfattande tv-verksamhet omorganiserades 1997 då dotterbola get Group, där större delen av koncernens medie verksamhet låg samlad, börsnoterades som aktierna delades ut till aktieägare. Moderbolaget behöll vissa medieaktivite ter, bl.a. betal-tv-kanalerna TV1000, TV1000 Cinema, som dock MTG övertog det operationella ansvaret för. Förutom dessa kanaler driver MTG i sina egna kanaler, de reklamfinansierade TV3 och ZTV samt betal-tv-kanalen . Dessutom är företaget näst största delägare i TV4 (se tabell 2.20). Slutligen är MTG verksam på tv-marknaderna i de övriga nordiska länderna samt i de tre baltiska staterna. TV3-kanalerna i drivs i ett , , varför det inte finns någon separat redo - visning för det ekonomiska utfallet i . 1993- 1997 redovisat ett sammanlagt rörelseresultat på och en genomsnittlig rörelsemarginal på . TV1000 har genererat rörelseförluster på med en genomsnittlig rörelsemarginal på -. Mot- svarande tal för gruppens övriga kanaler är -res - pektive -. Sammantaget har således verksamheten gått med mycket stor förlust. () inträdde 1991 som den tredje större aktören på den svenska reklam-TV-marknaden då företa - get förvärvade aktiemajoriteten i (nuvarande Kanal ). Disneykoncernern , som var största enskilda aktieägare , sålde ut sitt innehav i SBS. Efter försäljningen är ägarspridningen stor i bolaget. Största ägare är grundaren och ett par fonder med vardera något av aktierna. bedriver förutom i TV- verksamhet i , och . Bolaget driver även radioverksamhet, bl.a. i (se 2.5.2). Den svenska kanalen som efter flera namnbyten (TV5 Nordic, Femman) går under namnet Kanal är helägt av SBS. Företaget har säte i , vilket innebär att den svenska radio- och TV-lagstift - ningen inte är tillämplig. Bolaget är noterat på Nasdaq-börsen i . Nethold, som bl.a. drev de nordiska betal-tv-kanalerna FilmNet , fusio- nerades 1996 med det franska betal-tv-bolaget , som är den främsta aktören på den europiska betal-tv-marknaden med 10 miljoner abonnenter och en omsättning 1997 på . De största ägarna i företaget är Havas och FilmNets förre huvudägare Richemont. har efter fusionen gjort stora investeringar i den nordiska verksamheten via sitt dotterbolag . Kanalerna relanserades under nya namn dels den för hela gemensamma Canal+, dels en kanal för varje land, i Canal+ . Det tidigare utbudet med långfilmer, underhållning och pornografi har komplette - rats med en stor satsning på sportsändningar, bl.a. Allsvenskan i fotboll och Elitserien i ishockey. (Se även 2.4.4). ´ verksamhet i har gått med stora förluster. sade för årets tre sista kvartal 1997 en förlust på och en nettomarginal på -. En ny svensk TV-kanal, TV8, startade sina sändningar. Största ägare av aktierna är det av familjen kontrollerade investmentbolaget , som inte tidigare varit engage - rat inom mediesektorn. Till en början sände kanalen enbart digitalt, men tecknade ett samarbetsavtal med ViaSat, som innebär att kanalen läggs in i två av ViaSats paket för analoga mottagare. En rad utländska kanaler har börjat förse sitt program - utbud med svensk text eller tal. Det gäller barnkanalerna Cartoon Net - work, TCC Nordic, Fox Kids och Nickelodeon , liksom , Eurosport Nordic, Hallmark Entertainment, samt TNT Classic Movies. Ingen av kanalerna, förutom Eurosport, når av befolkningen en genomsnittlig dag. Trots de kommersiella TV-kanalernas intåg på marknaden är fortfarande det överlägset största TV-företaget med en om - sättning 1997 på och en andel på av den totala omsättningen. Av de kommersiella bolagen hade TV4 uppskattningsvis dubbelt så hög omsättning på den svenska marknaden som Stenbecksfärens kanaler (tabell 2.24). Företag med rikstäckande TV-sändningar i . Omsättning och resultat. Källa: Respektive företags årsredovisning 1997 samt 1995. Anm. 1Uppskattat värde 2Inklusive TV3 i och 3 Avser resultat efter avskrivningar. 4 Avser 1997 (04) – 1997 (12) 5 Avser 1997 (05) – 1997 (12) har minskat sin andel av tittarnas tid från till . TV4 har fördubblat sin andel till . Även Kanal har fördubblat sin andel och har närmat sig TV3 som legat stilla kring 9 - . TV6 och ZTV sva- rade för inte mer än någon procent vardera av den totala tittartiden. Förhållandet mellan kanalerna har varit mycket stabilt . Trots att närmare hälften av de svenska hushållen har tillgång till utländska kanaler dominerar de svenska kanalerna fortfarande helt bland TV-konsumenterna (Tabell 2.25). Bland utländska TV-kanaler nådde 1997 endast MTV och de danska DR1 och TV2 av befolkningen en genomsnittlig dag ( 2, 1 resp. ). Eurosports publik uppgick till , men däri ingick även dess skandinaviskspråkiga kanal. I andra medier uppmärksammade kanaler som CNN, BBC Prime och BBC World ses inte av mer än 0,2, av befolkningen. Tittartid i befolkningen en genom- snittlig dag 1992–1998. Andel av total tittartid. Valet av TV-kanaler varierar kraftigt mellan olika åldersgrupper. har sina trognaste tittare bland de äldsta ålders - grupperna, medan företaget har svårt att attrahera yngre tittare, som föredrar de reklamfinansierade kanalerna (tabell 2.26). Filmkanalerna utgör ett alternativ framför allt bland ungdomen. Tittare 9 en genomsnittlig dag 1997. Bland de reklamfinansierade kanalerna har TV4 ett betydande för - steg framför sina konkurrenter genom att kanalen når hela befolkningen (tabell 2.27). De övriga kanalernas penetration har ökat endast lång - samt . Någon nämnvärd utbyggnad av kabelnäten äger inte längre rum, utan satellit-TV-kanalerna är hänvisad e till parabol- kunderna för sin tillväxt. Bland de enskilda kanalerna når TV3 och kanal ungefär hälften av hushållen. Tabell 2.27 Tillgång till TV-kanaler och satellit-TV i TV-hushåll vecka 1 1999. Källa: MMS Websida . Det statliga bolaget äger det svenska marknätet, som be - står av 54 storstationer och drygt 630 mindre stationer. Tre rikstäck - ande kanaler sänds via marknätet: SVT1, SVT2 och TV4. SVT2 sänder dessutom regionala program över nio områden. TV4 hyr ut en del av sitt sändningsnät till de lokala produktionsbolag som sänder i TV4- fönstren. utsändningstjänster i det analoga marknätet skall enligt ägaren bedrivas med skälig lönsamhet. Bolaget driver annan verksam - het med anknytning till radio- och tv-området, som satellit- , telekom- , multimedia - samt entreprenadtjänster. Denna verksamhet som bedrivs på marknadsmässiga villkor beräknades 1997 svara för cirka 38 pro cent av företagets omsättning. Två operatörer dominerar på den nordiska satellitmarknaden. De flesta av de svenska satellitsända kanalerna, MTG:s TV3, TV6, ZTV och TV1000 samt Kanal och använder Nordiska Satellitaktiebola - gets . Nordiska Satellitaktiebolaget (NSAB) ägs av de två statliga bolagen och (vardera ) samt Tele (25). använder det norska stat - liga satelliter för sina nordiska kanaler. Flera andra satellit - operatörer riktar sändningar mot , dock utan att nå något större antal tittare. På marknaden för dekodrar och parabolkort intar MTG:s ViaSat en dominerande ställning med enligt egen uppgift 900 000 sålda kort i . Det av och gemensamt ägda konkurrerar på marknaden (se vidare 2.4.4) . På kabel-TV-området är den dominerande aktören med ungefär hälften av marknaden (tabell 2.28). Stenbecksfären är representerad på marknaden genom det av ägda Kabelvision. Stjärn- TV har sin verksamhet koncentrerad till där före - tagets marknadsandel uppgår till . Bolaget ägdes av men förvärvades av , ett investmentbolag i Wallenbergsfären. Det fjärde större kabel-tv-operatören, , ägs av - mentbolaget . Av aktörerna på kabel- TV-området är det numera endast - sfären som har direkta intressen på sändningssidan. har dock visat ambitioner att ge sina kunder kompletteringar på innehållssidan, bl.a. tjänsten Bio hemma. Wallenbergsfärens köp av kort efter att Investor avvecklat sitt engagemang i TV4 på grund av bristande mediekompetens kan tyckas märkligt, men ledningen betraktar bran - schen inte som ett medie- utan som ett teknikområde. Tabell 2.28 De större kabelnätföretagen 1999. Introduktionen av digital-tv förväntas leda till genomgripande föränd - ringar på tv-marknaden . Både utbudet och använd - ningsområden a beräknas öka kraftigt. Med den nya digitala tekniken kan man sända upp till tio kanaler på det utrymme en kanal kräver med det nuvarande analoga systemet. Det kommer vidare bli möjligt att rikta sändningarna till små geografiska områden. Den digitala tekniken kan även användas till interaktiva tjänster. Det har rått delade meningar om hur snabbt och i vilken utsträck - ning den digitala tekniken kommer att slå igenom. aktörerna på tv-marknaden har gjort olika bedömningar, vissa gör stora investeringar i den nya tekniken, medan andra håller sig avvaktande. De digitala sändningarna kan liksom de analoga nå konsumenterna via marknätet, kabelnät eller paraboler. Aktörerna på de analoga sänd - ningsmarknaderna håller på att positionera sig för den nya situationen. beslöt att komplettera det befintliga analoga marknätet med digital teknik. I en första etapp kommer Stock - holm, , , Göteborgs- Östersunds- och Sunds - vallsregionerna samt södra och sydöstra att täckas av de digitala sändningarna /99. Hela landet beräknas vara täckt . Efter ett ansökningsförfarande gav regeringen elva bolag till - stånd att sända i det digitala marknätet: , - ges , , , Kanal , , , , , samt . Bolagen kommer att disponera tolv kanaler för sändning - arna som beräknas starta . Ett nytt bolag, , bildades för att administrera sänd - ningarna i det digitala marknätet med , , och som ägare. Sedan de övriga kom - mersiellt finansierade tillståndsinnehavarna riktat kritik mot att konkur - renten TV4 ingick i ägarkretsen har detta bolag överlåtit sina aktier till de övriga delägarna. Sett ur ett företagsperspektiv återfinns samtliga aktörer på den svenska nationella tv-marknaden bland tillståndsinnehavarna. Flera av Stenbecksfärens kanaler , TV6, ZTV och TV1000, har dock inte tillde - lats sändningsutrymme. Det marksända digitala nätet kommer dock i sin inledningsfas erbjuda de kanaler som svarar för över 90 pro - cent av den totala tv-konsumtionen i landet. Bland kabeloperatörerna har i första hand Infomedia Televi - sion gjort stora investeringar i digital teknik. Av bolagets 1,3 miljoner kunder har 1,1 miljoner möjlighet att ta in digitala sändningar. Utbudet består av cirka 50 kanaler samt pay-per-view-tjänst för beställning av filmer. Dessutom erbjuds Internet och spel. Kunderna kan välja mellan paket med många kanaler eller att prenumerera på en enskild kanal. De två aktörerna på parabolkortmarknaden har gjort helt skilda be - dömningar av det framtida genomslaget för digital tv. Det marknads - ledade ViaSat i menar att marknaden ännu inte är mogen för de digitala kanalerna och fortsätter därför att koncentrera sig på den analoga marknaden. , ägd av och , gör däremot mycket stora satsningar på att sälja abonnemang för olika kombinationer av digitala kanaler. En fråga som sannolikt kommer att bli avgörande för den framtida utvecklingen för den digitala televisionen är i vilken utsträckning kon - sumenterna är beredda att köpa den mottagarutrustning som krävs. Erfarenheterna från tyder på att en betydande del av befolkningen är obenägen att betala för kanaler utöver dem som till - handahålls i mark- och kabelnät. marknadsföring köper Telias tilläggstillbud. Inte mer än en femtedel av hushållen har parabolantenn. Betal-tv-kanalerna har inte kunnat nå fler än 300 000 hushåll. En slutsats av detta resonemang är att den digitala televisionen får sitt genombrott först då en stor befolkning kan ta del av den utan några större kostnader. Det snabba genombrottet för färg-tv och video visar å andra sidan på en hög benägenhet för att betala för ny teknik. Ovanstående genomgång visar att det finns ett dussintal större aktörer på den svenska TV-marknaden. Några har valt att koncentrera sig på ett produktionsled, men påfallande många har intressen i flera led. Den ägargrupp som mätt i antal företag har den mest omfattande verti - kala integrationen är Stenbecksfären, med mediebolaget samt en viss medieverksamhet i och (Tablå 2.1). kontrollerar via direkt och indirekt ägande röstmajoriteten i alla tre bolagen. Övriga större ägare utgörs av familjerna och , samt ett antal utländska och svenska institutionella placerare (tabell 2.29). verkar aktivt i företagen i egenskap av arbetande styrelseordförande. Tabell 2.29 Ägare i . Källa: för . Stenbecksfären har byggt upp en stor mängd företag som täcker så gott som alla områden inom TV-branschen. För - utom de TV-kanaler, produktions- och distributionsbolag som behand - lats ovan finns inom MTG ytterligare flera TV-anknutna bolag. SDI- gruppen är största företag när det gäller översättning och redi - gering av undertexter för film, video och TV med verksamhet i sju län - der. Även på home shopping-marknaden är MTG störst i med ett nätverk av företag som säljer i ett tjugotal länder. Kanalernas tek - niska produktion är samlat i ett speciellt bolag . Av de större aktörerna har staten fortfarande en väl utbyggd vertikal integration (Tablå 2.1), dock med betydligt färre företag än - becksfären. producerar i stor utsträckning själva sina svenska program. Företaget har också en stor teknisk produk - tionsapparat, som även hyrs ut till konkurrerande kanaler. Genom - com äger staten det marksända nätet. Den tredje statliga aktören, , har visat tydliga ambitioner att komplettera sin distributionsverksamhet med någon form av TV-produktion. De tre statliga företagen har inte samordnat sin strategi och verksamhet, utan tvärtom i flera fall kommit i intressekonflikter med varandra. Ett tydligt exempel är företagens agerande på den digitala tv-marknaden där gör stora inves - teringar i det digitala marknätet, medan satsar på kabelnätet. TV4 har till skillnad från sina huvudkonkurrenter valt en relativt låg grad av vertikal integration. Merparten av programmen köps in från fristående produktionsbolag. Kanalen svarar själv för produktion av nyheter och vissa samhällsprogram samt för reklamförsäljning. Även Kanal sänder nästan enbart inköpta program. har byggt upp en försäljningsorganisation kring sina TV-kanaler, som också marknadsför kanaler från andra utländska bolag. har det funnits en tydlig tendens att stora aktörer ökat sitt ägande på TV-marknaden på små entreprenörers bekostnad. En rad stora svenska företag som /MTG, , - företagen, Investor, och senast har etablerat sig som ägare till olika TV-aktiviteter. Men även flera utländska multinationella medieföretag har kommit in på den svenska TV-marknaden. nordiska mediekoncernerna och ser liksom MTG och som sin hemmamarknad, varför det har varit naturligt för dem att förvärva svenska TV-företag. Den stora franska etablering i utgör en del av dess strategi att verka över hela . har dock flera starka aktörer lämnat den svenska tv-marknaden. Wallenbergsfären som dekla - rerade sin avsikt att satsa på medier har helt avvecklat sina medieintres - sen med undantag för . Det stora mediekonglomeratet har dragit sig ur , medan Endemol allierat sig med i sitt försök att etablera sig på den svenska marknaden. I utlandet finns det gott om exempel på marknader där konkurre - rande företag gått in i olika former av samarbete. En liknande utveck - ling kan väntas i där de nuvarande aktörerna kommer att skapa olika typer av allianser med varandra och/eller med nya aktörer, troli - gen utländska medieföretag eller telekombolag. Koncentrationen mätt i antal företag på TV-marknaden har knappast ökat. Däremot är de enskilda aktörerna starkare som företag betraktade. MTG:s konkurrenter på TV-produktionsmark - naden är inte längre , eller utan . Konkurrensen har såle - des kunnat upprätthållas men till priset av att de stora mediekoncer - nerna blivit än starkare. Tablå 2.1 Vertikal integration på den svenska TV-marknaden . SVT1, SVT2 [SVT24] SVT (översättning, teknik) TV3, TV6, ZTV, Svensk Text, , Wegelius TV, TV (teknik) Primetec TV4 (teknik, reklamförsälj- TV4 (Nyheter, Anm: Kursiv stil= minoritetsägare . 2.5.1Public service -radio (tidigare AB Radiotjänst) ägdes från starten av olika intressentgrupper i det svenska samhället, av folkrö - relserna (), näringslivet (20) och pressen (20). Aktieägarna utsåg fem styrelseledamöter, staten lika många samt styrelseordföran - den. omorganiserades 1978 till en koncern med fyra programbolag/dotterbolag. Radioverksamheten delades upp på två bolag, och beslöt 1992 att skulle ombil - das till tre självständiga aktiebolag, varvid de två radiobolagen sam - manfördes till ett nybildat bolag . Ägandet av den tidigare koncernen övertogs 1994 av tre nybildade stiftelser, en för var - dera bolaget. Stiftelserna styrelser hade identisk sammansättning och utsågs av regeringen på förslag av de politiska partierna i . De tre stiftelserna sammanfördes 1997 till en stiftelse, Förvalt - ningstiftelsen för , och Sve - riges , med en styrelse som liksom tidigare utses av regeringen. Därmed har i princip den gamla modellen med ett ägar - samband mellan programbolagen återinförts. Programbolagen skall vara självständiga gentemot moderstiftelsen och medelstilldelningen sker som tidigare direkt till programbolagen. styrelse - ordförande utses av regeringen, medan de övriga ledamöterna utses av ägaren. De tre kanalerna i Riksradion hade var sin bestämda karaktär, P1 var talkanal, P2 blandade konstmusik med utbildnings- och minoritets - program och P3 spelade lätt musik. Lokalradion sände till en början i s.k. fönster i P3, men byggde 1987- 89 ut verksamheten med sänd - ningar i 24 egna lokala kanaler. Vid sammanslagningen av bolagen 1993 behöll P1 och P2 sin inriktning, medan P3:s och P4:s utbud av lätt musik åldersdifferentierades. P3 inriktar sig på ungdomen , med en profil där musiken komplettera s med ett omfattande utbud av nyheter samt kultur- och samhällsprogram. P4 sänder i huvudsak lokala program med ett musikval som skall attrahera äldre lyssnare. När den kommersiella lokalradion startade (se nedan) kom den med sitt musikutbud att framför allt konkurrera med P3 om lyssnarna. När den privata lokalradion introducerades var regeringens prin - cipiella utgångspunkt "att så långt det är tekniskt möjligt skapa förut - sättningar för en fri radio." Liksom på andra delar av massmedieområ - det skulle det vara "de olika aktörernas sak att, utan en långtgående myndighetsreglering, bestämma hur verksamheten skall läggas upp." De regler som sattes upp uppgavs vara helt betingade av den be - gränsade tillgången på sändningsfrekvenser. Regelverket skulle utfor - mas "så att självständiga, lokalt förankrade radiostationer främjas." För att väsentligt öka antalet självständiga röster infördes regeln att en per - son, fysisk eller juridisk, inte får inneha mer än ett tillstånd. Ytterligare en begränsning är att tillstånd inte får ges till "den som ger ut dagstid - ning eller den som har ett bestämmande inflytande i ett företag som ger ut en dagstidning eller till företag i vilket någon av de nämnda har ett bestämmande inflytande." Enda kravet på innehållet är att tillstånds - innehavaren under minst en tredjedel av sändningstiden sän - der "program som har framställts särskilt för den egna verksamheten." 3 Sändningstillstånden fördelades genom ett auktionsförfarande.