sou · GNB327d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Hotell- och restaurangverksamhet samt rekreation och kultur är två verksamheter som i viss mån överlappar varandra, särskilt inom sektorn turism. De är jämförelsevis små verksamheter, som dock har ökat antalet anställda markant . Tillsammans svarade de 1998 för av landets sysselsättning, cirka 210 000 personer. Stora rationaliseringar har genomförts inom hotell- och restaurang- verksamheten . Överetableringar och låg efterfrågan har tvingat fram effektiviseringar och omfattande förändringar inom arbetsorganisationerna. Inom hotell och restaurang, rekreation och kultur finns en stor andel deltidssysselsatta, inom hotell och restaurang och inom rekreation och kultur. Andelen har varierat en aning under 1990- talet, men den har i stort sett varit oförändrad. Hotell- och restaurangnäringen har även en stor andel tidsbegränsat anställda, . Två tredjedelar av dessa är kvinnor. Ökningen av antalet anställda har helt skett genom en ökning av antalet tidsbegränsat anställda. En stor del av dessa är behovsanställningar. 244 Den framtida utvecklingen med en uppgång av efterfrågan på tjänster framför allt beroende på en ökad privat konsumtion. Det är troligt att tidsbegränsade anställningar kommer att öka eftersom näringen är en utpräglad just-in-time-näring. Hotell- och restaurangnäringen är också i hög grad beroende av utvecklingen inom turistnäringen. Inom såväl hotell och restaurang som kultur och rekreation förväntas sysselsättningen öka under den kommande 10-års perioden. Branschföreträdare bedömer att hotell- och restaurangverksamheten kan komma att tillväxa med kring . Med en ökad privat konsumtion kan tillväxten komma att bli ännu större. Den skärpta kon- kurrensen kräver dock en fortsatt stark kundorientering, med inriktning på att ge kunden service just in time. Eftersom huvuddelen av kun- derna infinner sig efter arbetsdagens, och ofta arbetsveckans, slut, så innebär det att den ojämna efterfrågan som utmärker dessa branscher kommer att förstärkas ytterligare. Enligt utredningens bedömning kommer andelen deltidsarbetande inom rekreation och kultur samt inom hotell- och restaurangverksamhet sannolikt att bibehållas på ungefär samma nivå som , dvs. kring en tredjedel av de sysselsatta. De tillfälligt anställda kommer att fortsätta öka och många av dem kommer att arbeta deltid. Finans- och företagstjänster består av ett antal relativt olika verksam- heter och har ökat antalet sysselsatta . Den kraftiga ökningen beror till stor del på avknoppningar från industrin. Den största andelen deltid återfinner man inom annan företagsservice, där de utgör av de sysselsatta och har så gjort . Andelen egenföretagare är stor, de utgör av de sysselsatta, och andelen har stigit kraftigt . Det är därför svårt att avgöra i vilken utsträckning det är anställda som arbetar deltid, eller om det är företagare som kombinerar företagandet med ett annat arbete, och därför bedriver verksamheten på deltid. Andelen tillfälligt anställda har svarat för av sysselsätt- ningsökningen inom finans- och företagstjänster. Med tanke på att det rör sig om ett stort antal mindre företag som sannolikt har ganska ojämn orderingång, är det rimligt att tänka sig att efterfrågan på tillfälligt anställda, på hel- eller deltid, kommer att växa. Inom bank- och försäkringsverksamheten har antalet anställda minskat kraftigt . De flesta har fasta tjänster och endast har en tidsbegränsad anställning av vilka mer än hälften Den framtida utvecklingen 245 Strukturförändringar mot färre kontor och mer självservice bedöms fortsätta liksom sammanslagningar mellan banker och försäk- ringsbolag. Åldersavgångarna blir inte anmärkningsvärt höga och de rekryteringsbehov som finns kommer främst att beröra högskoleutbil- dade, framför allt ekonomer och IT-personal. Uppdragsverksamheten är främst beroende av efterfrågan på tjänster från näringslivet, såväl privat som offentlig sektor. Den uppvisar en kontinuerlig expansion vilken inte bara hänger samman med en ökad efterfrågan utan också i hög grad beror på avknoppningar från industrin. Bristen på arbetskraft är ett stort problem, särskilt gäller det inom IT och teknik. Näringen är mycket sysselsättningsintensiv och antalet anställda ökar snabbt när efterfrågan ökar. De flesta som arbetar inom näringen har fasta tjänster, andelen tidsbegränsat anställda uppgår till . IT-branschen är den snabbast växande branschen. Efterfrågan har också förstärkts av att en rad olika datorsystem måste byggas om inför milleniumskiftet. Införandet av euron kommer också att medföra om- fattande förändringar. Antalet anställda datakonsulter har mer än för- dubblats . Uppgången har berört både fast och tidsbegränsat anställd personal. De flesta har fast anställning, har en tidsbegränsad anställning. Eftersom branschen är en ung bransch blir de kommande åldersav- gångarna små. av de anställda är . Utöver IT-branschen finns andra områden inom uppdragsverksam- heten med stark efterfrågan på arbetskraft. Det gäller tekniska och juri- diska konsulter, revisionsverksamhet, organisations- och informations- konsulter. För flertalet av ovanstående näringar väntas en stark expansionstakt med krav på högskoleutbildning. Rekryteringen kommer sannolikt i första hand att ske till fasta tjänster även om inslaget av tidsbegränsade anställningar kommer att öka och då främst antalet projektanställda. Transportsektorn är i stor utsträckning beroende av utvecklingen inom näringslivet och drabbades hårt under konjunkturnedgången. Antalet anställda har minskat kraftigt och de rekryteringar som skett har till stor del utgjorts av tidsbegränsade anställningar. Andelen tidsbegränsat anställda är varav två tredjedelar är män. Efterfrågan på transporter bedöms öka inte minst vad gäller utrikes- handeln. Persontrafiken har ökat i takt med att den privata konsumtionen har ökat och väntas få större betydelse även framöver. Det är troligt att 246 Den framtida utvecklingen den största personalökningen kommer att ske bland tidsbegränsat anställda. Denna näringsgren är också i hög grad beroende av varierande kundefterfrågan såväl som . 10.5Deltidsarbete och tillfälliga anställningar inom den offentliga sektorn har stora nedskärningar skett inom den offentliga sektorn. Detta gäller främst i kommuner och landsting. Den framtida sysselsättningsutvecklingen beror i stor utsträckning på den allmänna ekonomiska utvecklingen. Även den demografiska utvecklingen har stor betydelse för sysselsättningen inom den offentliga sektorn. Den allmänna ekonomiska utvecklingen är svårbedömd. I kommunerna styrs verksamheten dessutom av politiska prioriteringar. Enligt en rapport från Kommunförbundet10 kommer kommunerna att behöva anställa 625 000 personer brutto fram . Enligt utredningens bedömning kommer deltidsarbetet att minska inom den offentliga sektorn medan de tillfälliga anställningarna kommer att öka. Kommuner och landsting svarar, som tidigare nämnts, för i det närmaste hälften av deltidsarbetet i , huvudsakligen inom vård och omsorg. Sjukvården har fortfarande många deltidsanställda, även om antalet har minskat . är det brist på utbildad vårdpersonal och enligt i stort sett alla bedömare kommer den att för- stärkas framgent. Därtill kommer så omfattande pensionsavgångar de närmaste 5 till 10 åren, att den nödvändiga ersättningsrekryteringen i princip kan liknas vid ett generationsskifte. Detta, tillsammans med det faktum att man inom sjukhusvården behandlar patienten en mycket stor del av dygnet, talar för att deltids- arbetet kommer att fortsätta att minska. I synnerhet som regeringen tillsatt en , vars uppgift bl.a. är att söka vägar att förbättra rekryteringen av vårdpersonal. Det finns därför anledning anta att man kommer att ha färre deltidsanställda . 10 , Personal och kompetens i förändring, 1999. Den framtida utvecklingen 247 Omsorgen har i stort sett lika många deltidsanställda som sjukvården, men här är situationen annorlunda. De deltidsanställda finns framför allt inom , som utmärks av ett mycket ojämnt personalbehov. Många äldre och funktionshandikappade behöver framför allt hjälp . SCB:s befolkningsprognos visar också att antalet äldre personer kommer att öka kraftigt under den närmaste 10- årsperioden. Omsorgen har redan nu brist på arbetskraft och denna brist kommer uppenbarligen att öka. Möjligen kan det faktum att behovet av vård och omsorg kommer att öka kraftigt bereda väg för annorlunda schema- läggning, men man kan även tillgodose den ojämna efterfrågan på annat sätt, t.ex. genom behovsanställda. Dessa har ökat kraftigt inom vård och omsorg . Den ökade efterfrågan på omsorgstjänster borde vid första påseendet leda till att kommunerna förbättrar anställningsvillkoren för om- sorgspersonalen för att säkerställa sin rekrytering. Å andra sidan har man redan på många håll en påtaglig brist vilket inte tycks inte ha på- verkat anställningsvillkoren särskilt mycket. Den framtida utvecklingen kommer att bestämmas av i vilken grad kommunerna kommer att till- godose det växande behovet av äldreomsorg och med vilken kvalitet. Detta avgörs i sin tur av kommunernas ekonomiska förutsättningar och politiska prioriteringar. I allt väsentligt kommer emellertid den ojämna efterfrågan att bestå och därmed även behovet av deltidsanställda, antingen de har en fast eller en tillfällig anställning. Det offentliga sektorn svarar, som tidigare nämnts, för i det närmaste hälften av deltidsarbetande i , varav är kvinnor. De finns främst inom vård och omsorg. Samma förhållande gäller för de deltidsarbetslösa. Antalet deltidsarbetande inom sjukvården kommer sannolikt att minska, framför allt, som redan nämnts, på grund av att efterfrågan på deltidsarbete minskar, men även till följd av att bristen på personal bör göra det möjligt för deltidsarbetslösa att i större utsträckning få den arbetstid de önskar. Det kommer likafullt att finnas de som arbetar deltid frivilligt, men de blir sannolikt färre än , bl.a. på grund av medelåldern bland de anställda stiger, som de nya kvinnogenerationerna i växande grad väljer att övergå till heltid när barnen blivit vuxna. Den sociala omsorgen har i stort sett lika många deltidsanställda som sjukvården, framför allt inom . Verksamheten förväntas expandera och man befarar brist på arbetskraft. Följaktligen borde deltidsarbetslösheten, det ofrivilliga deltidsarbetet, minska. Men totalt sett kommer behovet av deltidsarbete att öka. De deltidsarbets- lösa som väljer att stanna kvar inom omsorgen, och särskilt inom hem- tjänsten, riskerar därför att bli fortsatt deltidsarbetslösa. 248 Den framtida utvecklingen kommer även att antalet behovsanställda inom ökar snabbt och sannolikt kommer att fortsätta att öka. Drygt en fjärdedel av de anställda inom äldreomsorgen har en tids- begränsad anställning. Så gott som alla är kvinnor. Här finns också ett stort inslag av timanställda. För att på kort sikt klara det framtida rekryteringsbehovet kan kommunerna bli nödsakade att höja sysselsätt- ningsgraden för redan anställda. Ett annat sätt att försöka få tillgång till personal är att anlita bemanningsföretag men då till en väsentligt högre kostnad än den genomsnittliga lönen. Brist på personal kommer sanno- likt att medföra att man får försöka lappa ihop scheman genom tillfälliga anställningar. Kraven på kvalitet i omsorgen riskerar därmed att inte kunna utvecklas och förbättras. Det är knappast troligt att kommunerna väljer att kompetensutveckla en stor mängd tillfälligt anställda. Yrket riskerar att bli ett genomgångsyrke. Bristen på sjuksköterskor är redan stor såväl inom som inom kommunerna. Det har medfört att allt fler känner sig utbrända, framför allt inom den rena sjukvårdssektorn. Vi har sett exempel på personal som säger upp sin anställning och i stället söker sig till bemanningsföretag. Vinsten för individen blir dels bättre möjligheter att få inflytande över sina arbetstider, dels en betydligt högre lön. För kommuner och landsting blir detta dyra lösningar, för den enskilde förmodligen en betydligt billigare i form av högre lön och lägre veckoarbetstid. Inom den offentliga sektorn har även utbildningssektorn många deltids- arbetande, dock väsentligt färre än . I gengäld har de tillfälliga anställningarna ökat. Här råder brist på utbildad arbets- kraft och den förväntas tillta kraftigt . Längre fram blir efterfrågan beroende på tillgången på barn. Vuxenutbildningen har emellertid expanderat och denna utveckling väntas fort- sätta. har tillfälligt anställda ökat och andelen deltidsarbetande minskat. Detta kan till en del förklaras av man på grund av brist- situationen anställt många obehöriga lärare. I så fall kommer denna utveckling sannolikt att förstärkas . läraravtal ger möjlighet till provanställning för ny- anställda lärare. ökade antalet tidsbegränsat anställda kraf- tigt, dels beroende på avtalet med kommunerna, dels beroende på ett relativt stort inslag av obehöriga lärare med terminsförordnande. Lä- raravtalet kommer troligen att medföra att antalet tidsbegränsat anställda ökar med tanke på rekryteringsbehovet om drygt 200 000 personer fram Den framtida utvecklingen 249 I praktiken torde det dock vara få som inte får fast anställning . 11Arbetsförmedlingens arbete med deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda Arbetsförmedlingen har inte samma förutsättningar att bistå alla sökan- degrupper. När det gäller de deltidsarbetslösa är förutsättningarna begränsade, främst för att det i många fall inte finns några praktiska möjligheter att komplettera deras nuvarande arbete med ett annat arbete eller en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Detta ger också utslag. De del- tidsarbetslösa har fått en markant mindre del av de arbetsmarknads- politiska åtgärderna, i relation till sökandegruppens storlek. De fåtaliga åtgärder som Arbetsförmedlingen har anordnat för deltidsarbetslösa har mestadels varit inriktade på att medverka till att den arbetssökande får mer arbetstid på den befintliga arbetsplatsen. Som exempel kan nämnas resursarbeten och utbildningsvikariat. De deltidsarbetslösa har inte heller fått samma service i övrigt som andra arbetssökande, men därvidlag är skillnaden ganska liten. Till detta kommer att utredningen har visat att de har en jämförelsevis låg omställningsbenägenhet. Arbetsförmedlingen försöker även stimulera deltidsarbetslösa att med hjälp av utbildning söka sig ett nytt yrke inom en annan bransch. Den modell som kallas Deltidshuset är ett bra exempel på detta1. Därigenom kan man hjälpa enskilda arbetssökande till ett heltidsarbete, men antalet deltidsarbetslösa minskar inte i samma takt, eftersom efterfrågan på deltidsarbetskraft kvarstår och nya arbetssökande träder in som del- tidsarbetslösa. När det gäller Arbetsförmedlingens insatser för behovsanställda, dvs. timvikarier enligt Arbetsförmedlingens nomenklatur, är situationen något annorlunda.2 Även här finns problem i den bemärkelsen att en del arbetssökande kan tvingas att byta bransch för att åstadkomma en för- ändring. Denna grupp förefaller emellertid ha större omställningsbenä- 1Se kap. 12. 2Fortsättningsvis används SCB:s beteckning behovsanställda. I Arbetsför- medlingens register återfinns de emellertid som timvikarier. 252 Arbetsförmedlingens arbete med deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda SOU 1999:27 genhet och bättre förutsättningar att få en fast heltidstjänst än de del- tidsarbetslösa. En angelägen uppgift för Arbetsförmedlingen är i detta sammanhang att förbättra sökkanalerna så att dessa grupper snabbare och lättare hittar arbeten som i förlängningen kan leda till en fastare förankring på arbetsmarknaden. Modern datateknik är utan tvivel ett viktigt hjälpmedel i detta sammanhang. Arbetsförmedlingens uppdrag kan i korthet beskrivas som att bistå arbetssökande i deras strävan efter att få ett arbete och att hjälpa arbets- givare att få den arbetskraft de söker. Verksamhetens inriktning bestäms av regering och riksdag och styrs av de mål statsmakterna sätter för arbetsmarknadspolitiken. har inriktningen styrts av tre huvudmål, håll vakanstiderna nere för lediga platser, minska långtidsarbetslösheten och motverka långa tider utan arbete. Två av dessa mål avser arbets- sökande. Den valda inriktningen leder till att verksamheten på ett naturligt sätt fokuseras på heltidsarbetslösa sökande. Långtidsarbets- löshet definieras som en sammanhängande arbetslöshetsperiod för för vuxna arbetssökande. Motverka långa tider utan arbete syftar till att försöka bryta långa inskrivningstider då den arbetssökande pendlar mellan arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder, utan en reell kontakt med arbetslivet. Därutöver har regeringen i olika omgångar givit Arbetsmarknads- styrelsen i uppdrag att rikta särskilda resurser till deltidsarbetslösa. bedrevs ett arbete inom ramen för det som kallades Det kommunala handlingsprogrammet. Inför betonade också regeringen att borde söka utforma arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är bättre anpassade till de deltidsarbetslösas förutsättningar.3 Men de grupper som utredningen behandlar, deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda, utmärks av att de har arbete, om än inte med den anknytning till arbetsmarknaden och den regelbundenhet de skulle vilja, eller i den utsträckning de önskar. De har därför inte heller tillhört de sökandegrupper som har prioriterats i Arbetsförmedlingens arbete . 3 Regeringens prop. 1996/97:107 s. 120. SOU 1999:27 Arbetsförmedlingens arbete med deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda 253 11.2Vad gör Arbetsförmedlingen? De deltidsarbetslösa utgjorde av Arbetsförmed- lingens arbetssökande, och av dess kvinnliga sökande4. Det är med andra ord en stor sökandegrupp. Utvecklingen framgår av figur 11.1. lingen 1990- 1998. Källa: Amv. Antalet deltidsarbetslösa vid Arbetsförmedlingen ökade som synes i snabb takt , för att nå en topp 1995. Utvecklingen är emellertid svår att bedöma i detalj, eftersom en del av de behovsanställda klassificerades tillsammans med de deltidsarbetslösa. blev behovsanställda/timvikarierna, en egen sökandegrupp. Deras avskiljande från de deltidsarbetslösa förklarar av deltidsarbetslöshetens minskning . Det innebär att det bara finns tillförlitlig statistik vad gäller behovsanställda som sökandegrupp vid Arbetsförmedlingen . 4 Framställningen i detta kapitel bygger helt på statistik från . 254 Arbetsförmedlingens arbete med deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda SOU 1999:27 Deltidsarbetslösheten måste emellertid ses i relation till den allmänna arbetslöshetsnivån, som har växlat kraftigt . I figur 11.2 återges de deltidsarbetslösa som andel av samtliga arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. Deltidsarbetslösa lingen som andel av samtliga till 1998. kvinnor och män vid Arbetsförmed- arbetssökande av respektive kön, 1990 Källa: Amv. Nedgången förklaras av att basen för beräkningen, samtliga arbetssökande vid Arbetsförmedlingen, steg kraftigt under dessa år. I själva verket ökade, som framgår av figur 11.1 antalet del- tidsarbetslösa . har antalet arbetssökande vid Arbetsförmedlingen sjunkit , men med mycket små tal. uppvisar emellertid en större minskning, - , men det är främst de heltidsarbetslösa som har minskat. I figur 11.3 kan man se förändringen fördelad på olika sökandegrupper. I gruppen heltidsarbetslösa har även personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder inräknats. SOU 1999:27 Arbetsförmedlingens arbete med deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda 255 Grupper av arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. Pro- centuell förändring . De deltidsarbetslösa har minskat, men inte tillnärmelsevis lika mycket som de heltidsarbetslösa. Behovsanställda har emellertid ökat desto mer, med . De utgjorde av Arbetsförmedlingens sökande. Om man ser till alla arbetssökande vid Arbetsförmedlingen har både män och kvinnor minskat , även om männen uppvisar en större minskning än kvinnorna. Bland de deltidsarbetslösa utgör kvin- norna , dvs. samma andel som i andra sammanhang när det gäller deltidsarbete. Männen har emellertid svarat för nästan hälften av den lilla minskning som ägt rum bland de deltidsarbetslösa. I gruppen behovsanställda är ungefär en tredjedel män. Som tidigare nämnts har de ökat , och det gäller båda könen, männen med 28 och kvinnorna . De deltidsarbetslösa har en högre medelålder än övriga arbetssökande och de deltidsarbetslösa kvinnorna har en högre medelålder än sina manliga kollegor. Kvinnor mellan utgör av de deltidsarbetslösa, att jämföra bland alla arbetssökande. Behovsanställda har tvärtom en lägre medelålder än övriga arbetssökandegrupper, antingen det gäller män eller kvinnor. Eftersom de deltidsarbetslösa har arbete en del av tiden har de inte varit prioriterade bland Arbetsförmedlingens arbetssökande. 256 Arbetsförmedlingens arbete med deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda SOU 1999:27 har också visat att det är svårt att anordna arbetsmarknadspolitiska åtgärder som de deltidsarbetslösa kan delta i utan att bryta sitt deltidsarbete. Av bland annat den anledningen blir deltidsarbetslösa kvar vid Arbetsförmedlingen än arbetssökande i allmänhet. Figur 11.4 visar inskrivningstidens fördelning på olika arbetssökandegrupper per . Arbetssökandegrupper inskrivna vid Arbetsförmedlingen , fördelade efter inskrivningstidens längd. Källa: Amv. Deltidsarbetslösa har som synes långa inskrivningstider. av dem har varit inskrivna . Heltidsarbetslösa har väsentligt kortare inskrivningstider, medan de behovsanställda hamnar mitt emellan . De har kortare inskrivningstider än de deltidsarbetslösa, men mer än hälften av dem har ändå varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Utredningen har också låtit undersöka deltidsarbetslösa som var in- skrivna vid Arbetsförmedlingen till 1995, för att se hur stor andel av dem som fortfarande var inskrivna som del- tidsarbetslösa . Observera att inskrivna från fjärde kvartalet 1992 finns med fjärde kvartalet 1993 osv. Resultatet framgår av figur 11.5. SOU 1999:27 Arbetsförmedlingens arbete med deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda 257 Deltidsarbetslösa inskrivna vid Arbetsförmedlingen fjärde kvartalet 1998. Källa: Amv. Deltidsarbetslösa har uppenbarligen mycket långa inskrivningstider. Inte av dem som var inskrivna fjärde kvartalet 1992 fanns fortfarande i registret som deltidsarbetslösa . Därefter ökar andelen i takt med att man vandrar framåt år . , , har en fjärdedel av de deltidsarbetslösa stått kvar i Arbetsförmedlingens register, som gruppen som helhet fak- tiskt har minskat. Låg andel av arbetsmarknadspolitiska åtgärder Arbetsförmedlingen har haft svårt att anordna arbetsmarknadspolitiska åtgärder som har passat de förutsättningar de deltidsarbetslösa har. I figur 11.6 framgår att de kvinnliga deltidsarbetslösa 1997 utgjorde av de arbetssökande kvinnorna, men av de kvinnor som fick del av en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Arbetsförmedlingen har uppenbarligen inte lyckats att anordna åtgärder för deltidsarbetslösa i samma utsträckning som för heltidsarbetslösa och behovsanställda. 258 Arbetsförmedlingens arbete med deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda SOU 1999:27 Kvarstående arbetssökande och personer i åtgärd i olika Kvinnor, medeltal 1997. Källa: Amv. I en diskussion om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för deltids- arbetslösa måste man emellertid beakta, att uppemot två tredjedelar av dem arbetar på varierande arbetstid, eller har förkortad arbetstid . Sådana arbetsscheman är mycket svåra att kombinera med andra verksamheter5. Av den lilla grupp deltidsarbetslösa som ändå fick en arbetsmark- nadspolitisk åtgärd var männen överrepresenterade. Detta kan sammanhänga med att många av de dem har svårare än kvinnorna att acceptera ett deltidsarbete. De är därför mer energiska när det gäller att söka utvägar ur deltidsarbetet. Som utredningen i andra sammanhang konstaterat tycks många deltidsarbetslösa kvinnor ha en benägenhet att bli inlåsta i sitt deltidsarbete. Ungdomarna har fått en jämförelsevis stor andel av de åtgärder som kommit de deltidsarbetslösa till del.