sou · GNB327d2 · 2000-01-01 00:00:00 — Konsekvenser av förslagen 359 kvalitetskraven i de olika handelsföretagen att spela roll. Förhoppningen är givetvis att utredningens förslag kan leda till förbättringar även inom handeln. Om så inte är fallet kommer en effekt av utredningens förslag ändå bli att handelsföretagen till sina deltidsbefattningar blir hänvisade till att rekrytera bland dem som önskar deltidsarbete. kan man med stöd av fyllnadsersättningen behålla personal som egentligen vill ha heltid. Utredningen har inhämtat att även bland handelsföretagen finns de som strävar mot fler heltidsanställningar just för att kunna konkurrera med kvalitet. 16.3Konsekvenser för små och medelstora företag Utredningen har redogjort för hur ersättningen vid deltidsarbetslöshet i vissa branscher utgör en långvarig indirekt ekonomisk subvention. I viss utsträckning kan denna säkerligen verka konkurrenssnedvridande och därmed uppmuntra företag till anställning av fler deltidsarbetslösa. Men framförallt betyder subventionen att arbetsgivare som utan den skulle ha svårigheter att rekrytera och behålla personal inte behöver drabbas av dessa problem, i varje fall inte förrän de alternativ som erbjuds de deltidsanställda med ersättning ter sig mer lockande. Eftersom utredningen visat att de flesta deltidsarbetslösa trivs och helst vill vara kvar kan arbetsgivaren vara rätt opåverkad så länge alternativet för den enskilde innebär att gå över till mer arbetstid hos annan arbetsgivare utan att det ekonomiska utbytet blir särskilt stort. Utredningens förslag bör innebära att arbetsgivarna snabbare och på ett helt annat sätt blir uppmärksammade på de hinder som finns när det gäller att attrahera arbetssökande. Arbetsgivarna måste välja strategi. Antingen fortsätter man att erbjuda deltids- och tillfälliga anställningar på samma sätt och förlitar sig på att tillräckligt många med rätt kompetens finns bland dem som söker dessa mer lösliga anställningsformer. Eller, vilket bör bli fallet inom offentlig sektor samt inom områden i privat sektor där kvalitets- krav och konkurrens är framträdande, inriktar man sig på strategier för att kunna erbjuda fler fasta heltidsarbeten. För en hel del mindre företag kan denna senare strategi te sig ekonomiskt ohållbar eller praktiskt omöjlig. Utredningens huvudförslag innebär att dessa subventioner, som i nuvarande system gynnar vissa arbetsgivare och därmed leder till sned- vridande konkurrens, vilket särskilt torde drabba små och medelstora företag, minskar. 360 Konsekvenser av förslagen Det förslag som redovisas under 14.2 om stöd till etablering av branschanknytna bemanningsföretag kommer kunna få konsekvenser för små och medelstora företag. Genom s.k. DELTA-modeller kan de få möjlighet att hyra in anställda från bemanningsföretaget istället för att behovsanställa eller, vanligare, låta bli att anställa vid kortare efter- frågetoppar. Detta kan också bidra till en viss ökning av sysselsätt- ningen. Bland de deltidsarbetslösa utgör medelålders och yngre lågutbildade kvinnor en grupp som med dagens system riskerar att bli inlåsta i del- tidsarbetslöshet. Därmed kommer de allt längre ifrån sina heltids- anställda kollegor vad gäller karriär- och kompetensutveckling eftersom deltidsanställda i mindre utsträckning kommer i fråga för exempelvis kompetensutveckling. De missgynnas också när det gäller deltagande i arbetsmarknadsprogram jämfört med heltidsarbetslösa, eftersom deras deltidsarbete i av fallen är så varierande förlagt i tiden att ny yrkesutbildning i praktiken inte kan kombineras med deltidsarbetet. Inte heller finns en tidsgräns motsvarande den för heltids- arbetslösa som innebär krav på arbetsmarknadsprogram som alternativ till långtidsarbetslöshet. Många blir också kvar i deltidsarbetslöshet . Deltidsarbete och deltidsarbetslöshet är i hög grad en fråga som återspeglar skillnaden mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden. Det framgår t.ex. av de sektorer där deltidsarbete är vanligt förekommande som vård, omsorg och handel. Det framgår också av att män som är deltidsarbetslösa är det under en och att de kan ta vara på möjligheterna till omställning via arbetsmarknadspolitiken i större utsträckning än kvinnorna. Utredningens huvudförslag innebär att grupper med svag ställning, framför allt lågutbildade kvinnor och ungdomar, får ett bättre utgångs- läge och en starkare ställning på arbetsmarknaden. Huvudför- slaget inriktas på att påskynda strukturella förändringar till mer av hel- tids- och fasta anställningar, anställningsformer som flertalet anställda föredrar. Avsikten är särskilt att åstadkomma förbättringar för de grup- per som fastnar i deltidsarbetslöshet respektive i korta, lösa anställningsformer t.ex. behovsanställningar. Dessa grupper domineras av unga och medelålders lågutbildade kvinnor. En del i utvecklingen mot en mer jämställd arbetsmarknad handlar om att bryta traditionella könsrollsmönster när det gäller yrkesvalet. Kvinnor väljer i hög grad fortfarande mellan ett litet antal traditionella Konsekvenser av förslagen 361 kvinnoyrken medan männen söker sitt yrkesliv i ett betydligt större spektra av yrken. De yrken där deltidsarbetet resp. behovsanställ- ningarna dominerar är typiska kvinnoyrken, ofta med begränsade krav på utbildning och med förhållandevis låga löner. Det är till stor del yrken inom vård och omsorg, men även inom den privata tjänstesektorn. Såväl de stora rekryteringsbehoven inom vård, omsorg och utbildning som allmänna krav på mer jämn fördelning mellan män och kvinnor på olika arbetsplatser talar för att man i dessa sektorer behöver rekrytera betydligt fler män. Eftersom män inte önskar arbeta deltid och om de ändå hamnar i ofrivilligt deltidsarbete mycket snabbt söker sig därifrån, krävs fler fasta heltidsbefattningar för att kunna attrahera männen till dessa sektorer. Utredningens förslag beräknas kunna bidra till en snabbare utveckling i denna önskade riktning och möjligen därmed också till att underlätta rekrytering av både kvinnor och män. Utredningen har uppmärksammat att kunskapen fördjupas om orsa- ken till att så många framhåller att vissa kvinnodominerade arbeten inom kommunerna anses vara för tunga för att kunna utföras på heltid. Förhoppningsvis kan forskning inom detta område samt förbättringar grundad på sådan och partssamarbete leda till att färre kvinnoarbeten behöver vara så tunga. Som utredningen visat finns det relativt stora skillnader i omfattningen av deltidsarbetslöshet och tillfälliga anställningar. Detta är en återspeg- ling av de regionala skillnaderna i arbetsmarknadsläget i stort och arbetslöshetsnivån. Utredningens förslag beräknas leda till en minskning av deltids- arbetslösheten även i kommuner med hög arbetslöshet och begränsad efterfrågan. Den kommunala verksamheten är i dessa kommuner avgö- rande för effekterna av utredningens förslag i övrigt, eftersom den dominerar helt när det gäller deltidsarbetslösa och behovsanställda. Därmed har också kommunen själv stora möjligheter att genom sitt agerande avgöra i vilken utsträckning utredningens förslag leder till en ökning av heltidsarbetslösheten resp. i vilken utsträckning man organi- serar om arbetet så att de deltidsarbetslösa får anställning . De som inte kan få anställning i enlighet med sina önskemål i kom- munen eller hos den arbetsgivare i övrigt som är aktuell får enligt utredningens förslag möjlighet till omställningsprogram på heltid inriktat mot annat arbete på orten, till eget företagande på orten eller annat arbete på annan ort där efterfrågan är större. Genom att efterfrågan inom 362 Konsekvenser av förslagen de kommunala sektorerna kommer att öka dramatiskt över hela landet bör möjligheterna vara goda. De kommuner som har en sämre arbetsmarknad tilldelas proportio- nellt mer medel inom ramen för arbetsmarknadspolitiken och arbets- förmedlingen på dessa orter kan därmed aktivt medverka både till omstruktureringar inom kommunerna och med omställning för enskilda berörda. Dessa orter har även via regionalpolitiken och olika EU-pro- gram tillgång till förstärkta resurser som kan tänkas bidra exempelvis vid etablering av branschanknuten bemanningsverksamhet enligt utred- ningens förslag. Utredningen utgår härutöver utifrån den vedertagna grundprincipen att individbaserade stöd som ersättning från arbetslöshetsersättningen utgår på samma villkor till individen oavsett ort eller region. Även om arbetsmarknadspolitik, näringspolitik och regionalpolitiska insatser som ovan belysts kan och bör samspela kan givetvis inte utvecklingen i glesbygd vila på individstöd som arbetslöshetsersättning. I fallet med deltidsersättning skulle man annars acceptera särskilda indirekta sub- ventioner i glesbygd med de snedvridande effekter det får på rekrytering och konkurrens och acceptera en arbetstidsförkortning genomförd för berörda deltidsanställda utan särskilda politiska beslut och finansierad via fyllnadsersättning från arbetslöshetsförsäkringen. 16.6Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Konsekvenserna av utredningens förslag för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet kan antas vara av begränsad omfattning. Många deltidsarbetande kvinnor synes vara involverade i den informella ekonomin. De ökade möjligheter i yrkeslivet som utredningens förslag innebär för många deltidsarbetande skulle kunna medföra att dessa lägger mindre kraft på den informella delen av ekonomin och mer på ett reguljärt arbete. (Dir. 1998:27) Arbetslöshetsersättning och deltidsarbete, m.m. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall -beskriva och analysera hur förekomsten av deltidsarbeten och tillfälliga arbeten har utvecklats , och -bedöma hur förekomsten av dessa anställningsformer skulle kunna tänkas utvecklas . Utifrån analysen skall utredaren överväga om det bör göras för- ändringar i de nuvarande reglerna för rätt till arbetslöshetsersättning för deltidsarbetande och personer med tillfälliga arbeten. Syftet skall vara att stärka dessa gruppers ställning. Arbetslöshets- försäkringens karaktär av omställningsförsäkring skall bevaras. Eventuella förslag skall kostnadsberäknas och finansiering inom arbetslöshetsförsäkringens ram redovisas. Cirka en fjärdedel av arbetskraften arbetar deltid. , eller ca 270 000 personer, av de deltidsarbetande söker ytterligare arbetstid. Cirka 146 000 personer är deltidsarbetslösa personer och får en inkomstutfyllnad genom arbetslöshetsersättningen. För att ha rätt till ersättning vid deltidsarbetslöshet krävs att man har arbetat fler timmar än vad det aktuella deltidsarbetet omfattar. Merparten av de deltidsarbetande finns inom den offentliga sektorn och handeln. En stor andel av de tillfälliga arbetena finns inom vård och omsorg samt bland hushållstjänster. knappt en halv miljon personer tidsbegränsade anställningar som innebär att de för kortare eller mellan arbetena kan vara beroende av andra inkomster för sin försörjning. Av dem som har tillfälliga arbeten är kvinnor. Utvecklingen har, med undantag för , inneburit en betydande ökning av främst tillfälliga arbeten. Orsakerna till denna utveckling är ännu inte kartlagda. Det finns sannolikt flera faktorer. Rätten till arbetslöshetsersättning för de deltidsarbetande är begrän- sad i tiden. Den som har en tillsvidareanställning på deltid får ersättning under längst en ersättningsperiod, dvs. under normalt högst 300 ersätt- ningsdagar. För den som har tillfälligt deltidsarbete eller är arbetslöshet mellan två tillfälliga anställningar finns ingen sådan begränsning. Skälet för att begränsa de deltidsarbetandes ersättningsrätt är främst att arbetsgivare inte på ett enkelt sätt skall kunna lasta över arbets- kraftskostnaderna på det allmänna för den tid då de inte behöver arbetstagarna ifråga. Reglerna för rätten till arbetslöshetsersättning för deltidsarbetande har ändrats . utan särskilda begränsningsregler infördes en begräns- ning av ersättningstiden till längst . togs begräns- ningen av deltidsersättningen bort. infördes nuvarande bestäm- melser som begränsar ersättningsrätten för deltidsanställda med tills- vidareanställning. De begränsningar i ersättningsrätten som genomförts vid de olika tillfällena har även motiverats av behovet att motverka en starkt stigande kostnadsutveckling för ersättningen till de deltidsarbetande, men också av en vilja att förhindra en ökning v deltidsarbeten med inkomstutfyllnad genom arbetslöshetsersättning. Ambitionen har också varit att genom mindre generösa villkor för ersättning i samband med deltidsarbete minska arbetsgivarnas möjlighet att deltidsanställa och i stället förmå dem att erbjuda de deltidsarbetande mer arbetstid. Någon påtaglig förändring i detta avseende har dock inte inträffat. Den nuvarande arbetslöshetsförsäkringens uppbyggnad förutsätter i princip att människor har fasta anställningar på heltid eller, när de arbetar - om än tillfälligt - har arbete i den omfattning som de önskar. Betydande förändringar inträffar emellertid och kan förväntas inträffa på arbetsmarknaden när det gäller både anställningsformer och arbetets omfattning . Situationen på arbetsmarknaden innebär att många är hänvisade till deltidsarbete och tillfälliga anställningar. En förklaring till detta kan vara ett icke avsett utnyttjande av systemet för arbetslös- hetsersättning. Mot bakgrund av vad som har redovisats bör en särskild utredare tillkallas. Hur vanliga är deltidsarbeten och tillfälliga arbeten? Den särskilde utredaren skall beskriva hur arbetsmarknaden har utveck- lats med avseende på deltidsarbete och till- fälliga anställningar. Om analysen visar att omfattningen på deltids- arbeten och tillfälliga arbeten har förändrats skall orsakerna till detta bedömas. Det kan gälla om eventuella förändringar är konjunkturellt eller strukturellt betingade. Sektorer och branscher där dessa arbeten är särskilt vanliga eller visar tendenser till att öka skall identifieras. I analysen skall ingå en bedömning av vad reglerna i arbetslös- hetsförsäkringen har inneburit för utbudet av och efterfrågan på deltids- arbeten och tillfälliga anställningar och vad eventuella förändringar i dessa avseenden beror på. I detta sammanhang skall undersökas hur vanligt det är med egna uppsägningar och i vilken utsträckning dessa föranleds av arbetslöshetsförsäkringens utformning och om uppsäg- ningarna följs av andra tidsbegränsade anställningar som medger ersätt- ningsrätt. Vidare skall en särskild analys göras av effekterna av den nuvarande begränsningsregeln i 40 § lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring och 8 § förordningen (1997:835) om arbetslöshets- försäkring. Regeln innebär i korthet att personer som regelbundet utför deltidsarbete under veckor då de i övrigt är arbetslösa kan få ersättning under längst en ersättningsperiod så länge tillsvidareanställningen på deltid pågår. Även effekterna av den i lagen (1982:80) om anställningsskydd införda företrädesrätten till mer arbetstid för deltids- anställda som så önskar skall analyseras. I uppdraget ingår även att mot bakgrund av analyserna beskriva hur förekomsten av deltidsarbeten och tillfälliga anställningar kommer att utvecklas . Branscher och sektorer där dessa anställningsformer kan väntas bli vanligare skall identifieras. Utredaren skall också undersöka vad en utveckling mot fler deltids- arbeten samt korta och tillfälliga arbeten kan innebära för personer med svagare förankring på arbetsmarknaden. En beräkning skall också göras av vad förändringarna kan innebära för kostnaderna för arbets- löshetsförsäkringen. Ändringar i nuvarande system Utifrån resultaten av analysen skall utredaren överväga om några änd- ringar är motiverade i de nuvarande reglerna för rätt till arbetslöshets- ersättning för dessa grupper. Övervägandena i denna fråga bör ske utifrån flera utgångspunkter. Den grundläggande förutsättningen skall vara att arbetslöshets- ersättningen inte får snedvrida konkurrensen genom att indirekt subventionera arbetsgivarnas arbetskraftskostnader. Det skall finnas realistiska möjligheter för de deltidsarbetande att få arbetslöshets- ersättning under en nödvändig omställningstid. Det skall finnas en strä- van att bättre anpassa arbetslöshetsförsäkringen till den utveckling som förväntas ske i fråga om deltidsarbeten och tillfälliga arbeten. Regel- förändringar i arbetslöshetsförsäkringen skall förbättra de deltids- arbetandes och de tillfälligt anställdas ställning. Arbetslöshets- försäkringens karaktär av omställningsförsäkring skall bevaras. Därvid bör en strävan vara att systemet inte skall främja en ökning av antalet deltidsanställningar ytterligare, som risken måste beaktas för att deltidsanställda säger upp sig till förmån för arbetslöshet på heltid med samhällsstöd. En genomgång av i vilka situationer som en deltidsarbetande bör betraktas om ofrivilligt arbetslös skall göras. Regelförändringarna bör också uppmuntra de deltidsarbetslösa att söka mer arbetstid. I detta sammanhang skall utredaren utvärdera det arbete som genomförs vid arbetsförmedlingarna med att öka insatserna förde deltidsarbetslösa och föreslå de eventuella förändringar som utvärde- ringen motiverar. Uppdraget avser såväl villkoren för att kvalificera sig för arbetslös- hetsersättning som hur länge ersättning skall få lämnas. Regeringen har genom ändringar i arbetsrätten understrukit vikten av att de deltids- arbetande som så önskar om möjligt skall erbjudas förtur till ökad arbetstid. Även förslag som syftar till att ge de deltidsarbetslösa möj- ligheter till ökad sysselsättning skall lämnas. Bl.a. bör möjligheten för deltidsarbetslösa att få och delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ses över. Eventuella förslag skall kostnadsberäknas och finansiering inom arbetslöshetsförsäkringen redovisas. Den särskilde utredaren skall föreslå de ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring som behövs för att genomföra de förslag som utredaren förordar. Utredaren skall under arbetet hämta in synpunkter från berörda parter på arbetsmarknaden och Arbetslöshetskassornas . Vidare skall utredaren samråda med och Småföretags- delegationen (N 1966:04). För arbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Uppdraget skall redovisas . Tilläggsundersökning till Arbetskraftsundersök- ningen () genomförde SCB på uppdrag av DELTA-utred- ningen en tilläggsundersökning till arbetskraftsundersökningarna. Lik- som i ordinarie utfördes intervjuerna med datorstöd. Urvalet omfattade de personer i rotationsgrupp 2- 7 i ordinarie , som tillhörde undersökningspopulationen, dvs. klassificeras som anställda i . Frågeblankett utformades i samråd mellan DELTA- utredningen och SCB. Av de ingående nio frågorna riktades fyra frågor till samtliga anställda och fem till deltidsanställda. Sammanfattning av innehållet i frågeblanketten: -har den anställde det yrke som han/hon vill ha -skulle den fast resp. tidsbegränsat anställde om han/hon kunde välja föredra en tidsbegränsad anställning i stället för en fast och vice versa -orsak till att den anställde hellre vill ha en tidsbegränsad anställning -vad skulle den anställde kunna tänka sig att göra för att övergå från tidsbegränsad till fast anställning och vice versa Till alla anställda som jobbar deltid -det viktigaste skälet till att den anställde arbetar deltid -det viktigaste skälet till att den anställde av arbetsmarknadsskäl säger sig arbeta mindre än man skulle vilja göra och inte har gjort något för att få fler timmar -hur snabbt skulle den anställde, som får ett erbjudande om mer arbetstid, kunna börja arbeta mer -vad skulle den anställde kunna tänka sig att göra för att få önskad arbetstid -vilken typ av deltid har den anställde Med deltidsanställda avses personer som svarat deltid på frågan (G9 i ): Arbetar Du heltid eller deltid? Enbart huvudsysslan avses i de fall personen har mer än ett arbete. För dem som vill ta del av de ordinarie frågorna i hänvisas till SCB. Intervjuundersökning - Deltidsarbetande, arbetsgivare och arbetsförmedlare Jämförelse mellan de olika orterna ............................................ Den typiskt deltidsarbetslöse är en kvinna. Detta är alla ense om. Åldern varierar och det gör också familjeförhållandena. Gemensamt däremot är att man saknar högre utbildning, man har maximalt treårigt gymnasium och då vanligen på någon praktiskt inriktad utbildning. Intrycket man får efter intervjuerna med de deltidsarbetslösa, arbets- förmedlarna och arbetsgivarna är att det främst är unga kvinnor som inte har barn och äldre kvinnor med utflugna barn som verkligen vill arbeta mer. Ser man till kvinnor med barn vill man i många fall inte arbeta mer, i alla fall inte . Ekonomin gör dock att de ändå känner att de behöver göra det. För ensamstående kvinnor blir förstås detta ett större problem än för de som sammanbor med någon som har ett arbete. Arbetsförmedlingen har inte haft några särskilda åtgärder som är lämpade för deltidsarbetslösa. Man har inte heller kunnat ägnat dem så mycket tid som man upplever att det skulle behövas, eftersom man har varit tvungen att prioritera de arbetssökande som helt står utanför arbetsmarknaden. De deltidsarbetslösa upplever också att arbetsför- medlingen inte har gjort något för att hjälpa dem. Man måste tydligen vara helt arbetslös för att man ska komma ifråga, säger en av dem som deltog i intervjuerna. En grupp som urskiljer sig i materialet är unga kvinnor som har timanställning framför allt inom vården. De har gått ut skolan i då nedskärningarna började vilket har gjort att de inte har fått fast arbetet. Detta gäller främst på mindre orter vilket är synnerligen olyckligt om man har för avsikt att behålla unga människor på orten. Man får också intrycket av att man förvisso vill arbeta i större om- fattning , men inte till vilket pris som helst. De flesta skulle föredra att stanna på den arbetsplats där de nu är och som de trivs på. Detta säger i stort sett samtliga deltidsarbetslösa och det bekräftas av såväl arbetsgivare och arbetsförmedlare. Arbetsgivarna upplever att de anställda är nöjda med det de har och man verkar inte ha några ambi- tioner att gå vidare med hjälp av utbildning, vare sig intern eller extern utbildning. Flera av arbetsgivarna ser detta som ett problem för den framtida återväxten. Att flytta är inte heller något alternativ för de intervjuade kvinnorna. Lever man tillsammans med en man är det för det mesta hans arbete som styr var man kommer att hamna. Flera av de intervjuade kvinnorna påpekar också att det förmodligen inte skulle vara mycket lättare att få en heltidstjänst någon annanstans i så länge man stannar inom Pendling är man också negativ till och det gäller fram- för allt kvinnor med småbarn. Mest positivt till pendling förefaller man vara i . Att arbeta heltid inom vården och omsorgen upplevs av både arbets- givare, deltidsarbetande och arbetsförmedlare som alldeles för tungt. Från samtliga kategorier har det höjts röster om att man borde se över veckoarbetstiden inom dessa yrken. Det är orimligt att en fullt frisk människa inte ska orka arbeta heltid, säger man samstämmigt. En grupp som situationen framstår som särskilt svår för är ensam- stående kvinnor med barn. vill man arbeta deltid för att kunna umgås med barnen. Alternativet till detta skulle vara att man kunde arbeta . efterfrågas på flera orter just nattpersonal inom vård och omsorg. Problemet är att varken kommunen eller någon annan kan erbjuda (eller i allt för liten omfattning kan erbjuda) barnomsorg . De ensamstående kvinnorna hamnar då i en situation där de inte kan ta de heltidsarbeten som erbjuds och då får nöja sig med att arbeta deltid, vilket inte är tillräckligt för försörjningen. Lösningen blir då att få tillskott till ekonomin i form av socialbidrag som utbetalas av kommunen.