sou · GNB3133 · 2000-01-01 00:00:00 — Av enkätsvaren från landstingen framgår att ökningen av omslutningen in - te i någon större omfattning kan förklaras med ändrade drift- eller or gani- sationsformer . Vid besöken på landstingen är det en - dast i något fall som denna förklaring har lämnats. För delning mellan kommunkontosystemet och skattesystemet Den absoluta majoriteten av landstingen svarar i enkäten att det inte kan vara fråga om några betydande belopp som har redovisats fel så att de har betalats ut från kommunkontosystemet i stället för det vanliga skattesyste - met. På frågan om det är möjligt att mervärdesskatt som skall återsökas i det ordinarie systemet har återsökts i kommunkontosystemet svarar 18 st nej (eller att det är fråga om mindre belopp). Två svarar ja varav det ena anger att det troligen inte är några större summor . Enligt statistik från har dock den ingående skatten som landstingen ansöker om från skattemyndigheterna minskat med ca . har utbetalningar - na från landstingskontot ökat med . En orsak till att den ingående skatten i det ordinarie systemet har min - skat är att landstingens skattskyldighet i hög grad är kopplad till serve - ringstjänster (personalserveringar t.ex.). Eftersom mervärdesskatten på livsmedel sänktes från 1996 är detta en orsak till att av - lyften i skattesystemet har minskat. SOU 1999:133 Bilaga 2 163 Enligt lagen (1997:614) om redovisning skall inkomna leve- rantörsfakturor bokföras senast påföljande arbetsdag. Denna lag trädde i kraft . I författningskommentarerna (prop. 1996/97:52) till lagen sägs bl.a. följande: Omständigheterna i det enskilda fallet får avgöra hur snart en bokföring kan ske. I vart fall bör fakturorna åtminsto - ne ankomstregistreras de inkommer. Detta är en skillnad mot tidigare hantering då fakturorna oftast blev bokförda först efter att de var attesterade och konterade. Förutsatt att alla landsting tidigare gjorde på det här sättet och att de ändrade rutiner fr .o.m. skulle det uppstå en extra månadsef fekt i kommunkontosystemet. Enligt utredningens bedömning är den samlade ef fekten inte så stor som en extra månad. I ett landsting angav man denna ef fekt till 8 miljoner kro- nor, eller av ökningen . Utredningen har kontaktat 7 landsting särskilt om denna fråga och funnit att det i två av dem skulle kunna vara en delförklaring. Sannolikt är dock den sammantagna ef fekten begränsad. Det nns en rad olika förklaringar till varför omslutningen har ökat i landstingsdelen av systemet. En förklaring är att landstingen har övertagit kostnadsansvaret för förbrukningsartiklar , speciallivsmedel och inkonti- nensartiklar från staten fr .o.m. För att kompensera för det ta har ett belopp motsvarande utgifterna för mervärdesskatt inkluderats i En annan förklaring till att uttagen från landstingskontot har ökat är och övertagande av viss sjuk vård och tandvård från kommun. har ersättningen för mervärdesskatt avseende in vesteringar ökat med ca enligt landstingens egna upp - gifter i enkäten. Utredningen kan således redovisa en sammanlagd ökning om ca , vilket utgör av den totala ökningen. Det motsvarar en ökning . Den oförklarade delen om ca utgör en ökning med 2 pro - cent. När det gäller kommunerna var ökningen eller . Av ökningen kan uppskattningsvis mel - lan 300 och förklaras av att reglerna beträf fande er- sättning för äldreboende ändrades fr .o.m. (beräkning i proposi - tion 1997/98:153). Den kvarstående ökningen 1997 till 1998 blir då . betalar kommunerna och landstingen in avgifter till kontona som de får statsbidrag där kompensation har lämnats för syste - met. Om dessa öden jämförs får man en bild av hur kommunerna och landstingen har kompenserats . Vid denna jämförelse måste man dock beakta att avgiften ett enskilt år bygger på en prognos och även kan innefatta under - skott avseende . 6Överföring om 68 miljoner krononr som redovisades i budgetpropositionen för och som skall göras med justeringen avseende landstingen. 7Om kontojusteringen för beaktas blir ökningen 1,6 mdr kr Omslutningen i systemet , 1996, motsvarar inte en helårsef fekt eftersom ersättningen betalas ut med en månads fördröjning. Därför är både statsbidrag och avgift lägre än vad de annars skulle vara. Sammantaget beräknas skillnaden mellan statsbidrag och avgifter uppgå till -1,6 mdr kr 1999. I tabellen nedan redovisas den utgående balansen på kommunkontot. uppgick den till -. 3.Jämför else mellan landstingens avgifter och statens kompensa- tion för systemet När det gäller landstingen har avgiften med undantag för varit hö - gre än statsbidraget. De landstingsfria kommunerna Götebor g och kommer att ingå i de nya landstingen - gionen och . Avgifterna som de f.n. betalar till kommunkon- tot kommer då att gå till landstingskontot. De kommer också att erhålla det statsbidrag för landstingsverksamhet som tillfaller Götebor gs och kommuner . Den ackumulerade skillnaden mellan statsbidrag och avgift beräknas 1999 uppgå till -1,5 mdr kr för landstingen. I tabellen nedan redovisas ställningen på landstingens kontot . Vid utgången av 1998 var den utgående balansen - 635 miljoner kro - nor. Alla kommuner (landsting) får ersättning för sina faktiska kostnader från Den avgift som de betalar till systemet är lika hög för alla. Statsbidraget som har skjutits till är också lika stort för alla. Nettot mellan statsbidrag och avgift blir därmed också lika stort per invånare för samtli - ga kommuner (respektive landsting). I diagrammet nedan visas ödena i systemet. Enligt prognosen i propo - sitionen som föregick systemet skulle kommunernas genomsnittliga kost - nader för mervärdesskatt uppgå till ca /invånare . Deras genomsnittliga avlyft ut systemet bedömdes därför också till ca /invånare. När systemet infördes sköt staten till ett belopp som skulle motsvara kommunernas utgifter för mervärdesskatt samt 6 pro - centsbidrag. Detta var lika stort som avgiften8 beräknas de genomsnittliga utgifterna för mervärdesskatt bli /invånare och avgiften är således lika stor . Det statliga bi- draget uppgår till per invånare. (Anledningen till att det inte är lika stort som 1996 är att 1996 inte motsvarade en helårsef fekt och att en del regleringar tillkommit). Av den vänstra delen av respektive gur kan utläsas att kommunen får ersättning för sina faktiska utgifter . Den högra delen visar avgiften och statsbidraget. är mellanskillnaden mellan vad kommunen betalar och får i statsbidrag per invånare. Denna skillnad är lika stor 8 Eftersom senare befolkningsuppgifter användes vid utbetalningen av statsbidraget blev det något högre. för alla kommuner . Statens bidrag till systemet 1999 är per invånare eller . I nedanstående gur visas motsvarande uppgifter för landstingen. Anledningen till att tillskottet och avgiften är olika stora 1996 är en fel - räkning vilken justerades genom ett tillskott till landstingskontot . Landstingens tillskott till systemet är ca per invånare 1999. Statens bidrag är . Det som rent faktiskt sker i systemet är att ju högre det genomsnittliga avlyftet blir desto mer höjs avgiften för samtliga. Om en kommun eller ett landsting får tillbaka en ovanligt hög ersättning påverkar det (allt an nat lika) samtliga kommuners avgift under . ga att den kommunen har fått ett bidrag från samtliga kommuner för att täcka en del av sina utgifter för mervärdesskatt. Kommunernas och landstingens ersättningar från systemet är basera de på deras faktiska utgifter för mervärdesskatt (och 6-procentsersätt Det finns därför skillnader inte bara mellan olika kommuner re spektive landsting utan också variationer över tiden för de enskilda kom munerna och landstingen. Den studie som utredningen gjort av kommu- nernas bidrag från kommunkontot visar att de tre storstadskommunerna och gruppen glesbygdskommuner hämtat ut mera än genomsnittet per invånare medan främst grupperna landsbygdskom - muner, industrikommuner och övriga mindre kommuner fått ut mindre i bidrag. Skillnaderna mellan landstingen är mindre och torde främst bero på hur investeringarna påverkar de faktiska kostnaderna för mervärdesskatt som belastar landstingskontot just . Kommittén har inte kunnat göra en analys som visar om det nns en an- ledning att anta att det uppstår en varaktig omfördelning mellan kommu - nerna. Den begränsade tid som kontosystemet varit i funktion ger inte ett tillräckligt underlag för en sådan analys. Den begränsade utredningstiden har likaså bidragit till försiktigheten med slutsatser på denna punkt. Vi vill dock påpeka att ef fekten av selektiva statsbidrag på kommunkontosyste - met bör beaktas. Det är ännu för tidigt att bedöma om systemet leder till någon varaktig snedfördelning inom respektive kollektiv . Avslutningsvis skulle enligt utredningens uppfattning en årlig redovisning från i eller kunna vara till stor nytta i den löpande uppföljningen av systemet. Artikel 13 A. i det sjätte mervärdesskatte- direktivet (77/388/EEG) AVDELNING X UNDANTAG FRÅN SKA TTEPLIKT Undantag inom landets territorium Undantag för vissa verksamheter av hänsyn till allmänintresset Utan att det påverkar tillämpningen av övriga gemenskapsbestämmel - ser, skall medlemsstaterna undanta följande verksamheter från skatteplikt och fastställa de villkor som krävs för att säkerställa en riktig och enkel tillämpning och förhindra eventuell skatte ykt, skatteundandragande eller missbruk: a)Tjänster och därmed förenade varuleveranser som tillhandahålls av det offenliga postväsendet med undantag för passagerarbefordran och te - lekommunikationstjänster . b)Sjukhusvård, sjukvård och närbesläktade verksamheter som bedrivs av offentligrättsliga or gan eller under jämförbara sociala betingelser av sjukhus, centra för medicinsk behandling eller diagnos och andra i veder - börlig ordning erkända inrättningar av liknande natur . c)Sjukvårdande behandling som ges av medicinska eller paramedicin - ska yrkesutövare såsom dessa de nieras av medlemsstaten i fråga. d) Tillhandahållande av or gan, blod och mjölk från människor . e)Tjänster som tandtekniker tillhandahåller under sin yrkesutövning samt tandproteser som tillhandahålls av tandläkare och tandtekniker . f)Tjänster som tillhandahålls av fristående grupper av personer vars verksamheter är undantagna från skatteplikt eller som inte är skatteplikti - SOU 1999:133 Bilaga 4 173 ga och som syftar till att förse medlemmarna med tjänster som är direkt nödvändiga för dessas verksamhet, om grupperna endast begär ersättning av varje medlem för dennes andel av gemensamma utgifter , förutsatt att dessa undantag inte kan befaras vålla snedvridning av konkurrensen. g) Tillhandahållande av tjänster och varor som är nära kopplade till so - cialt bistånd eller socialförsäkring däribland sådant som tillhandahålls av ålderdomshem, of fentligrättsliga or gan eller andra organisationer som är erkända som välgörenhetsor ganisationer av medlemsstaten i fråga. h) Tjänster och varor som är nära kopplade till skydd av barn och ung - domar och som tillhandahålls av of fentligrättsliga or gan eller av andra or- ganisationer som är erkända som välgörenhetsor ganisationer av medlems- staten i fråga. i) Undervisning och fostran av barn och ungdomar, skolundervisning, universitetsutbildning, yrkesutbildning och fortbildning, däribland tillhandahållande av tjänster och varor som är nära besläktade därmed, som tillhandahålls av of fentligrättsliga or gan med detta som mål eller av andra or ganisationer de nierade av medlemsstaten i fråga såsom or gan med liknande syften. j) Undervisning som ges privat av lärare och omfattar skolundervisning eller universitetsutbildning. k) Visst tillhandahållande av personal från religiösa eller loso ska in- stitutioner för de syften som omfattas av b, g, h och i ovan och som syftar till själavård. l)Tjänster och varor med nära anknytning därtill som en or ganisation som utan vinstintresse verkar i politiskt, fackligt, religiöst, patriotiskt, - loso skt, lantropiskt eller medborgarrättsligt syfte tillhandahåller i sina medlemmars intresse i utbyte mot en medlemsavgift som bestäms i enlig - het med organisationens stadagar, om undantaget inte kan befaras vålla snedvridning av konkurrensen. m)Vissa tjänster som är nära kopplade till idrottslig eller fysisk träning som tillhandahålls av or ganisationer utan vinstsyfte till personer som äg - nar sig åt idrott eller fysisk träning. n)Vissa kulturella tjänster och varor med nära anknytning därtill som tillhandahålls av of fentligrättsliga or gan eller andra kulturella organ som är erkända av medlemsstaten i fråga. o)Tillhandahållande av tjänster och varor av or ganisationer vars verk- samheter är undantagna från skatteplikt enligt b, g, h, i, l, m och n ovan, i samband med penninginsamlingsevenemang som anordnas uteslutande till förmån för or ganisationen själv , om undantaget inte kan befaras vålla snedvridning av konkurrensen. Medlemsstaterna får införa nödvändiga re - striktioner, i synnerhet vad beträf far antalet evenemang eller de intäktsbe - lopp som kan undantas. p) Tillhandahållande av transporttjänster för sjuka eller skadade perso - 174 Bilaga 4 SOU 1999:133 ner i fordon som är särskilt utformade för ändamålet och som utförs av or - gan med vederbörligt tillstånd. q) Verksamheter av icke kommersiella offentliga radio- och televisions- organ. 2. a) För att undantagen enligt punkt 1 b, g, h, i, l, m och n i denna arti - kel skall gälla ett icke of fentligrättsligt or gan får medlemsstaterna i varje enskilt fall uppställa ett eller era av följande villkor: – De får inte systematiskt sträva efter att uppnå vinst, och vinster som ändå uppstår får inte delas ut utan skall avsättas för bibehållande eller för bättring av de tjänster som tillhandahålls. –De skall ledas och förvaltas på huvudsakligen frivillig basis av perso- ner som inte har något direkt eller indirekt intresse, vare sig själva eller ge - nom mellanhänder , av verksamheternas resultat. –Deras priser skall vara godkända av det allmänna eller inte överstiga sådana priser eller , när det gäller tjänster som inte är föremål för godkän nande, vara lägre än de priser som debiteras för liknande tjänster av kom mersiella företag som måste betala mervärdeskatt. – Undantagen får inte riskera att skapa sådana konkurrenssnedvridning- ar som skulle kunna försätta kommersiella företag som måste betala mer - värdeskatt i underläge. b) Tillhandahållandet av tjänster eller varor får inte undantas enligt punkt 1 b, g, h, i, l, m och n ovan, om –det inte är väsentligt för de undantagna verksamheterna, –det grundläggande syftet är att vinna ytterligare intäkter åt or ganisa- tionen genom att driva verksamheter som direkt konkurrerar med kom- mersiella företag som måste betala mervärdeskatt. Exemptions within the territory of the country A. Exemptions for certain activities in the public interest 1.Without prejudice to other Community provisions, Member States shall exempt the following under conditions which they shall lay down for the purpose of ensuring the correct and straightforward application of such exemptions and of preventing any possible evasion, avoidance or abuse: (a)the supply by the public postal services of services other than pas- senger transport and telecommunications services, and the supply of goods incidental thereto; (b)hospital and care and closely related activities undertaken by bodies governed by public law or, under social conditions comparable to those applicable to bodies governed by public law, by hospitals, centres for treatment or diagnosis and other duly recognized establish- ments of a similar nature; (c)the provision of care in the exercise of the and pa- ramedical professions as de ned by the concerned; (d)supplies of human organs, blood and milk; (e)services supplied by dental technicians in their professional capaci- ty and dental prostheses supplied by dentists and dental technicians; (f)services supplied by independent groups of persons whose activities are exempt from or are not subject to value added tax, for the purpose of rendering their members the services directly necessary for the exercise of their activity, where these groups merely claim from their members exact reimbursement of their share of the joint expenses, provided that such ex- emption is not likely to produce distortion of competition; (g)the supply of services and of goods closely linked to welfare and so- cial security work, including those supplied by old peoples homes, by bo- dies governed by public law or by other organizations recognized as cha- ritable by the concerned; (h)the supply of services and of goods closely linked to the protection of children and young persons by bodies governed by public law or by ot- her organizations recognized as charitable by the concer- ned; (i)childrens or young peoples education, school or university educa- tion, vocational training or retraining, including the supply of services and of goods closely related thereto, provided by bodies governed by public law having such as their aim or by other organizations de ned by the concerned as having similar objects; (j) tuition given pri- vately by teachers and covering school or university education; (k)certain supplies of staff by religious or philosophical institutions for the purpose of subparagraphs (b), (g), (h) and (i) of this Article and with a view to spiritual welfare; (l)supply of services and goods closely linked thereto for the bene t of their members in return for a subscription xed in accordance with their rules by non-pro t-making organizations with aims of a political, trade- union, religious, patriotic, philosophical, philanthropic or civic nature, provided that this exemption is not likely to cause distortion of competi- tion; (m)certain services closely linked to sport or physical education sup- plied by non-pro t-making organizations to persons taking part in sport or physical education; (n)certain cultural services and goods closely linked thereto supplied by bodies governed by public law or by other cultural bodies recognized by the concerned; (o)the supply of services and goods by organizations whose activities are exempt under the provisions of subparagraphs (b), (g), (h), (i), (l), (m) and (n) above in connection with fund-raising events organized exclusive- ly for their own bene t provided that exemption is not likely to cause dis- tortion of competition. Member States may introduce any necessary re- strictions in particular as regards the number of events or the amount of receipts which give entitlement to exemption; (p)the supply of transport services for sick or injured persons in vehi- cles specially designed for the purpose by duly authorized bodies; (q)activities of public radio and television bodies other than those of a commercial nature. (a) Member States may make the granting to bodies other than those governed by public law of each exemption provided for in (1) (b), (g), (h), (i), (l), (m) and (n) of this Article subject in each individual case to one or more of the following conditions: –they shall not systematically aim to make a prot, but any pro ts ne- vertheless arising shall not be distributed, but shall be assigned to the cont- inuance or improvement of the services supplied, –they shall be managed and administered on an essentially voluntary basis by persons who have no direct or indirect interest, either themselves or through intermediaries, in the results of the activities concerned, –they shall charge prices approved by the public authorities or which do not exceed such approved prices or, in respect of those services not subject to approval, prices lower than those charged for similar services by commercial enterprises subject to value added tax, –exemption of the services concerned shall not be likely to create dis- tortions of competition such as to place at a disadvantage commercial en- terprises liable to value added tax. (b) The supply of services or goods shall not be granted exemption as provided for in (1) (b), (g), (h), (i), (l), (m) and (n) above if: –it is not essential to the transactions exempted, –its basic purpose is to obtain additional income for the organization by carrying out transactions which are in direct competition with those of commercial enterprises liable for value added tax. TITRE X EXONÉRA TIONS Exonérations à lintérieur du pays A.Exonérations en faveur de certaines activités dintérêt général 1.Sans préjudice dautres dispositions communautaires, les États mem - bres exonèrent, dans les conditions quils xent en vue dassurer lappli - cation correcte et simple des exonérations prévues ci-dessous et de préve - nir toute fraude, évasion et abus éventuels: a) les prestations de services et les livraisons de biens accessoires à ces prestations, à lexception des transports de personnes et des télécommuni - cations, effectuées par les services publics postaux; b)lhospitalisation et les soins médicaux ainsi que les opérations qui leur sont étroitement liées, assurés par des or ganismes de droit public ou, dans des conditions sociales comparables à celles qui pour ces der - niers, par des établissements hospitaliers, des centres de soins médicaux et de diagnostic et dautres établissements de même nature dûment reconnus; c)les prestations de soins à la personne ef fectuées dans le cadre de l - exercice des professions médicales et paramédicales telles quelles sont dé nies par lÉtat membre concerné; d)les livraisons dorganes, de sang et de lait humains; e)les prestations de services effectuées dans le cadre de leur profession par les mécaniciens-dentistes, ainsi que les fournitures de prothèses den - taires effectuées par les dentistes et les mécaniciens-dentistes; f)les prestations de services effectuées par des groupements autonomes de personnes exerçant une activité exonérée ou pour laquelle elles nont pas la qualité dassujetti, en vue de rendre à leurs membres les services di - rectement nécessaires à lexercice de cette activité, lorsque ces groupe - ments se bornent à réclamer à leurs membres le remboursement exact de la part leur incombant dans les dépenses engagées en commun, à condition que cette exonération ne soit pas susceptible de provoquer des distorsions de concurrence; g)les prestations de services et les livraisons de biens étroitement liées àlassistance sociale et à la sécurité sociale, y compris celles fournies par les maisons de retraite, effectuées par des or ganismes de droit public ou par dautres organismes reconnus comme ayant un caractère social par l - État membre concerné; h)les prestations de services et les livraisons de biens étroitement liées àla protection de lenfance et de la jeunesse, ef fectuées par des or ganis- mes de droit public ou par dautres organismes reconnus comme ayant un caractère social par lÉtat membre concerné; i)léducation de lenfance ou de la jeunesse, lenseignement scolaire ou universitaire, la formation ou le recyclage professionnel, ainsi que les pre- stations de services et les livraisons de biens qui leur sont étroitement li - ées, ef fectués par des or ganismes de droit public de même objet ou par d - autres organismes reconnus comme ayant des ns comparables par lÉtat membre concerné; j)les leçons données, à titre personnel, par des enseignants et portant sur lenseignement scolaire ou universitaire; k)la mise à disposition de personnel par des institutions religieuses ou philosophiques pour les activités visés sous b), g), h) et i) et dans un but dassistance spirituelle; l)les prestations de services, ainsi que les livraisons de biens qui leur sont étroitement liées, fournies à leurs membres dans leur intérêt collectif, moyennant une cotisation xée conformément aux statuts, par des or ga- nismes sans but lucratif poursuivant des objectifs de nature politique, syn- dicale, religieuse, patriotique, philosophique, philanthropique ou civique, àcondition que cette exonération ne soit pas susceptible de provoquer des distorsions de concurrence;