sou · GNB388d1 · 2000-01-01 00:00:00 — sou 1999 88 d1 Brottsutredningen efter mordet på statsminister SOU och Ds som ingår nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. För remissutsändningar av SOU och Ds som ingår nummerserie svarar Fakta Info Direkt på uppdrag av . Beställningsadress: Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6430, 113 82 Tel: , Fax: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: 103 33 Fax: Telefon: Till statsrådet och chefen för Regeringen beslöt att tillkalla en kommission om utredningen av mordet på statsminister . utsåg regeringen dåvarande landshövdingen att vara ordförande i kommissionen. Regeringen skulle senare utse övriga ledamöter. beslöt regeringen att som ledamöter utse generaldirektören , docenten , dåvarande kommunalrådet numera styrelseordföranden i och dåvarande hovrätts- presidenten . Kommissionen höll sitt första samman- träde och beslöt därvid anta namnet Palme- kommissionen. hade även ett antal experter för- ordnats att bistå kommissionen i dess arbete. Vidare hade två utred- ningssekreterare anställts. entledigades på egen begäran av regeringen . Efter den tidpunkten bedrev kommissionen tills vidare inte något arbete. utsåg regeringen landshövdingen att vara ordförande i kommissionen. Flertalet experter och de två sekreterarna entledigades därefter från sina uppdrag. Kommissionen höll i sin nya sammansättning sitt första sammanträde och beslöt därvid anta namnet i anledning av utredningen av mordet på statsminister . beslöt vidare att skulle vara kommissionens huvudsekreterare. Granskningskommissio- nen fann det inte möjligt att fortsätta det arbete som inletts av den tidigare . Detta berodde dels på att den nye ordföranden inte tagit del i detta, dels på att kommissionen ansåg att granskningsarbetet borde bedrivas på ett annat sätt. Även om en del av den tidigare material kunde utnyttjas – det gällde framför allt de dokumenterade utfrågningar som gjorts, men även vissa av sekretariatet framtagna faktasammanställningar – innebar detta att arbetet startade om såsom från början. Arbetet i kommissionen har således bedrivits 1999. Gransknings- kommissionen har haft sammanlagt . Hovrättsassessorn har som utredningssekreterare biträtt från . har deltagit i kommissionens löpande arbete och ansvarat för kommis- sionens kansli samt granskat och upprättat redovisningar över brottsut- redningsmaterialet. Jur. kand. har som utred- ningssekreterare biträtt kommissionen från till . Hovrättsassessorn biträdde som utredningssekreterare kommissionen . Som experter har varit förordnade polisöverintendenten , revisionsdirektörerna samt förste revisorn . Experterna har utfört avgränsade upp- drag för kommissionens räkning utan att deltaga i det löpande arbetet. Av det förhållandet att startade om arbetet såsom från början följer att för det som redovisas svarar endast kommissionen i dess sammansättning efter detta datum. 1.1.1 Uppdraget och dess bakgrund............................................... Arbetsmaterial som framtagits av den tidigare Medverkan av experter .......................................................... En revisionell granskning av brottsutredningen ........................ Personuppgifter i granskningsmaterialet .................................. Källkontroll och kvalitetssäkring av vårt material ..................... Ett påpekande beträffande kommissionens uppdrag .................. Översikt över tidigare granskningar ..................................... Särskilt om granskning....................... granskning i förhållande till vårt uppdrag............................. första rapport i kort Organisationen av brottsutredningen .................................... Den inledande organisationen av spaningsarbetet ..................... Den fortsatta organisationen av brottsutredningen .................... Ad hoc-organisation eller enligt beredskapsplan? Hanteringen av polisärenden .................................................. Effekter på brottsbekämpningen ............................................. När borde åklagare ha inträtt som förundersökningsledare? Kan en förundersökning lagligen delas upp? Behovet av regelförändringar ................................................. Åklagarväsendets roll och insatser ....................................... Regeringens roll i brottsutredningen..................................... Våra slutsatser av de tidigare granskningarna ...................... Organisationen av brottsutredning och förundersökning...... Brottsutredningen i översikt .............................................. 2.1Översikt över utredningsarbetet och dess organisation från Arbetet med brottsutredningen under ledning .... Arbetet med brottsutredningen efter det att slutat som spaningsledare....................................................... Anmärkningar om samarbetet mellan polis och förunder- sökningsledning samt om möjligheten att i efterhand beskriva hur utredningsarbetet bedrivits .................................. 2.1.2 Säkerhetspolisens roll i brottsutredningen ............................ Arbetet i mordutredningen ..................................................... Material hos säkerhetspolisen med anknytning till Anmärkningar om kommissionens möjlighet att granska 2.1.3Kontakter mellan förundersökningsledningen och Materialets registrering, indelning etc. .................................... Exempel på sökning i materialet och hur resultatet tolkas ......... Händelseförloppet i översikt ................................................. Gärningen och gärningsmannen ........................................... Skotten, dödsorsak m.m. ........................................................ Förhållandena på mordplatsen ................................................ Vittnen till själva händelsen ................................................... 2.2.4 Omständigheter kring makarna biobesök................. Bakgrunden till biobesöket ..................................................... Mystiska personer vid biografen ................................ Promenaden från Grand ......................................................... Var makarna övervakade? Var makarna avlyssnade?............................................. 2.2.5Tidpunkter för mordet, polisens larmanrop och polisens ankomst till brottsplatsen ...................................................... Vissa tidsangivelser och kronologiska data .............................. Vissa oanvändbara tidsangivelser och ej i tiden Vissa generella utredningsåtgärder m.m.......................... Kartläggning av personliga förhållanden ......... Förhör med närstående personer........................................... Förhör med medarbetare m.m............................................... Andra generella utredningsåtgärder...................................... utredningsresultaten i denna del ........................................... 3.1.5Juristkommissionens granskning av de inledande utredningsåtgärderna i denna del .......................................... Vapen- och ammunitionsutredning....................................... Mockfjärdsvapnet/Haparandavapnet .................................... 3.3Inhämtande av utrikespolitisk sakkunskap. Uppdrag till förre ambassadören ................ UD:s roll i övrigt................................................................... Efter sammanbrottet 1987 ...................................................... Kontakter med Banisadr ........................................................ Vissa allmänna synpunkter som framförts till Efterlysning av walkie-talkie-iakttagelser m.m. ................... Uppmaning till allmänheten att rapportera GMP:s analys av rapporterade walkie-talkie-iakttagelser .......... Kommissionens genomgång av uppslag rörande Publicering av de s.k. fantombilderna .................................. Utfästelse om belöning ......................................................... 3.4.4Genomgång av rymlingar, permissionsrapporter, Farliga personer m.m. ........................................................... Kartläggningen av personliga förhållanden ..... Samarbete med UD .......................... Vapen- och ammunitionsutredningar ...................................... De s.k. fantombilderna........................................................... Allmänt om polisspåret ......................................................... Polisspår och polisärenden ..................................................... Översikt över polisspårets innehåll ......................................... 4.1.2Vissa utredningar avseende förhållanden vid 4.1.3 Utredning om högerextremism inom polisen ....................... Översikt över polisstyrelses utredning ................... Sammankomster med påstådd nazistisk inriktning (herrmiddagarna) ............................................................... Polisman som på mordnatten ringde VD 1 och uttryckte tillfredsställelse över mordet .................................................. polisstyrelses begäran att en polisman skulle försättas i disponibilitet ................................................ Polismäns resor till ................................................. Polisspårets hantering inom PU ............................................ 4.2.2 Närmare om hanteringen ................... Utredning och utredningsresultat.......................................... Allmänt om polisärendena .................................................... 4.3.2 Uppslag inriktade på enskilda personer ................................ Vissa uppslag, som har sakligt samband med de föregående ..... Utredning avseende övriga polismän med anknytning till Exempel på polisärenden helt utanför polisspåret ..................... 4.3.3 Uppslag som berör polisen i allmänhet................................. Fördröjning i sambandscentralen m.m ..................................... Misstankar angående oidentifierade polismän från Vissa iakttagelser av polisbilar under mordkvällen ................... Fotograf som hört meddelande över polisradion ....................... 4.3.4Uppslag som eventuellt kan förknippas med poliser eller polisen i allmänhet ........................................................ Iakttagelse av man med walkie-talkie...................................... Övriga uppslag angående walkie-talkies .................................. Polisstyrelsens i granskning av polisspåret ........ De enskilda uppslagen .......................................................... Avsnitt HA – CIA ............................................................. Avsnitt HD – inkl .............................. Avsnitt HE – EAP () ................ Avsnitt HF – Scientologikyrkan........................................ Avsnitt HG – Övriga religiösa motiv ................................ 5.8Avsnitt HH – Terroristorganisationer som ej hänförs till Vissa avsnitt registrerade underPolitiska motiv m.m. ...... 5.9.2WACL () – 5.9.3 NRP () – avsnitt HJ .......................... 5.9.4 BSS (Bevara Svenskt) – avsnitt HK..................... – avsnitt HL ........................ Sverigepartiet, f.d. – avsnitt HM .......... – avsnitt HN ................................................ – avsnitt DA............................................................. Avsnitt N – ......................................................... Utredningen fram till ................................. Avsnitt Q – Vapenhandel ...................................... 5.12Avsnitt T – Kartläggning av offrets personliga Det s.k. Harvardärendet – händelserna vid Länsrätten i Avsnitt U – Tysk terrorism, RAF...................................... Avsnitt Å – (HDP)....................................... Avsnitt Y – (PKK)................................................ Hur PKK först aktualiserades i PU .......................................... Påstådd vapenöverlåtelse med anknytning till Utredningen sommaren och . Den s.k. analysgruppens arbete............................................... Fortsatt utredningsverksamhet utanför den reguljära mordutredningen (den s.k. ) .............. Allmänt om händelseförloppet ................................................ Det s.k. smugglingsmålet ....................................................... Det s.k. buggningsmålet ......................................................... Särskild genomgång på uppdrag av förundersöknings- Allmänt om bedömningen av utredningsåtgärder i Uppslag med internationell anknytning ................................... Utredning, åtal och dom samt fortsatt utredning .................. Översikt över utredningen mot ............................ Utredningsåtgärder i anslutning till mordet .......................... Den egentliga förundersökningen ......................................... 6.1.4Särskilt om förhörsåtgärder m.m. under medverkan av Förhörsåtgärder m.m . ............................................................ Vissa omständigheter kring förhören m.m. .............................. Särskilt om konfrontationen ................. Förhören med i rättegångarna ........................... Riksåklagarens beslut att inte överklaga till Högsta 6.1.7Utredningen mot efter domen och fram Allmänt om förutsättningarna för en fortsatt utredning m.m . ..... Den fortsatta utredningen....................................................... Riksåklagarens behandling av resningsfrågan 1996 .................. 6.1.8 Riksåklagarens resningsansökan och dess behandling ......... Högsta domstolens beslut ....................................................... Vissa anmärkningar rörande tolkningen av HD:s beslut ............ Utredningsåtgärder i anslutning till mordet .............................. Förhörsåtgärder m.m. under medverkan av målsäganden Genomgång av resningsmaterialet........................................ 6.2.2Utredning avseende iakttagelser av under 6.2.3 Utredning avseende tillgång till vapen.............. 6.2.4Utredning avseende relation till bombmannen 798 6.2.5Utredning avseende uttalanden av som tyder på att denne begått mordet........................................... 6.2.6 Övriga delar av resningsmaterialet ....................................... 6.2.7 Sammanfattande anmärkningar ............................................ Utredningen avseende iakttagelser av under Utredningen avseende tillgång till vapen ................ Utredningen avseende relation till bombmannen ... Utredningen avseende uttalanden av som tyder på att denne begått mordet .......................................................... Övriga delar av resningsmaterialet .......................................... 6.3Sammanfattande anmärkningar om utredningsläget 7.1Gärningsmannaprofilen i utredningen av mordet på Utdrag ur GMP ..................................................................... RRV-experternas genomgång och bedömning av GMP ............ Brottsanalysen och gärningsmannaprofilen .............................. Arbetets resultat; den färdiga GMP ......................................... åtgärder i anledning av GMP ................ Genomgång av GMP-kontrollistan ....................................... Jugoslavisk man som tidigare dömts för dråpförsök ................. Kriminell och psykiskt störd man med utpräglat palmehat ........ Ensamstående man boende i innerstaden som gjort sig av med en icke återfunnen revolver av den typ som användes Psykiskt sjuk man med fixering vid ....................... 8.1Finns det delar av utredningsmaterialet som inte är tillräckligt bearbetade?.......................................................... Iakttagelser angående utredningsarbetet ............................... 8.3.1Allmänt om det sätt på vilket mordutredningen efter domen i .................. PU:s bearbetning – processande – av utredningsmaterialet .... Dokumentation över utredningsarbetet .................................... Lednings- och ansvarsfrågor................................................. En organisation, ett ledningsansvar ......................................... Särskilt om Riksåklagaren ...................................................... Regeringen och brottsutredningen ........................................ 8.4Vissa perspektiv som påverkar bedömningen av 8.5Brottsutredningens organisation efter Högsta domstolens avslag på Riksåklagarens resningsansökan........................... Vi har sett som vår främsta uppgift att redovisa den brottsutredning som förekommit. Betänkandet får därmed delvis karaktären av s.k. vitbok, dvs. ett slags offentlig faktasammanställning. I det hänseendet är det dock viktigt att framhålla, att fakta i dessa sammanhang är svårtolkade. En renodlat deskriptiv framställning över ett ämne som detta skulle vara svår att åstadkomma, åtminstone i läsbart skick. Vi har också i uppdrag att bedöma och värdera. Vår ambition är att läsaren skall kunna ta del av vår redovisning och bilda sig en egen upp- fattning. Våra bedömningsavsnitt – återgivna under rubriken fattande anmärkningar– har därför en diskuterande karaktär. Detta hindrar inte att vi försökt uttrycka oss tydligt, när vi funnit detta möjligt. Brottsutredningen är, vilket torde vara allom bekant, mycket om- fattande (se vidare kapitel 2). Vi tror att vi själva har skaffat oss en relativt god allmän överblick över utredningen. Den har legat till grund för det urval som finns i betänkandet. Men även om detta betänkande är omfångsrikt återspeglar det inte mer än fragment av helheten. När det gäller alla enskilda utredningsuppslag förekommer de i sådan mängd att det knappast står i mänsklig makt att inom rimlig tid läsa in dem, smälta innehållet och resa sig för en samlande överblick. Vårt urval har där skett enligt den metod som vi redogör för i inled- ningen till kapitel 5, dvs. vi har utgått från avsnitts- indelning och försökt täcka in enskilda uppslag avsnitt för avsnitt. Ur- valet hade inte minst i den delen kunnat göras på andra sätt, med andra resultat som följd. Som framgår i kapitel 1, av redogörelsen för hur vi utfört gransk- ningen, har vi inriktat oss på det dokumenterade utredningsmaterialet, inklusive dokumenterade utfrågningar av t.ex. . Vår erfarenhet är att muntliga källor i detta sammanhang har ett begränsat värde när det gäller sådant som ligger i tiden, vilket stora delar av denna utredning gör. Vår redovisning följer därför i första hand dokumenterade källor, som vi valt att återge i direktcitat. Att redovisningen följer ganska nära de skriftliga källorna har också att göra med att vi velat undvika övergripande beskrivningar av typen kommissionen har granskat dessa handlingar och funnit att de i huvud- sak saknar intresse. När formuleringar av detta slag ändå förekommer betyder det att vi ansett materialet i fråga helt ointressant från gransk- Det betyder inte att vi bedömer varje redovisat enskilt uppslag som väsentligt. Det gör vi inte. Tvärtom, åtskilliga enskilda uppslag är, i synnerhet med facit i hand, av föga intresse. Men vi har ansett att läsaren skall ges tillfälle att göra egna bedömningar och jäm- förelser. Dessutom förhåller det sig så att skildringen av flera mindre intressanta uppslag sammantagna kan läggas till grund för nog så in- tressanta iakttagelser, analyser och slutsatser, som inte låter sig formu- leras utan att grundmaterialet redovisas. Vi har i många fall valt att beskriva utredningsuppslagens innehåll kronologiskt, utifrån förhörsprotokoll och andra dokumenterade utred- ningsåtgärder. Det gör framställningen i dessa delar mer svårtillgänglig än den hade blivit om vi genomgående hade sammanställt uppslagen till avgränsade berättelser. Men det gör också redovisningen mer autentisk. En friare sammanfattande form ger lätt intryck av att före- kommande uppgifter är belagda fakta, även då det i själva verket rör sig om påståenden som inte är slutligt säkerställda. (Jfr vidare kapitel 2, Exempel på sökning i materialet och hur resultatet tolkas .) Ett dilemma när en pågående brottsutredning av detta vitt för- slag skall redovisas är hur förekommande personuppgifter skall behandlas. Hur vi i det hänseendet förhållit oss framgår i kapitel 1, Personuppgifter i granskningsmaterialet. Huvudregeln är den som används i tryckta referat av rättssaker, dvs. att personer anges med för- namn och första bokstaven i efternamnet. Den lösning vi valt har brister, bl.a. att i och för sig väl kända personuppgifter inte fullt ut anges i klartext. Vi har emellertid ansett det viktigt att följa vissa principer, för att inte kunna beskyllas för att ha hanterat personuppgifterna godtyckligt. har vi funnit det omöjligt att för detta synnerligen omfattande material finna en enkel norm, som alltid ger vägledning. Vår redovisning av brottsutredningen sträcker sig i princip fram . Därefter har resultatet av vår genomgång av grund- materialet underställts för synpunkter och komplette- ringar (se nedan Källkontroll och kvalitetssäkring av vårt material). Detta har föranlett vissa uppdateringar. Uppdateringar har även skett i samband med att vi senare ställt frågor till . Avsikten med redovisningen är emellertid inte att redogöra för brottsutredningen som den ser ut när vårt betänkande publiceras; vi har genomgående i vårt arbete hållit en viss distans till det dagsaktuella operativa utred- ningsarbetet. Betänkandet innehåller åtta kapitel. De är disponerade på följande sätt. I kapitel 1 beskriver vi vårt uppdrag samt hur vi uppfattat och utfört det. Huvuddelen av kapitlet ägnas dock åt de tidigare granskningar av mordutredningen som förekommit. Framför allt uppehåller vi oss vid rapporter. Ett av skälen till detta är att vi funnit att – och den följande Parlamentariska kommissio- nens – analyser och iakttagelser har ett förklaringsvärde även be- träffande den period vi granskar. Vi tar därför avstamp i dessa arbeten. Om kapitel 1 tjänar som en översikt över det första utredningsåret, är kapitel 2 en översikt över det som följde. I kapitlet finns även en övergripande beskrivning av materialet i själva brottsutredningen, dvs. vårt primära granskningsobjekt. Kapitlets senare del innefattar en översikt över det som är känt om själva mordgärningen. Det är inte kommissionens uppgift att uttala någon mening om vad som är bevisat eller inte, men det som är känt måste beaktas av den som vill skaffa sig en bild av och värdera hur utredningsarbetet bedrivits. Därför innehåller betänkandet en inledande redogörelse av detta slag. I kapitel 3 behandlar vi vissa generella utredningsåtgärder. Med generella utredningsåtgärder menar vi sådant som inte tar sikte på en viss gärningsman eller viss brottshypotes. Det innefattar bl.a. det som skall göras i inledningen av varje mordutredning. Till stor del är dessa generella utredningsåtgärder redan behandlade under granskningarna av det första utredningsåret och de omfattas därmed inte av vårt upp- drag. Det vi tar upp är sådant som gjorts senare eller som av något skäl behöver belysas ytterligare. Kapitlet innehåller tre huvudavsnitt (om kartläggningen av personliga förhållanden, vapenunder- sökningar m.m. och inhämtandet av utrikespolitisk sakkunskap). Dess- utom tar vi upp de s.k. fantombilderna och några uppslag om walkie- talkie-observationer samt vissa ytterligare åtgärder. En väsentlig gene- rell utredningsåtgärd är upprättandet av en gärningsmannaprofil, . Den behandlas dock i ett särskilt kapitel (kapitel 7). I kapitel 4 redovisas vår granskning beträffande polisspåret. Kapitlet innefattar vissa bakgrundsredogörelser som enligt vår mening är av betydelse för diskussionen kring polisspåret, bl.a. tas den s.k. Norr- malmsutredningen och polisstyrelses utredning angående högerextremism upp. I kapitlet finns vidare en beskrivning av hur ärenden angående polismän hanterats inom samt av den utredning som bedrivits och dess resultat. Här, liksom i övrigt, återspeglar betänkandet det som faktiskt utretts; några egna efter- forskningar har vi inte haft befogenhet att göra och inte heller gjort.