sou · GNB336 · 2000-01-01 00:00:00 — I har traditionellt funnits endast en bolagsform utan personligt ägaransvar, aksjeselskap, reglerad i lov om aksjeselskaper. Lagen tillkom inom ramen för det nordiska lagstiftningssamarbetet under 1960- och . I anslutning till inträde i det Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet påbörjades en omfattande översyn av aksjeselkapslagen, som lett fram till att det i finns två bolagsformer utan personligt ägar- ansvar, aksjeselskaper och allmennaksjeselskaper. Aksjeselskaper, som regleras i lov om aksjeselskaper av 13. nr 44 är i första hand avsedd att vara en bolagsform för små och medel- stora företag med en begränsad ägarkrets, medan allmennaksjesel- skaper, som regleras i lov om allmennaksjeselskaper av 13. nr 45 i första hand är avsedd för större företag med en stor och växlande ägarkrets. Den principiella skiljelinjen mellan bolagsformerna bestäms av rätten att vända sig till allmänheten för kapitalanskaffning. Den rätten tillkommer allmennaksjeselskaper men inte aksjeselskaper. Allmennaksjeselskaper skall ha ett aktiekapital om minst 1 milj. NKR, medan motsvarande kapitalkrav för aksjeselskaper är 100.000 NKR. Reglerna om tillsättande och entledigande av styrelseledamöter liksom om likvidation är i det närmaste identiska för aksjeselskaper och EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 67 De behandlas därför under gemensam rubrik nedan. 3.2.1.1Tillsättande och entledigande av styrelseledamöter Ett aksjeselskap skall som huvudregel ha en styrelse med minst tre ledamöter. Om bolagets aktiekapital är mindre än 3 milj. NKR får an- talet styrelseledamöter vara färre än tre. I ett allmennaksjeselkap skall styrelsen alltid ha minst tre ledamöter. Styrelsens ledamöter väljs av bolagsstämman, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. Det är inte tillåtet att ge styrelsen eller enskild styrelseledamot rätt att utse styrelseledamöter. Uppdraget som styrelseledamot gäller , om inte annat an- ges i bolagsordningen. I bolagsordningen får inte anges än . Uppdraget upphör vid slutet av den ordinarie bolagsstämma som hålls under mandatperiodens sista år. Ett uppdrag som styrelseledamot upphör , om styrelse- ledamoten eller den som utsett honom anmäler att uppdraget skall upphöra. Om en styrelseledamot vill avgå, skall han lämna styrelsen och den som valt honom rimelig forhåndsvarsel därom. I likhet med vad som ovan sagts i fråga om den svenska och danska lagstiftningen skiljer den norska regleringen mellan frivillig likvidation och tvångslikvidation. Det senare kan komma i fråga om bolaget saknar styrelse, verkställande ledning eller revisor eller inte till Räkenskaps- registret inom föreskriven tid inkommit med årsredovisning. Tvångslik- vidation kan också aktualiseras vid majoritetsmissbruk, något som enligt den norska lagen kan ske på begäran av en enskild aktieägare. För såväl aksjeselskaper som allmennaksjeselskaper gäller att bola- get dels skall ha ett aktiekapital som uppgår till ett visst i lagen angivet minimibelopp (se ovan), dels skall ha ett eget kapital som är försvarligt med hänsyn till risken och omfattningen av bolagets verksamhet. Om det kan antas att bolagets eget kapital är lägre än vad som krävs för den bedrivna verksamheten, skall styrelsen föreslå stämman lämpliga åtgärder för att ge bolaget ett försvarligt eget kapital. Det- samma gäller om det kan antas att det egna kapitalet motsvarar mindre än eller av balans- omslutningen. Om styrelsen inte finner det meningsfullt att föreslå 68 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar några åtgärder för att komma till rätta med underkapitaliseringen eller om sådana åtgärder inte låter sig genomföras, skall styrelsen föreslå att bolaget likvideras. Bestämmelsen sanktioneras av skadeståndsreglerna för styrelsens ledamöter. Beslut om frivillig likvidation fattas av bolagsstämman. Beslutet är som regel giltigt om det biträtts av ägare med två tredjedelar av de avgivna rösterna och två tredjedelar av det på stämman företrädda aktiekapitalet. Föreligger grund för tvångslikvidation kan beslutet fattas med enkel majoritet. Likvidation av ett aksje- eller allmennaksjeselskap ombesörjs av en s.k. avvecklingsstyrelse, som utses av bolagsstämman och träder i den gamla styrelsens och verkställande ledningens ställe. Avvecklings- styrelsen utses och med en uppsägningstid . I övrigt tillämpas lagens styrelseregler, liksom reglerna om representation för de anställda, även på avvecklingsstyrelsen. På begäran av aktieägare som representerar en femtedel av aktie- kapitalet kan rätten, om särskilda skäl talar för detta, besluta att den skall genomföra likvidationen. Avvecklingen av bolaget sker då enligt reglerna i den norska konkurslagen. Under likvidationen behåller bolagsstämman sin ställning som bolagets översta beslutsorgan med de inskränkningar i beslutanderätten som kan följa av likvidationsbestämmelserna. Revisorsuppdrag upphör inte till följd av likvidationen. När bolaget trätt i likvidation skall avvecklingsstyrelsen upprätta en förteckning över bolagets egendom och göra upp en balans som utgångspunkt för avvecklingen. Den skall därefter utfärda kallelse på bolagets fordringsägare, att anmäla sina krav på bolaget. Sedan bolagets tillgångar omvandlats till kontanter, skulderna betalats och tvåmånadersfristen gått till ända, skall behållningen skiftas mellan aktieägarna. Skifte av sakvärden får enligt en uttrycklig be- stämmelse ske endast om samtliga aktieägare är överens därom. Lik- vidatorerna skall därefter avlämna en slutredovisning för sin för- valtning till bolagsstämman och efter stämmans godkännande därav anmäla till att bolaget är upplöst. Om det efter bolagets upplösning framkommer ytterligare tillgångar i bolaget, skall avvecklingsstyrelsen utskifta dessa efterskottsvis eller, om beloppet är så litet att det är olämpligt, använda det till välgörande, humanitära eller miljömässiga ändamål. Beslut om tvångslikvidation på grund av att bolaget saknar styrelse, verkställande ledning eller revisor fattas av rätten efter anmälan från . Detsamma gäller om bolaget är likvidationsskyldigt enligt bestämmelse i lag eller föreskrift i bolagsordningen, men stäm- EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 69 man underlåter att fatta beslut om likvidation. Beslut om likvidation på grund av att bolaget inte inom föreskriven tid inkommit med års- redovisning fattas av rätten efter anmälan från . I finns endast en bolagsform utan personligt ägaransvar, aktiebolaget. Den nuvarande finländska aktiebolagslagen, lag om aktie- bolag (734/78), tillkom i nordiskt samarbete under 1960- och . Lagen överensstämmer i stor utsträckning med den svenska aktiebolagslagen. 3.3.1Privata och publika aktiebolag På basis av ett betänkande från den s.k. (Kommittébetänkande 1992:32) och en presenterad proposition (prop. 89/96) beslutade den finländska om om- fattande ändringar i aktiebolagslagen. Syftet med ändringarna, som trädde i kraft , var bl.a. att anpassa lagen till EG:s bolagsdirektiv. De nya bestämmelserna innebär att det i på samma sätt som i numera finns två kategorier av aktiebolag, privata och publika. Aktiekapitalet skall i privata aktiebolag vara minst 50.000 FMK och i publika aktiebolag minst 500.000 FMK. Bestämmelserna om tillsättande och entledigande av styrelseleda- möter i privata bolag stämmer i stort sett överens med motsvarande bestämmelser för publika bolag. Privata och publika aktiebolag behandlas därför under gemensam rubrik nedan. 3.3.1.1Tillsättande och entledigande av styrelseledamöter Ett finländskt aktiebolag skall ha en styrelse med minst tre ledamöter. Om bolagets aktiekapital är lägre än 500.000 FMK får styrelsen emellertid bestå av färre än tre ledamöter. I så fall skall det dessutom finnas minst en suppleant i styrelsen. Styrelsen väljs av bolagsstämman. I bolagsordningen får emellertid föreskrivas att mindre än hälften av ledamöterna skall tillsättas i annan ordning. De som skall väljas till styrelseledamöter skall lämna ett skriftligt, daterat och undertecknat, samtycke till uppdraget innan de blir valda. Syftet med sistnämnda bestämmelse är att eliminera möjlig- 70 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar heterna till sådana i registerpraxis uppdagade missbruk som innebär att bolagsledningen anmäls bestå av personer, vilka inte känt till att de blivit invalda (prop. 89/96 s. 107). Mandatperioden för styrelseledamot skall anges i bolagsordningen och bestämmas så att den löper ut senast under den fjärde räkenskaps- perioden efter valet, antingen vid slutet av den bolagsstämma där nyval förrättas eller . En styrelseledamot kan avgå innan mandatperioden är till ända. Anmälan om avgång skall göras till styrelsen och, om ledamoten inte är vald av bolagsstämman, till den som har utsett honom. Avgångs- anmälan skall dateras och undertecknas. En styrelseledamot kan också när som helst skiljas från sitt uppdrag av den som har tillsatt honom. Upphör ett uppdrag som styrelseledamot och finns det en suppleant, så träder denne i styrelseledamotens ställe. Om det inte finns någon suppleant som kan träda in, skall övriga styrelseledamöter se till att en ny ledamot väljs för den återstående mandattiden. Skall styrelse- ledamoten väljas av bolagsstämman, får valet anstå till nästa ordinarie stämma vid vilken styrelseval förrättas, om styrelsen är beslutför med kvarstående ledamöter och suppleanter. Om en styrelseledamot vid sin avgång har skäl att anta att bolaget inte längre har några andra styrelseledamöter, är han skyldig att sam- mankalla en bolagsstämma för att välja en ny styrelse. Denna skyldig- het är inte sanktionerad på annat sätt än genom lagens skadestånds- regler. Den finländska aktiebolagslagens bestämmelser om likvidation har stora likheter med regleringen i övriga nordiska länder, särskilt . Även i kan likvidationsinstitutet indelas i frivillig likvi- dation, som bolagsstämman fritt kan besluta om och tvångslikvidation, varom rätten kan förordna bl.a. för det fall bolaget saknar behörig styrelse eller verkställande direktör eller inte inom föreskriven tid in- kommit med bokslutshandlingar till registreringsmyndigheten. An- mälan eller ansökan till domstol om tvångslikvidation kan göras av registreringsmyndigheten, styrelsen, styrelseledamot, verkställande direktören eller aktieägare. Ansökan om tvångslikvidation på grund av att bolaget saknar styrelse eller verkställande direktör kan också göras av borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att bolaget har behörig styrelse eller verkställande direktör. Tvångslikvidation kan också komma i fråga vid maktmissbruk. Talan om sådan likvidation kan i föras av enskild aktieägare. EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 71 Beslut om likvidation fattas som huvudregel av bolagsstämman. Be- slutet är giltigt om det biträtts av ägare med två tredjedelar av de av- givna rösterna och två tredjedelar av de vid stämman företrädda aktier- na. Om det i bolaget finns aktier av olika slag som medför rösträtt, krävs också att beslutet biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av de vid stämman företrädda aktierna inom varje aktieslag. Är bolaget likvidationspliktigt enligt bestämmelse i aktiebolagslagen eller en föreskrift i bolagsordningen, är stämmans beslut giltigt om det biträtts av ägare med mer än hälften av de avgivna rösterna. Har styrelsen anledning att anta att bolagets eget kapital är mindre än , skall styrelsen utan dröjsmål upprätta en balansräkning för att reda ut bolagets ekonomiska ställning. Styrker balansräkningen styrelsens antagande, skall styrelsen utan dröjsmål låta revisorerna granska densamma och sammankalla en bolagsstämma för att behandla frågan om bolaget skall träda i likvidation. Stämman skall hållas från det balansräkningen upprättades. Bolaget skall träda i likvidation, om inte en ny bolagsstämma, som hålls senast efter den nämnda stämman godkänner en av bolagets revisorer granskad balansräkning som visar att bolagets eget kapital uppgår till minst . Om stämman inte fattar beslut om likvidation, skall styrelsen ansöka därom hos rätten. Ansökan kan göras även av revisor och av aktieägare med en tiondel av aktierna i bolaget. Till skillnad från vad som är fallet enligt den svenska lagen är dessa bestämmelser i den finländska lagen inte sanktionerade med något per- sonligt betalningsansvar, utan med de sedvanliga skadeståndsreglerna i lagen. När bolagsstämma eller domstol fattar beslut om likvidation, skall utses en eller flera likvidatorer, som träder i styrelsens och den verkställande direktörens ställe och har att genomföra likvida- tionen. Bolagsstämman behåller sin ställning som högsta beslutande organ under likvidationen med de inskränkningar som kan följa av att bolaget skall likvideras. Revisor kvarstår i sitt uppdrag under likvidationen. När bolaget har trätt i likvidation skall styrelsen och verkställande direktören utan dröjsmål upprätta bokslut och koncernbokslut för den tid före likvidationens inträdande, för vilken bokslut ännu inte har lagts fram på stämma. Bokslutet skall läggas fram på bolagsstämma. Likvidatorerna skall anmäla likvidations- beslutet för registrering och söka offentlig stämning på bolagets borge- 72 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar Bolagets egendom skall förvandlas till pengar, skulderna betalas och kvarvarande tillgångar skiftas ut till aktieägarna. Om bolagets tillgångar inte förslår till betalning av skulderna, skall likvidator avträda bolagets egendom till konkurs. Sedan likvidator fullgjort sitt uppdrag skall han upprätta en slutredovisning och framlägga densamma för bolagsstämman. Bolaget anses då upplöst. Har ett bolag i likvidation inte tillgångar som förslår till täckande av likvidationskostnaderna, skall rätten på anmälan av likvidatorerna för- ordna att likvidationen skall upphöra och förklara bolaget upplöst. Bolagets tillgångar skall tillfalla staten. Yppas efter bolagets upplösning nya tillgångar eller väcks talan mot bolaget eller erfordras av annat skäl likvidationsåtgärder, skall likvida- tionen fortsätta. Har bolaget trätt i likvidation på grund av bolagsstämmans beslut eller, vid bristande täckning av aktiekapitalet, på grund av rättens be- slut, kan stämman sedan revisorerna avgivit yttrande besluta att likvidationen skall upphöra och bolagets verksamhet fortsättas. Sådant beslut får dock inte fattas, om likvidationsanledning på grund av aktie- bolagslagen eller bolagsordningen föreligger eller om bolagets eget kapital är mindre än efter det att utskiftning ägt rum. I lagen sägs uttryckligen att bolagsstämman, om det behövs för att avsluta likvidationen och fortsätta verksamheten, får besluta om ändring av bolagsordningen, ökning av aktiekapitalet, emission av optionsrätter samt om upptagande av lån mot konvertibla skuldebrev och s.k. kapitallån. Ett aktiebolag är en juridisk person som kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter så snart bolaget har blivit registrerat hos PRV. Som juridisk person måste aktiebolaget agera genom fysiska personer som handlar på bolagets vägnar. Till skydd såväl för aktieägarna som för dem som träder i förbindelse med bolaget har i aktiebolagslagen upptagits bestämmelser som i detalj reglerar hur beslut skall fattas i bolaget och vem som har rätt att företräda bolaget i olika situationer. Aktiebolagets ledningsorganisation har setts över och nya bestämmelser gäller sedan ingången av . I lagen behandlas nu- mera fem bolagsorgan, nämligen bolagsstämma, styrelse, verkställande direktör samt revisor och lekmannarevisor. Kompetensfördelningen mellan de olika bolagsorganen kan i korthet beskrivas på följande sätt. Bolagsstämman är det överordnade, i sista hand beslutande organet. Styrelsen har hand om förvaltningen av bolagets angelägenheter. Finns det i bolaget en verkställande direktör handhar denne den löpande förvaltningen medan förvaltningen i övrigt ankommer på styrelsen. Revisorn har till uppgift att granska styrelsens och verkställande direktörens förvaltning och bolagets räkenskaper. I alla aktiebolag skall det alltså finnas en styrelse, som svarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Det innebär bl.a. att styrelsen skall se till att bolagets organisation är utformad så att bokföringen, medelsförvaltningen och bolagets ekono- miska förhållanden i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Styrel- sen skall fortlöpande bedöma bolagets och, om bolaget är moderbolag, koncernens ekonomiska situation. Men styrelsen har inte bara det övergripande ansvaret för bolagets organisation och förvaltning. Det är också styrelsen som företräder bolaget utåt och tecknar dess firma. Styrelsen kan utse verkställande direktör och särskild firmatecknare som kan företa rättshandlingar på Men har det inte skett är det bara styrelsen som är behörig firmatecknare. Det är tydligt att det skapar stora problem för bolagets borgenärer om det inte finns någon styrelse som kan företräda bolaget. Den som vill föra talan mot bolaget måste kunna få en ansökan om stämning delgiven med detta och det sker normalt genom att handlingen över- lämnas till någon ledamot av styrelsen. Om ett sådant försök till delgivning med ett aktiebolag har misslyckats eller delgivningsförsök bedöms som utsiktslösa och det inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna, får enligt nya bestämmelser delgivning ske genom att myndigheten sänder handlingen med post till aktiebolaget och minst senare skickar ett meddelande om att handlingen har sänts (särskild delgivning med aktiebolag). Handlingen och meddelandet skall skickas till den postadress som är registrerad för bolaget i aktiebolagsregistret. Även om det genom sistnämnda bestämmelser numera för det mesta är praktiskt möjligt att delge ett aktiebolag en ansökan om stämning eller annat meddelande är det för bolagsborgenärerna angeläget att det finns någon som kan företräda bolaget och exempelvis träffa en uppgörelse utom rätta. I aktiebolagslagen finns också sedan gammalt bestämmelser om extra bolagsstämma för kompletteringsval av styrelseledamot, domstolsförordnande om ersättare för styrelseledamot och tvångslikvidation av styrelselösa bolag. Rätt att ansöka om dom- stolsförordnande och tvångslikvidation har borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget. Som framgår av de nämnda bestämmelserna är problemet med styrelselösa aktiebolag inte nytt för lagstiftaren, tvärtom. Statsmakterna har också efter hand skärpt sin inställning och det regelverk som finns är på många sätt effektivt. tvingas man konstatera att nya bestämmelser ger upphov till nya beteenden och att bl.a. de som ägnar sig åt ekonomisk brottslighet fortlöpande anpassar sina metoder efter ny lagstiftning. Det finns därför vissa problem med styrelselösa bolag som kvarstår också efter de nya bestämmelserna om särskild delgivning med aktiebolag. Det är mot denna bakgrund regeringens uppdrag åt kommittén att föreslå åtgärder mot styrelselösa aktiebolag skall ses. Riksenheten mot ekonomisk brottslighet har i en , Översiktlig kartläggning och förslag till åtgärder (rapport 1996:1) uppgivit att ett stort antal aktiebolag plundras på sannolikt mycket stora värden. Det sker genom att oseriösa personer köper aktiebolag, som töms på samtliga eller huvuddelen av sina till- gångar. De plundrade bolagen innehåller därefter som regel enbart skulder. De förundersökningar som avser sådan bolagsplundring är som regel mycket omfattande och svåra beroende på att gärningsmännen vidtagit åtgärder för att försvåra polisens utredningsarbete och dölja vilka personer som i praktiken har haft det bestämmande inflytandet i bolagen. Det förekommer sålunda att aktiebolag köps för att plundras. Den gamla styrelsen brukar avträda från sitt uppdrag i samband med köpet. I regel utser köparen inte någon ny styrelse. I stället agerar han genom en bulvan, en s.k. målvakt, som har generalfullmakt att företräda bolaget. När bolaget plundrats och förundersökning inleds finns det inte någon styrelse som kan redogöra för vad som förekommit i bolaget. En annan teknik för att dölja vilka personer som agerat i samband med ekonomisk brottslighet är att låta det bolag som skall plundras byta ägare och styrelse upprepade gånger. När brottet är fullbordat och förundersökning inleds gör de som suttit i bolagets styrelse invänd- ningar om att de avgått innan oegentligheterna började och därför inte känner till vad som förekommit. Vanligen företes protokoll och andra handlingar som stöder en sådan invändning, men om avgången inte registrerats i aktiebolagsregistret kan det ibland finnas skäl att miss- tänka att handlingarna är förfalskade eller osanna. Det är tydligt att vilseledande åtgärder av det slag som har beskrivits ställer polis och åklagare inför stora problem. Om aktie- bolagsregistret alltid gav en korrekt bild av vilka som suttit i styrelsen för ett visst bolag skulle det tveklöst underlätta arbetet med att utreda ekonomisk brottslighet. Det är emellertid inte bara eller främst polis och åklagare som får problem om ett bolag saknar styrelse. I aktiebolagslagen finns bestäm- melser om personligt betalningsansvar för styrelseledamöter som fortsätter bolagets verksamhet trots att bolaget saknar föreskriven täck- ning för sitt aktiekapital eller som försummar att sända in bolagets årsredovisning till PRV. Vidare finns bestämmelser om skadestånds- ansvar för styrelseledamöter gentemot bl.a. bolagets borgenärer. Det är tydligt att en bolagsborgenär som önskar vända sig mot styrelsen för betalning av en bolagets skuld eller utkräva skadestånd av denna möter oväntade svårigheter om han från aktiebolagsregistret får besked att bolaget saknar registrerad styrelse. Detsamma gäller om en styrelseledamot mot vilken skadeståndstalan förs invänder att han avgått ut styrelsen innan den skadeståndsgrundande handlingen före- togs men försummat att anmäla saken till aktiebolagsregistret. Som ovan nämnts har de tidigare ofta påtalade svårigheterna att delge aktiebolag när styrelsen inte är fulltalig numera i stor utsträck- ning avhjälpts genom reglerna om särskild delgivning med aktiebolag. Man måste emellertid fortfarande räkna med att det tar att delge ett styrelselöst bolag än ett bolag med styrelse som finns registrerad i aktiebolagsregistret. Det händer dessutom ibland, t.ex. sedan delgivning skett med en registrerad styrelseledamot, att den registrerade personen påstår att han vid tiden för delgivningen hade avgått ur styrelsen. För att komma till rätta med bolag som saknar registrerad behörig styrelse ger aktiebolagslagen PRV möjlighet att besluta att bolaget skall träda i likvidation. Det har emellertid visat sig att en del bolag försöker kringgå likvidationsreglerna. Det har sålunda förekommit att ett styrelselöst bolag till aktiebolagsregistret anmält en ny styrelse strax före den dag då PRV enligt vad verket meddelat skulle avgöra frågan om likvidation. PRV har då tvingats avbryta likvidationsförfarandet. Så snart PRV:s sistnämnda beslut förelegat har den nya styrelsen avgått och bolaget på nytt stått utan registrerad styrelse. Hos PRV förs ett register över samtliga aktiebolag (aktiebolags- registret). I registret finns drygt 260.000 aktiebolag registrerade, varav drygt 1.000 är publika bolag och resten privata. hanterar PRV ett stort antal ärenden som rör ändringar i bolagens styrelser. handlade PRV ungefär 60.000 sådana ärenden. PRV bevakar fortlöpande att de registrerade aktiebolagen har det antal styrelseledamöter som aktiebolagslagen och bolagsordningen föreskriver och att ledamöterna uppfyller bosättnings- och behörig- hetskraven. PRV kontrollerar sålunda mot SPAR bl.a. ledamöternas ålder innan de registreras och myndigheten får kännedom om bl.a. dödsfall och utflyttning ur riket genom detta register. PRV för dess- utom självt de landsomfattande registren över personer som är i kon- kurs respektive är underkastade näringsförbud.