sou · GNB349 · 2000-01-01 00:00:00 — För utredningen är den ena huvuduppgiften att lämna förslag vilkas genomförande leder till en ökad nyetablering och försörjning som egen företagare, dvs. att få mänskliga och ekonomiska resurser att verka för tillväxt. Därvid står det ekonomiska perspektivet i centrum. Utredningens andra huvuduppgift är av demokratisk och etisk natur. Personer med utländsk bakgrund har inte samma förut- sättningar som majoritetsbefolkningen att starta och driva företag. Detta har ibland en rent saklig bakgrund. Invandrare har i regel inte omgående tillräckliga kunskaper om landet, kännedom om rådande regelsystem m.m. för att kunna driva ett företag. Enligt utredningen bör en invand- rare ges möjlighet att lyfta upp sig från detta kunskapsunderläge. Men utöver detta möter invandrare attityder och till och med direkt diskrimi- nering eller andra förhållanden som försvårar dennes inträde i det sven- ska samhället och i affärslivet. Inträdesbarriärerna kan vara betydande. Dessa barriärer eller hinder består av regler, normer eller arbetssätt som utformats under majoritetsbefolkningens villkor och som medför nackdelar för personer som inte vistats så länge i landet. I utredningens andra huvuduppgift ingår att peka på dessa förhållanden och att lämna förslag till hur hinder skall undanröjas. Därvid blir också en möjlighet att klaga, få en prövning av en utom- stående instans, en betydelsefull del av utvecklingen. För att få till stånd drivkrafter för lika möjligheter i affärslivet bör tvister i vissa fall kunna prövas i andra former än i en kostsam civilprocess. Invandrarföretagen - och inte heller i övrigt de mindre och medelstora företagen - har i regel inte resurser för att få sin sak prövad av en allmän domstol. De skäl som finns för konsumentskydd för privatpersoner, finns enligt utredningen i vissa fall också för företag som befinner sig i ett sämre läge. Vid ankomsten till befinner sig en invandrare i ett underläge vad gäller möjligheterna att starta och driva företag. Målet är att dessa personer, efter information och utbildning, skall ha de kunskaper som är centrala för en blivande företagare. Efter start och vid drift av företag skall sedan personer med utländsk bakgrund ha samma möjligheter och skyldigheter som övriga företagare i landet. För att nå dessa mål är utredningens utgångspunkt att en ökad för- ståelse - och anpassning - nödvändig såväl från företagaren med utländsk bakgrund som för de aktörer denne möter i sin affärsverk- Dessa aktörer verkar enligt normer och tänkesätt som bygger på majoritetsbefolkningens villkor. Den förändrade befolkningsstruktur som har fått har i många hänseenden satt sin prägel i affärslivet. Ett förändrat agerande har för många företag blivit nödvändigt när marknadsförutsättningarna förändrats. Många företag tar tillvara nya affärsmöjligheter och dessa företag blir därvid också benägna till nya mönster i sina affärskontakter Förändringar i arbetssätt på marknaden och förändringar i policy- frågor sker sannolikt långsammare i storföretagen än i småföretagen. I finns i internationell jämförelse en stor andel storföretag vilkas arbetssätt och ställningstaganden är av en stor betydelse för företagare med utländsk bakgrund. 2.3Begreppen invandrare och invandrarföretag I denna rapport används uttrycken personer med utländsk bakgrund och invandrare som synonyma begrepp. Därvid inräknas inte endast personer som är utrikes födda - dessa utgör närmare en miljon - utan även personer som har en förälder eller båda föräldrarna födda utom- lands. När även sistnämnda personer inkluderas i begreppet invand- rare uppgår antalet personer i denna kategori av människor till omkring 1,6 miljoner. I denna utredningen används begreppet invandrarföretag och företag som drivs av personer med utländsk bakgrund för de företag som drivs av invandrare enligt den definition som använts i föregående stycke. Även om det inte finns någon klar och allmängiltig definition av invandrarföretagare så framgår det ändå vad termen grundar sig på, nämligen ägarens härkomst och hans/hennes yrke som företagare. Utredningens överväganden och förslag omfattar alla personer med utländsk bakgrund som enbart på grund av sin härkomst riskerar att hamna i ett sämre läge än andra företagare i . 2.4Utredningens arbetssätt och betänkandets uppläggning Hur verksamheten skall finansieras är ofta den viktigaste frågan för en blivande företagare. Personer med utländsk bakgrund har, särskilt om denne endast bott i , svårigheter att finansiera verk- samheten genom lån. För att få till stånd ett nytänkande i dessa frågor, har utredningen redan under arbetets gång varit i kontakt med , och bankpersonalens största fackliga organisation, . Resultatet av dessa kon- takter redovisas i kapitel 8. För att få information och perspektiv på skilda frågor, har utred- ningen haft ett sammanträffande med invandrarföretagare och ett sam- manträffande med ett antal forskare, debattörer m.fl. I enlighet med utredningens direktiv har utredningen tagit del av dokumentation hos Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt tagit hänsyn till arbete. I kapitel 3 lämnas en historisk tillbakablick på invandrarföretagandet i . I detta kapitel ges också, för att lämna läsaren faktauppgifter och en bakgrundsbild till utredningens ställningstaganden och förslag, vissa statistiska uppgifter om företagandet. I kapitel 3 finns också en redogörelse för några frågor om invandrares företagande i några andra länder. I kapitel 4 tar utredningen upp några grundläggande utgångs- punkter, såsom frågor om inträdesbarriärer till det svenska samhället och behovet av nya företag. I kapitel 5 lämnas en ingående beskrivning av begreppet diskrimine- ring. I kapitlet beskrivs bl.a. reglerna i och om diskriminering. Vidare redovisas några diskrimineringsaspekter som behandlats av DO. I kapitel 6 lämnas bl.a. förslag om en samordning av kommunersättningarna för flyktingmottagande och de regionala till- växtavtalen. I kapitel 7 behandlas de särskilda problem eller frågor som personer med utländsk bakgrund möter när de skall starta företag. Frågor om finansiering - som är en central fråga för den blivande företagaren - behandlas dock i kapitel 8. Många av de företag som drivs av personer med invandrarbakgrund är små familjeföretag. I kapitel 9 presenteras ett tiotal företag - success stories - som vuxit och därigenom berett ett antal nya arbetstillfällen. Förslag till finansiering av utredningens förslag lämnas i kapitel 10. Där redovisas också konsekvenserna av utredningens förslag vad gäller regionalpolitiken, jämställdheten, brottsligheten och brottsförebyggandet. Utredningens direktiv återfinns i bilaga l och vissa statistiska upp- gifter om invandrares företagande m.m. i lämnas i bilaga 2, som upprättats av experten . . Bilaga 3 Från invandrar- företagsamhet till generell tillväxtdynamik, har upprättats av experten . I bilaga 4 redovisas mera utförligt än i betänkandets huvuddel två lokala initiativ för att stimulera företagande. Som bilaga 5 har intagits ett brev från till utredningen om nya etiska regler för institut som står under inspektionens tillsyn. Beskrivningen i kapitel 9, Tillväxt och framgångsrika invandrar- företag, baseras delvis på ett antal intervjuer som gjorts med ett antal framgångsrika företagare. En beskrivning av dessa företagare och deras företag återfinns i bilaga 6. Fyra framstående forskare och debattörer har beretts tillfälle att lämna synpunkter och förslag till invandrares företagande i . Dessa är: , som bl.a. arbetar som ledarskribent vid , , docent i ekonomisk historia vid , , etnolog vid , och , ek.dr. Deras uppsatser finns i bilaga 7. En del av förslagen och redogörelserna har även återgetts i betänkandets huvuddel. Författarna till bilagorna 2, 3 och 7 svarar själva för framställningen och innehållet i sina uppsatser och inlägg. I bilaga 6 återges åsikter som framkommit vid intervjuer med ett antal framgångsrika invandrarföre- tagare. Framförda åsikter är således de intervjuades och inte utred- ningens. 3Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter Det var som efterkrigstidens svenskar på allvar upptäckte invandrarföretagarna och deras företagande. Hur var det möjligt? En förklaring kan vara att invandringen hade annorlunda karaktär och ekonomiska förutsättningar. Goda konjunkturer och stor efterfrågan på arbetskraft bidrog till att dölja invandrarföretagandet. Det faktum att småföre- tagsamheten generellt minskade i betydelse som en följd av näringslivets fortgående koncentration kan ha bidragit. En annan var att de fram till denna tidpunkt främst utgjordes av invandrare som var mer kulturellt och rasmässigt besläktade med svenskar och därför inte upp- märksammades på samma sätt. Men det kan också ha att göra med hur man i allmänhet betraktade invandrare, deras liv och verksamhet. Främlingarna, invandrarna, fanns där men ändå inte. De var, för att citera den amerikanske sociologen , föremål för den taktfulla ouppmärksamheten. Man ignorerade deras existens. De för- bigicks med tystnad. Detta gällde även invandrarnas, främlingarnas företagande. Med ökande arbetslöshet, växande invandring från trädde såväl invandrarna, främlingarna, som deras företagande fram ur skug- gorna. De blev dom. Vad som för många svenskar föreföll nytt hade i själva verket långa rötter i svensk historia. Det nya var det stora antalet invandrar- företagare. Det har aldrig funnits så många invandrarföretagare som i det sena . Detta gäller vare sig man talar 1 Redogörelsen utgör ett utdrag från Invandrarföretagande i - en his- torisk tillbakablick (se bilaga 7), skriven av , docent i ekono- misk historia vid . 34 Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter om företagare med utländskt medborgarskap eller svenska företagare med utländsk bakgrund. Bland de frågor som man brottas med hör bl.a. varför och hur invandrare blir företagare, synen på invandrar- företagare och vilken roll de och deras verksamhet spelar och kan komma att spela i svensk ekonomisk och social utveckling. Det blir utifrån dessa perspektiv intressant att se vilka erfarenheter av invand- rarföretagsamhet och invandrarföretagare som funnits tidigare och vad de har att säga oss ? Invandrarföretagare har , såväl i som inter- nationellt, intimt hört ihop med handelns och ekonomins internatio- nalisering. Synen på invandrarföretagande, dess förutsättningar, karaktär och konsekvenser har, beroende på tidpunkt, skiftat. har de uppträtt som den framväxande kapitalismens pionjärer eller setts som frälsare i tider av ekonomisk kris och stagnation. Vissa perioder har invandrarföretagande och invandrarföretagare motarbetats och betraktats som hot mot inhemsk kultur, sysselsättning och företagare. På gott och ont har de fungerat som bärare och vägröjare för nya idéer, varor, produktions- och distributionsformer och maktstrukturer. Med reservation för att all periodindelning är grannlaga kan man tala om tre perioder i det svenska invandrarföretagandets historia. Den första går från högmedeltiden . Den andra sträcker sig till . Den tredje omfattar efterkrigsperioden. Invandrarföretagarna kom främst från , olika tyska stater, och . En del av dessa etablerade rörelser som fick stor betydelse och som ibland långsiktigt kom att spela en viktig roll i svensk ekonomisk utveckling. Den stora fixstjärnan bland de utländska företagarna var vallonen och holländaren som var störste och mest framgångsrike företagare. Han var emellertid inte ensam. nämner i sin svenska ekonomiska historia en rad invandrare, som gjorde viktiga insatser inom gruvindustri, handel, utrikeshandel, metall-, järnbruks- och tjärindustri.2 Ta t.ex. de båda tyskarna 2 , ekonomiska historia, I:2, II:1. 1936, 1949. Hit hörde t.ex. holländare som bröderna som ägnade sig åt gruvdrift bl.a. i , stor- köpmannen i , ledaren för tjärindustrin , och den engelske köpmannen i . kan nämnas bl.a. engelsmännen vars handelsfirmor hade framträdande roll inom svensk utrikeshandel, den tyske och inom metallindustrin skotten insatser. Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter 35 Rademacher och som grundlade den framgångsrika stålmanufakturindustrin i . Här fanns också t.ex. skotten , som grundade svenska , och längre fram göteborgsköpmannen britten . Invandrarföretagarna hade utan tvekan ett avgörande inflytande på den utveckling som ledde till att mer och mer kom att integreras i den internationellt framväxande handelskapitalistiska marknaden . Invandrarföretagande under växande ekonomisk nationalism Det blev nu viktigare än tidigare att skydda inhemska och kontrollera utländska intressen. Staten kom därför inte i lika stor utsträckning som under t.ex. att själv uppmuntra duktiga utländska entre- prenörer att söka sig hit. Det infördes en rad restriktioner visavi utlänningars rätt att driva näring. Man övergav den tidigare lik- ställigheten mellan inländsk och utländsk man. För att driva näring som utlänning krävdes nu Kungl. Lagstiftningen rörande utlännings näringsrätt skärptes radikalt genom bestämmelserna näringsfrihetsförordning (NF). NF tillkom under frihandelns guld- ålder. Den banade väg för en omfattande liberalisering av näringslivet som den lade grunden för en nationalistisk och klart diskri- minerande lagstiftning visavi invandrarföretagande. Kanske var den också ett uttryck för att 1700-talets etniskt pluralistiska svenska sam- hälle nu var långt borta. NF:s främlingsfientliga bestämmelser om invandrares företagande kom, med mindre förändringar, att gälla . För att få tillstånd att driva rörelse måste utlänningen visa att han/hon hade god vandel, att den tilltänkta verksamheten var till gagn, inte konkurrerade med inhemsk verksamhet och inte stred mot svensk affärssed. Den emellertid i särklass viktigaste institutionella barriären för invandrar- företagande, såväl som t.ex. på 1940- och 1950- talen, var kravet att utlänningen måste uppvisa säkerhet skatter till stat och kommun. Lagstiftningens krav och ansök- ningsprocessens ofta förödmjukande och obehagliga undersökningar bidrog vidare till att många invandrare föredrog att vänta med att starta rörelse tills de blivit svenska medborgare. Inte minst gällde detta och under de första decennierna efter andra världs- kriget. Trots de hinder som de nya näringsrättsreglerna skapade lockades utländska entreprenörer med kapital och industriellt eller kommersiellt kunnande av landets utvecklingsmöjligheter. Till dessa hörde tyska, skotska, engelska och danska invandrare vars företag i en del fall gjorde 36 Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter viktiga insatser inom branscher som bryggeri, handel, maskinverkstäder, textil- och skogsindustri.3 Unionen mellan och fick också driftiga norrmän att starta verksamheter. De negativa reaktionerna visavi judisk invandrarföretagsamhet fanns . Detta blev väldigt tydligt i samband med ankomsten av judiska flyktingar från . förblev i stort sett den svenska arbetsmarknaden stängd för de tyskjudiska flyktingarna. När en del då försökte att överleva genom egen verksamhet gav detta upphov till starka antisemitiska stämningar inom stora grupper av svensk småföretagsamhet. Bland de omständigheter som allvarligt försvårade de judiska flyktingarnas möjligheter att idka rörelse och var protyska eller pronazistiska svenska företagare och olika intressens försök att arisera svenskt näringsliv.4 Men även de svenska myndigheterna intog ofta en negativ hållning till judiska invandrares ansökningar om rätt att driva rörelse. I själva verket avslogs utländska judiska ansökningar, oavsett medborgarskap, under hela mellankrigs- tiden mer än någon annan etnisk grupp. Efterkrigstidens invandrarföretagare och invandrarföretagande. Vad vet vi om dessa? För det första har de en radikalt annorlunda grogrund. blir nu invandringsland och i förhållande till sin storlek ett ganska stort europeiskt invandrarland. Att invandrarföretagarna och deras rörelser på samma sätt som närvaron av utländska dotterbolag och ägande av svenska företag är uttryck för samma fenomen, nämligen den svenska ekonomins snabbt växande internationalisering är något som ofta förbises. Invandrarföretagandets institutionella och ekonomiska villkor ser vidare mycket olika ut beroende på vilken period av efterkrigstiden man talar om. Egentligen kan man i dessa avseenden tala om två perioder, före och efter . gällde NF:s diskriminerande regler, vilket medförde att merparten av de 3 Se: , Tiden, 1942. och textilfabriker startades av britterna i , bland betydelsefulla tyskar kan nämnas som startade sågverksrörelse eller dansken . som etablerade fab- riksrörelse inom bagerihanteringen i . 4 Flyktkapitalbyråns arkiv, RA, Hemliga arkivet, vol 7. Utländskt intresse och inflytande på svenskt näringsliv (erfarenheter av postgranskningen); Tyska försök till kontroll av svenska företag som står under judiskt inflytande; PM om iakttagelser vid censurväsendet 15- 30.10.1941. Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter 37 utrikes födda företagarna startade sina rörelser först efter att de natura- liserats. Därefter, med inträde i EFTA och den begynnande svenska anpassningen till den allmänna ekonomiska integrationen i , undanröjdes successivt skillnader mellan svenskar och utlänningar när det gällde rätt att driva näring för att definitivt försvinna i början på 1990-talet.5 Vad landet ansågs behöva var inte kapitalstarka och duktiga invandrarföretagare utan arbetskraft. De kom från , , och . Flyktingarna kom främst från de av kontrollerade kommunistländerna i . Efter mitten av avtog den ekonomiska tillväxten, behovet av arbetskraft minskade som flyktinginvandringen mer och mer ökade i betydelse. Flyktingarna kom nu i stället främst från , och . Mot denna bakgrund skulle man kanske förvänta sig att invand- rarföretagare och invandrarföretag var en ytterst marginell företeelse före mitten av 1980-talet.6 Den bilden stämmer inte riktigt. I motsats till småföretagare i övrigt ökade företagarna bland invandrarna. Antalet invandrarföretagare inom samtliga näringsgrenar var 11 000, 14 000, 20 000 och ca 22 000. Dessa siffror är i underkant. I verkligheten var antalet företagare/företag större.7 Invandrarföretagarna hade nästan uteslutande europeiskt ursprung. De med utomeuropeiskt ursprung var ganska få. 5 Enligt lagen den 29.11.1968, SFS 1968:555, blev utlänning med bosätt- ningstillstånd jämställd med svensk medborgare när det gällde rätten att driva handel och idka näring. Med lagen den , SFS 1975:1361, jämställdes även alla utlänningar med permanent uppehållstillstånd och alla nordiska medborgare med svenskar när det gällde rätten att driva näring. Dessutom kom även andra kategorier av utländska medborgare att i en rad avseenden likställas med svenska medborgare. Det gällde t.ex. vissa fria yrken, fiske och vissa former av jordbruksverksamhet. 6De siffror som redovisar antalet invandrarföretagare i under efter- krigstiden avser utrikes födda såväl utländska som svenska medborgare. De utrikes födda svenska företagarna gäller inte svenskar som fötts utomlands av svenska föräldrar utan endast utrikes födda f.d. utländska medborgare. 7Uppgifterna baserar sig på Folk- och Bostadsräkningarna (FoB) åren 1960, 1970, 1980 och 1990 och i dessa kommer man vanligtvis inte åt aktiebolagen då de flesta innehavarna av dessa är registrerade som direktörer, dvs. som an- ställda i de egna företagen. Siffrorna förmedlar följaktligen bara handelsbolag, familje- och ensamföretag eller självverksamhet. De avser vidare företagare inom jordbruk, fiske och binäringar. Sålunda tillhörde ca 3 1960 och omkring 2 1970 dessa branscher. De flesta av dessa var nordiska invandrare och estniska flyktingar, däribland en del estlandssvenskar. 38 Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter Bland dessa var turkarna störst med drygt 300 företagare. var nästan en fjärdedel av företagarna födda i . Störst bland utomeuropeerna var fortfarande turkarna med 1 700 företagare. Därefter kom iranierna med drygt 500. Den stora majoriteten av invandrarföretagarna var mellan åren 1960- 1980 nordbor och västeuropeer. Var fjärde var född i och var femte i . Bland flyktingarna var det främst polacker, ungrare och balter som blev företagare. De nationaliteter som fram visade störst intresse att starta eget var danskar och tyskar. De flesta var oavsett tidpunkt och nationalitet män. Drygt en fjärdedel av efterkrigstidens företagare var kvinnor. Störst andel av kvinnliga företagare fanns bland polacker. Av t.ex. de drygt 600 polska företagarna var fyra av tio kvinnor. De flesta som ägnade sig åt egen verksamhet hade en längre erfarenhet av svenska förhållanden och var svenska medborgare. Av de verksamma företagarna hade tre fjärdedelar av nordborna och 60- av de med annan europeisk bakgrund vistats i längre än . Bland de turkiskfödda hade tre av fyra företagare varit i landet längre än . I likhet med svensk småföretagsamhet i övrigt förefaller de utrikesföddas rörelser ha haft en begränsad livslängd. 1990 hade två av tre företagare försvunnit . Av de som fanns var kvar . Den bransch där invandrarföretagarna och deras företag mest har uppmärksammats och också fått störst omfattning är hotell- och restaurangbranschen. Det finns emellertid andra områden där de utrikesfödda företagarna i växande grad fått större betydelse. Hit hör byggnads- och verkstadsindustrin samt detaljhandeln. Bland de verkstadsföretag som startades av arbets- och flyktinginvandrare kom en del att växa och kunde i en del fall ha mellan 150- 200 anställda. Inom tjänstesektorn har framför allt företagare med inriktning på reparationsverkstäder och serviceföretag kraftigt ökat. Man vet än så länge inte så mycket om varför vissa av efterkrigstidens invandrare valde att bli invandrare. Inte heller känner man särskilt mycket till om deras betydelse för svensk ekonomi. Det är lätt att tolka den starka tillväxten av invandrarföretagare alltsedan 1970- talet som främst en konsekvens av den växande arbetslösheten bland utlänningar och utrikesfödda svenskar. Gör man detta reducerar man invandrarföretagarna och deras verksamhet enbart till en fråga om tillfälliga lösningar och överlevnadsstrategier. Det är säkert en del av sanningen i många fall. Som fallet var med t.ex. en del av föregångarna senare del kunde företagandet, också eller , vara uttryck för strävan mot större oberoende och/eller att man såg Invandrarföretagande - historik och vissa statistikuppgifter 39 Det finns också de som menar att tillväxten av invandrarföretagare under och deras ofta starka inriktning på s.k. mikroföretag skulle kunna vara ett modernt exempel på att invandrarföretagare ofta uppträder som representanter för nya idéer och former. Även det moderna invandrarföretagandet bär säkert på frön som rätt vårdade och utnyttjade kan generera sysselsättning, tillväxt eller nya verksamhetsformer . I detta avsnitt ges en bild av hur många invandrarföretag som finns i nu och inom vilka branscher och hur stora dessa företag är. Även frågor om hur många nya företag som startas av män och kvinnor, var i landet det startas flest respektive minst antal företag, kommer att besvaras.8 Hur ser invandrarföretagandet ut? Enligt SCB fanns det i vid slutet av omkring 40 000 invandrarföretag i klassen 0- 19 anställda. Uppgifterna omfattar också enmansföretag utan anställda. Uppskattningsvis fanns det dock 20 000 invandrarföretag med 20- 199 anställda . startades ytterligare 5 200 nya invandrarföretag. fanns det således uppskattningsvis drygt 65 000 invandrarföretag i samtliga bran- scher, exklusive jordbruk. Detta motsvarar av samtliga små- företag i landet, vilket betyder att invandrare totalt sett är underrepresenterade bland småföretagare i förhållande till befolkningen. Detta förhållande börjar att förändras eftersom vart femte nytt företag som startas i startas av en person med invandrarbakgrund. Tabell 3.1 visar invandrarföretagen fördelat på bransch och anställda.