sou · GNB366 · 2000-01-01 00:00:00 — Inom landstingen finns s.k. kombinationstjänster inom den kliniska medicinska forskningen; dvs. tjänster där innehavaren (främst läkare) delar sin tid mellan arbete i verksamheten och forskning. Kommittén rekommenderar landsting och kommuner att inrätta denna typ av kombinationstjänster för forskare även inom den nya vård- forskningen. Kommittén anser att en ökning av sådana tjänster är av stor betydelse för vårdforskningens utveckling. Kommittén vill peka på att det allmänt är önskvärt att fler forsk- ningsmeriterade personer anställs i kommunernas och landstingens vårdverksamheter och att forskningserfarenheter räknas som merit. Staten har genom att delfinansiera Spri bidragit till landstingens utvecklingsarbete. (Se avsnitt 7.3.) Spri kommer att avvecklas och de fortsatta formerna för samarbete mellan sjukvårdshuvudmännen och staten utreds (). Kommittén har inte i uppdrag att föreslå hur en eventuell samverkan skulle kunna utformas men vill framhålla vikten av att både kommuner och landsting som sjukvårdshuvudmän deltar i ett eventuellt framtida samarbete med staten om utveckling av vården på såväl nationell som lokal/regional nivå. 9 Finansiering av vårdforskning Vårdforskningens finansiärer är huvudsakligen staten och landstingen. Staten anvisar medel dels via fakultetsanslagen till forskningens infrastruktur i form av tjänster för forskare på olika nivåer, dels genom forskningsråden, framförallt MFR och SFR. Staten ger också vissa av sjukvårdshuvudmännen ersättning som kompensation för de kostnader som uppstår genom att läkares och tandläkares utbildning och forsk- ning bedrivs inom sjukvårdshuvudmännens organisation (de s.k. medlen). Andra viktiga finansiärer utgör forskningsstiftelserna, särskilt och och Kompetens- utveckling (). är den enda finansiären som särskilt syftar till att ge stöd till den nya vårdforskningen. Även företag, icke vinstdrivande organisationer och EU:s forskningsprogram är realitvt stora fianansiärer av vårdforskning. Landstingen finansierar delar av den kliniska forskningen och den tillämpade forskning som sker vid FoU-enheter samt ger bidrag till annan vårdforskning t.ex. vid universitet och högskolor. Kommunerna finansierar en mindre del av den tillämpade forskning som sker vid FoU-enheter samt ger i en del fall bidrag till forskning, som bedrivs vid universitet och högskolor. 9.1Forskning inom universitet och högskolor Den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor finansieras främst genom direkta statsanslag. SCB har för /96 gjort en kartläggning av forskningsfinansieringen vid universitet och hög- skolor. De totala kostnaderna för forskning inom medicin inklusive hälso- och sjukvård i samhället samt vårdvetenskap (d.v.s. den nya vårdforskningen) uppgick då till . De direkta statsanslagen bidrog med eller varav fakultetsanslagen uppgick till . 158 Finansiering av vårdforskning råden bidrog med , vilket då motsvarade . Andra stora finansiärer var svenska organisationer () samt svenska företag och affärsdrivande verk (). var kostnaderna för den vårdvetenskap- liga forskningen vid universitet och högskolor små, totalt . Beloppet underskattades dock eftersom vårdhögskolorna även bedrivit forskning med andra medel än forskningsmedel (SCB 1997). Även om forskning har varit ett prioriterat område har staten till följd av budgetsanering tvingats dra ner sina direkta anslag till forsk- ning. De uteblivna anslagen förutsattes i stället kompenseras av de nyinrättade forskningsstiftelser som tillkommit av medel från de av- skaffade löntagarfonderna. är en av dessa. Det är högskolornas ansvar att bygga upp en infrastruktur för forskning i de nya vårdforskningsämnena. De resurser för forskning som anslås till universitet och högskolor är indelade i fyra olika veten- skapsområden. Vårdforskningen, inklusive de nya vårdforsknings- disciplinerna, hör till det medicinska vetenskapsområdet, som inrym- mer inomdisciplinär forskning inom farmaci, medicin och odontologi samt tvärvetenskaplig forskning och tillämpad forskning rörande hälsa, vård och omsorg. I högskolelagen (1 Kap 3 §) föreskrivs att verksamheten skall bedrivas så att det finns ett nära samarbete mellan forskning och utbildning. För att stärka vårdhögskolornas forskningsanknytning beslutade regereringen att det fr.o.m. /93 skulle utgå en rörlig resurs för lärare vid de vårdhögskoleutbildningarna. Medlen var avsedda att användas av disputerade lärare för egen forskning men undantagsvis även för forskarutbildning av lärare. Staten är huvudman för den grundläggande utbildningen för läkare och tandläkare samt för den forskning och forskarutbildning som bedrivs inom det medicinska och odontologiska området. Den kliniska delen av läkar- och tandläkarutbildningen kan endast bedrivas där sjukvård eller tandvård bedrivs, dvs. inom sjukvården och folktandvården. Staten och berörda landsting respektive kommuner har därför slutit avtal om samverkan som innebär att statlig utbildning och forskning får ske inom respektive sjukvårds- och tandvårdsorganisation (). Avtalet innebär att statliga medel tillförs sjukvårdshuvudmännen vid de sex orter där universitetssjukhus finns för att ge ersättning för det Finansiering av vårdforskning 159 intrång som sker i hälso- och sjukvården genom undervisning och forskning. (Avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m.) trädde i kraft och har en uppsägningstid . Medlen går till respektive landsting som skall samverka och rådgöra i fördel- ningen av medel med respektive högskoleenhet. uppgick ALF- anslaget vad avser medicinsk utbildning och forskning till 1481 miljo- ner kronor, vilket till sin större del avsåg ersättning för forskning. Förhandlingar har förts mellan staten och i syfte att modernisera avtalet och se över det aktuella fördelningssystemet. Förhandlingarna ledde emellertid inte fram till något nytt avtal. Staten sade upp avtalet , med motive- ringen att avtalet har blivit obsolet på vissa punkter och behöver skrivas om. Forskningsråden, forskningsstiftelserna och forskningsfonderna spelar en viktig roll i finaniseringen av forskning och utveckling. Trots att dessa forskningsfinansiärers andel av finansieringen är relativt begrän- sad så spelar deras prioriteringar och riktlinjer för beviljning av medel stor roll för andra finansiärer inom hälso- och sjukvårdsområdet. har en strategisk betydelse för vårdforskningen, inkluderat den nya vårdforskningen. Tillkomsten av har inneburit att denna stiftelse tagit många initativ i syfte att stärka den ekonomiska basen för den nya vårdforskningen. I tabell 4 nedan ges en sammanställning av antal inkomna ansök- ningar samt beviljade medel för vårdforskningens viktigare finansiärer. stödjer klinisk forskning inom såväl medi- cin som den nya vårdforskningen, hälso- och sjukvårdsforskning samt forskning om äldreomsorg. MFR:s stöd avser framför allt pre- klinisk medicinsk forskning och klinisk medicinsk forskning. SFR:s stöd avser grundforskning och tillämpad forskning inom socialveten- skap, socialpolitik och folkhälsovetenskap. Cancerfondens och Barn- cancerfondens stöd går främst till preklinisk och klinisk medicinsk forskning. 160 Finansiering av vårdforskning Tabell 9-1 Forskningsfinansiärer inom vårdforskningen. Antal inkomna ansökningar samt miljoner kr som beviljades Källa: Verksamhetsberättelser och årsredovisningar . SFR tillämpar ett tvåstegsförfarande. De inkomna ansökningarna avser för SFR inkomna skisser. Utöver de forskningsfinansiärer med statlig anknytning som behandlas i detta sammanhang finns ytterligare ett antal finansiärer som har betydelse för vårdforskningen, men som inte har samma tyngd i sam- manhanget. Dessa är t.ex. och , som båda stött vårdforskning, bl.a. med inriktning på vårdens organisation, kompetensutveckling och arbetsmiljön. Flera av handikapporganisationerna ger också stöd till vårdforskning, t.ex. . Det finns också ett antal fonder som ger stöd till vårdforskning; en av de större är - Lungfonden. har enligt sina stadgar till uppgift att främja forskning och forskarutbildning inom vårdområdet samt forskning och forskar- utbildning med inriktning på allergier. Forskningsstödet skall riktas såväl till grundforskning som till tillämpad forskning och särskilt till forskning som innebär gränsöverskridanden mellan olika discipliner. Stiftelsen skall särskilt beakta de forskningsbehov som den förändrade strukturen av vårdutbildningarna föranleder. Stiftelsen skall enligt sina stadgar verka av . Styrelsen har beslutat att skall verka i ett tjugoårsperspektiv. inkom ett 1000-tal ansökningar, varav 698 avsåg ansökan om bidrag till vårdforskning. Stiftelsen be- viljade totalt varav för vårdforskning i form av projektanslag och kompetensutvecklings- medel samt för allergiforskning. Finansiering av vårdforskning 161 Totalt beviljades 139 projektanslag inom vårdforsk- ningsprogrammet, varav 55 anslag fördelades till personer med s.k. medellång vårdutbildning som grund och 47 anslag till personer med medicinsk utbildning. ger inom vårdprogrammet projekt-, program- och i särskilda fall planeringsanslag inom följande teman: klinisk/praktisk vårdforskning med inriktning mot kronisk sjukdom, äldrevård samt olikhet i hälsa, särskilt kvinnors hälsa hälso- och sjukvårdsforskning med inriktning mot förändringar i arbetssätt, processer och strukturer samt utvärdering av dessa paradigmutveckling/teoribildning kring fenomen i samband med förändrad livssituation klinisk praktisk vård- och omsorgsforskning med inriktning mot äldre samt forskning om äldre och deras närstående vårdare Inom allergiforskningsprogrammet finns ett tema: orsaker till och effekter av allergier och annan överkänslighet har tre vetenskapliga granskningsgrupper och en sam- ordningsgrupp för vårdprogrammet samt två vetenskapliga gransk- ningsgrupper och en samordningsgrupp för allergiprogrammet. Vid sammansättningen av granskningsgrupperna har eftersträvats en bred tvärvetenskaplig kompetens samt en jämn könsfördelning och geogra- fisk spridning. Det finns god representation av forskare från såväl den nya vårdforskningen som från den medicinska forskningen i gransk- ningsgrupperna. har givit anslag för kompetens- och metodikutveckling inom vårdområdet i form av stipendier och forskar- månader. beslutade att istället genomföra systematiska satsningar på forskartjänster på . utgår särskilda medel för att stärka forsk- ning och forskarutbildning inom arbetsterapi, biomedicinsk laboratorie- vetenskap, omvårdnad, perinatal och reproduktiv omvårdnad, sju kgym- nastik samt socialt arbete med inriktning mot social omsorg. syftar med denna satsning till att ge universitet och högskolor möjligheter att bygga upp en struktur för tjänster inom vårdforskning och forskarutbildning. Stiftelsen ser det som angeläget att medlen bl.a. används till kombinationstjänster för att få bättre anknytning mellan forskning och den kliniska vården och omsorgen. 162 Finansiering av vårdforskning SFR:s uppgift är att främja och stödja betydelsefull grundforskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik och folkhälso- vetenskap samt att informera om kunskapsläge och aktuell forskning. Forskningsstöd fördelas till åtta tillämpningsområden, bl.a. till äldre, handikapp och folkhälsa med hälso- och sjukvård. SFR är därmed en betydelsefull finansiär för forskningen om den sociala omsorgen. Vid rådet finns tre prioriteringskommittéer som bereder besluten om anslag. I prioriteringskommitté Välfärd behandlas projekt inom områdena allmän välfärdsforskning och socialpolitik samt internationell folk- hälsovetenskap. Folkhälsa bereder projekt inom folkhälsovetenskap men också vissa projekt om äldre och om missbrukare. I proriteringskommittén Omsorg behandlas projekt om Till SFR inkom 1997 totalt 334 projektskisser varav 123 gick vidare och fullständig ansökan begärdes in. Totalt beviljades 53 projektan- sökningar medel. Av de beviljade forskningsmedlen avsåg handikappområdet, folkhälsa med hälso- och sjukvård samt äldreområdet. SFR har behandlat projekt inom den nya vårdforskningen framförallt i prioriterings- kommittéerna inriktade på forskning om folkhälsa respektive omsorg. Äldreforskningen har i enlighet med regeringens handlingsplan för äldrepolitiken (prop 1997/98:113) förstärkts med för , för och för . SFR kommer att administrera dessa medel och har utarbetat ett förslag till forskningsprogram om äldre och åldrande för den aktuella perioden. Det föreslagna forskningsprogrammet består dels av medel som utlyses, dels av satsningar på tre riksforskningscentra för äldreforsk- ning. Därtill föreslår SFR att medel avsätts för en regelbundet återkom- mande levnadsnivåundersökning. Förslaget om riksforskningscentra innebär att staten åtar sig ett långsiktigt kostnadsansvar att driva sär- skilda nationella forskningscentra och att äldreforskningen därmed får en fast förankring inom universiteten. () tillkom 1945. Rådet har till uppgift att stödja medicinsk forskning, vilket också innefattar de farmaceutiska, odontologiska och veterinärmedicinska områdena. Finansiering av vårdforskning 163 behandlade MFR ca 2 600 ansökningar och beviljade 1400 bidrag till forskning. Rådet fördelade som bidrag till forskare och forskargrupper för en period . MFRs bidrag har framförallt avsett medicinsk forskning och till större delen preklinisk forskning. har MFRs stöd till patient- nära klinisk forskning minskat i omfattning. De forskningsområden som MFR ger mest omfattande stöd till är nervsystemet och dess sjukdomar, mikrobiologi och infektionssjuk- domar samt diabetes, vilka tillsammans beviljades . MFR behandlar ansökningar om stöd till bl.a. vårdforskning inom två av rådets 14 prioriteringskommittéer, nämligen kommittéerna för folkhälsovetenskap och för psykiatri. MFR har inte definierat den nya vårdforskningen som ett särskilt målområde och har fått relativt få ansökningar från forskare inom dessa områden. 1951 bildades för kräftsjukdomarnas bekämpande, Cancerfonden. Cancerfonden är en ideell organisation med uppgifterna att stödja och samordna cancerforskning, att informera om cancer och att utveckla nya metoder i vården av cancersjuka. Det totala antalet ansökningar som inkommer till Cancerfonden har ökat starkt , närmare bestämt . Totalt inkom 1 235 ansökningar ansökningar, varav 962 gällde nya projekt. Av de 962 nya projektansökningarna beviljades medel. delade 1997 ut , varav huvuddelen gick till projektstöd () samt en viss del () till personliga tjänster för forskare. Dessutom anslogs som fördelas till den Nordiska cancerunionens forskningsfond. Cancerfondens stöd gick 1997 till den övervägande delen, , till projekt med grundforskningsinrikt- ning; gick till projekt med huvudsakligen klinisk inriktning. fördelades av prioriteringskommittén för Vårdforskning, beteendevetenskap, prevention , vilken bedömer projekt inom den nya vårdforskningen. Trots att projektansökningarna inom den nya vårdforskningen bedöms i en särskild kommitté har detta område haft svårt att komma igång, kommittén får betydligt färre ansökningar att bedöma än övriga kommittéer. Cancerfonden ger också stöd till vårdkvalitetsprojekt som 164 Finansiering av vårdforskning bedöms av en särskild prioriteringskommitté. Stöd ges även till forskar- tjänster. Barncancerfonden är en ideell organisation, som drivs gemensamt av landets sju barncancerföreningar. delade fonden ut medel till forskningen, . Prioriterade områden är möjligheter att ställa tidig diagnos, individualisering i behandling och utveckling av psykosocial behandling och stöd. delades ut, varav gick till patientnära klinisk barnonkologisk forskning, varav avsåg rena omvårdnadsprojekt. Fonden ger också i stöd till tjänster. Barncancerfonden får liksom Cancerfonden få ansökningar från forskare i de nya vårdforskningsämnenena. Barncancerfonden har inga prioriteringskommittéer utan ansökningarna handläggs av forsknings- nämnden. är starkt pådrivande för att öka omvård- nadsforskningen inom barncancerområdet och det har gjorts olika för- sök för att stimulera denna forskning. Trots detta har inte bidragen till omvårdnadsforskningen kunnat ökas, bl.a. beroende på att få ansök- ningar inkommer. I regeringens proposition om vissa forskningsfrågor (prop 1998/99:94) föreslås att en arbetsgrupp tillsätts med uppdraget att föreslå en ny myndighetsstruktur för forskningsfinansieringen. Utgångspunkter för uppdraget är bl.a. att medel ska fördelas med utgångspunkt i kvalitet och relevans, att samspelet mellan olika slag av forskning liksom mellan forskning och samhälle måste utvecklas samt att ansvarsför- delningen mellan olika myndigheter måste vara tydlig. Bakgrunden till förslaget är Forskningspolitiska utredningen (Forsk- ning 2000) som i sitt slutbetänkande (SOU 1998:128) konstaterade att dagens organisation för forskningsfinansiering på den nationella nivån är uppsplittrad och innebär en konstlad uppdelning mellan grund- forskning och tillämpad forskning. Utredningen har inte föreslagit några omprövningar av forskningsstiftelsernas (däribland Vårdalstiftel- sen) verksamhet. SOU 1999:66 Finansiering av vårdforskning 165 Något konkret förslag om ny forskningsorganisation föreligger således inte . Det finns ingen aktuell statistik över satsningarna på forskning inom landsting och kommuner. SCBs senaste undersökningar av forskning och utveckling (FoU) inom kommuner och landsting avser för- hållandena . I dessa undersökningar görs inte någon uppdelning på kostnader för forskning respektive kostnader för utveckling. redovisade SCB att kommunerna satsade på FoU varav användes för FoU inom vård och omsorg. FoU-kostnaderna utgjorde därmed av kommunernas totala driftskostnader för vård och omsorg (SCB 1996a). I landstingen uppskattades för de totala driftskostnaderna för FoU till varav avsåg hälso- och sjukvården dvs. Därtill kom investeringar för FoU på . De sammanlagda FoU-kostnaderna ut- gjorde därmed av hälso- och sjukvårdens externa kostnader. Universitetssjukhusen och regionsjukhusen står för av FoU-kostnaderna i landstingen (SCB 1996b). Driftskostnaderna för vårdhögskolornas FoU ingick inte i dessa beräkningar. Kommittén skrev i sitt delbetänkande (SOU 1994:132) att land- stingen bör tydliggöra resursutrymmet för forskning och utveckling i sina budgetbeslut och i redovisningar. En tanke bakom preciseringen av landstingens och kommunernas ansvar för kliniskt forskningsarbete i hälso- och sjukvårdslagen var att öka medvetenheten om vilka sats- ningar som görs på forskning och utveckling inom hälso- och sjuk- vården. Kommittén ansåg att det finns stora fördelar med att tydlig- göra vilka resurser som kan användas för FoU och hitta nya former för fördelningen av dessa eftersom det skapar bättre förutsättningar för styrning och uppföljning av resultat och resultatanvändning (SOU:1994:132). Det kan dock konstateras att det fortfarande inom de flesta landsting och kommuner saknas kunskap om hur mycket medel som satsas på forskning och utveckling. Flera landsting arbetar för att uppnå ökad kunskap om de egna satsningarna på FoU. T.ex. har projekt för att reda ut hur mycket som satsas på FoU bedrivits i och i . I har införts ett system för särfinansiering och uppföljning av forskning, utveckling och undervisning (FoUU). Genom detta kan de olika anslagsdelarna för FoUU separeras ifrån sjukvårdens 166 Finansiering av vårdforskning I regionen har vidare införts ett nytt system för fördelningen av ALF-medlen, som innebär att den medicinska fakultet- en ansvarar för prioritering av de ALF-medel som sjukvårdshuvud- männen och Medicinska fakulteten har kommit överens om skall användas för utbildning och klinisk forskning (ALF-medelhantering i , 1998). Inom ramen för samverkan i sjukvårdsregionerna har gemensam finansiering av FoU genomförts under den senare delen av 90- talet. De sex sjukvårdsregionernas gemensamma finansiering av FoU-projekt var totalt . Medlen fördelar sig på följande sätt mellan de sex sjukvårdsregionerna: Tabell 9-2 Gemensamma FoU-medel 1998 Källa: , . a) Uppgifterna för avser endast . Enligt uppgifter från samverkansnämnderna delas större delen av medlen, efter ansökan, ut till anställda i landstingen för att bedriva olika FoU-projekt. I vissa regioner är det ett krav att ett projekts med- arbetare skall komma från flera olika landsting. Syftet är att stimulera gemensamt forskningssamarbete inom regionen. Tanken är också att forskningssamarbetet skall leda till effektivare användning av till- gängliga FoU-resurser och en fördjupad FoU-dialog. Vidare efter- strävas snabbare kunskapsöverföring och bättre samverkan samt högre kvalitet i vården. Finansiering av vårdforskning 167 Forskningsfinansiärerna bör stimulera den nya vårdforskningen Den nya vårdforskningen har utvecklas snabbt, men har ännu inte fått ett tillräckligt antal erfarna forskare och doktorander, för att garantera framväxt av en vetenskapligt grundad kunskap för vården. är den enda forskningsfinansiär med statlig anknyt- ning som i större omfattning stödjer den nya vårdforskningen. Utöver stöd till forskningsprojekt inom vårdforskningens område gör också stiftelsen omfattande satsningar på forskartjänster bl.a. kombinations- tjänster. har funnit lämpliga former för stöd till den nya vårdforskningen, varför det är av stor betydelse att stiftelsen kan finnas kvar på . Kommittén anser det angeläget att även andra forskningsråd och finansiärer t.ex. (), Socialvetenskap- liga forskningsrådet (SFR), Cancerfonden och Barncancerfonden tydligt uttalar att även de stödjer den nya vårdforskningen. Kommit- tén anser att forskningsfinansiärerna även på andra sätt bör kunna ta initiativ till att stimulera en god forskning inom forskningsfältet. Representanter för den nya vårdforskningen bör t.ex. finnas i finan- siärernas olika prioriteringskommittéer som bedömer forskningsansök- ningar m.m. Enligt kommitténs mening är det angeläget att fler tjänster inrättas för de som disputerat, t.ex. genom att högskolan prioriterar den nya vårdforskningen. Sådana prioriteringar kan förstärkas genom medel från forskningsråd. kommer äldreforskningen att gynnas av vissa resursförstärkningar. Det är angeläget att den nya vårdforsk- ningen inryms i dessa satsningar och att SFR som administrerar resurs- förstärkningarna i sitt program tydligt inkluderar aspekter som rör de äldres omvårdnad, rehabilitering m.m. Åtgärder för att stärka den kliniska medicinska forskningen bör vidtas Det finns tecken på att den kliniska medicinska forskningen har minskat i omfattning, bl.a. beroende på hårdare ekonomisk styrning av sjukvården och bristande förståelse för forskning. 168 Finansiering av vårdforskning en viktig del av vårdforskningen som har stor betydelse för utveck- lingen av vården. Både sjukvårdshuvudmännen och staten har intresse av och ansvar för att den kliniskt medicinska forskningen bedrivs. Utvecklingen av vården är beroende av att en allsidig klinisk forskning bedrivs som omfattar både den mer traditionellt medicinska forsk- ningen och den nya vårdforskningen. Det är enligt kommitténs mening angeläget att den nedåtgående trenden på omfattningen av klinisk medicinsk forskning hejdas. Forskningsfinansiering av landsting och kommuner på regional nivå Landstingen och kommunerna ansvarar för att det inom vårdverksam- heterna sker en utveckling som leder till en effektiv vård av hög kvalitet. En av förutsättningarna är att det bedrivs forskning som täcker vårdens olika uppgifter och problemområden. Det är sjukvårdshuvud- männens ansvar att sådan forskning bedrivs. Landstingen har inlett ett forskningssamarbete på regional nivå bland annat genom att anslå gemensamma medel i forskningsrådslik- nande former som kan sökas för forsknings- och utvecklingsarbete av landstingsanställda. Kommittén anser att detta samarbete över lands- tingsgränserna är betydelsefullt.