sou · GNB397d4 · 2000-01-01 00:00:00 — Lägg till detta att takten i kostnads ökning för dessa kommun- grupper inte heller skiljer sig nämnvärt. Det mönster som avtecknar sig för äldreomsorgen är att kostnaderna per invånare för förortskommunerna är lägre än för övriga grupper såväl 1990 som 1997. Dessa kommuner fångas upp i intervallet 1 000–/inv 1990 och 4 500–/inv 1997. Dessutom är takten med vilken äldreomsorgskostnaderna ökat den måttligaste. Grafiskt ligger förortskommunklustret sydväst om övriga kommungr upper. Motpolen till förorterna representeras av glesbygdskommunerna som har landets dyraste äldreomsorg i förhållande till invånarantal. låg dessa kommuner i intervallet 3 500–/inv medan motsvarande intervall var 10 000–/inv. Grafiskt ligger detta kommunkluster nordost om övriga grupper. Diagram B.3 Äldre- och handikappomsorgskostnader för kommun- grupper i kr/inv. KR/INV 1990 ÄLDREOMSORG - STÖRRE STÄDER KR/INV 1990 ÄLDREOMSORG - MEDELSTORA STÄDER KR/INV 1990 KR/INV 1990 KR/INV 1990 KR/INV 1990 ÄLDREOMSORG - ÖVRIGA STÖRRE KOMMUNER KR/INV 1990 ÄLDREOMSORG - ÖVRIGA MINDRE KOMMUNER KR/INV 1990 Källa : Statskontoret. Den slående iakttagelsen från diagram B.4 är att förorterna som grupp har de lägsta kostnaderna per invånare 7för den totala 1990 och 1997, medan glesbygdskommunerna har de högsta. De större städerna är den kommungrupp där kostnaderna är jämnast fördelade. I synnerhet är homogeniteten hög då sk illnaden mellan den kommun som hade den högsta respektive lägsta kostnaden var /inv. Omvänt är industrikommunerna den grupp där social- tjänstkostnaderna är mest utspridda . De "dyraste" kommunerna vad gäller den totala 1997 är , , och . I de tre första fallen beror det på höga äldreomsorgskostnader. Vad beträffar är framför allt kostnaden för flyktingmottagande hög relativt sett, men även äldreom- sorgen kostar mycket (/inv). Diagram B.4 kostnader för kommungrupper i kr/inv. 10000 11000 12000 13000 KR/INV 1990 10000 11000 12000 13000 KR/INV 1990 10000 11000 12000 13000 KR/INV 1990 KR/INV 1997 10000 11000 12000 13000 KR/INV 1990 10000 11000 12000 13000 KR/INV 1990 KR/INV 1997 KR/INV 1997 10000 11000 12000 13000 KR/INV 1990 - ÖVRIGA STÖRRE KOMMUNER 10000 11000 12000 13000 KR/INV 1990 - ÖVRIGA MINDRE KOMMUNER 10000 11000 12000 13000 KR/INV 1990 Källa : Statskontoret. Äldreomsorg – översiktlig bild av reglering och uppgifter m.m. vårdslag (HSL) vårdslag (HSL) (SoL och HSL) /utan el. med patient i säng / /normal el. för patient m. vårdslag (HSL) (centralt) & (regionala enheter) 7 § SoL, men i Reglering i Lagen om 7 a § SoL 31 § HSL, samt allmänna råd fr. SoS 35 § SoL med 35 § SoL med 26 och 26a §§ HSL 26 och 26a §§ HSL med Kalkyl över kostnader för äldreförsörjningsstödet I kapitel 14 i slutbetänkande lämnas förslag till ett s.k. äldreförsörjningsstöd. I denna bilaga redovisas visst underlag vad gäller kostnaderna för äldreförsörjningsstödet. De beräkningar som presenteras nedan bygger i samliga fall på nu kända förhållanden vad gäller flykting- och anhörigmigration, alltså in- och utvandring. Nedan presenteras ett antal beräkningar över kostnader för äldreför- sörjningsstödet. Tanken är att ge en uppfattning om hur stora kostna- derna för äldreförsörjningsstödet blir såväl på kort som på lång sikt, utifrån ett antal beräkningsalternativ. Grundantagandet vid beräkning- arna är att alla får äldreförsörjningsstöd som enligt de ekonomiska data som används är berättigade till det. Det innebär exempelvis att även de får äldreförsörjningsstöd som är berättigade men som i utgångsläget inte har socialbidrag. Beräkningen för kort sikt utgår ifrån faktiska an- talsuppgifter i ett befintligt register (SCBs HINK-undersökning 1996). Det första beräkningsalternativet för lång sikt tar endast hänsyn till hur det bedömda inflödet av personer i systemet påverkar kostnaderna. I beräkningsalternativ 2 redovisas olika scenarier för hur även sådana faktorer som disponibel inkomst och hyreskostnader kan tänkas påverka kostnaderna för systemet. Slutligen skattas administra- tionskostnaden för detta förslag. För att få en totalkostnad för äldre- försörjningsstödet ska administrationskostnaden läggas till de olika kostnadsalternativ som presenteras nedan. För den kortsikiga analysen har vi helt enkelt beräknat kostnader på individ- och hushållsnivå i den tänkta situationen att äldereförsörjnings- systemet hade införts . Effekterna för staten i form av ökade kost- nader med antagandet att alla som är berättigade också skulle söka äldreförsörjningsstöd. För beräkningarna på kort sikt har en s.k. mikrosimuleringsmodell använts. Därmed har det varit möjligt att göra beräkningarna på individ- och hushållsnivå. En svaghet med beräkningarna är att antalet personer som berörs av systemet är få i det statistiska urval som har använts. Detta faktum medför att resultaten är osäkra. Tabell 1 Beräkningsuppgifter för äldreförsörjningsstödet 1998. Antal personer som berörs 1998 Summa nytt stöd (mkr) Summa inkomstgap (mkr) Summa nytt BTP (mkr) Summa nytt SBTP (mkr) Summa socialbidrag (mkr) Summa nettokostnader (mkr) De statliga bruttokostnaderna vid ett införande 1998 har således beräk- nats till . Det året gick i socialbidrag till individer i den aktuella personkretsen. Sammantaget innebär förslaget en kortsiktig kostnadsökning för den offentliga sektorn på ca . När det gäller den omedelbara administationskostnaden för äldre- stödet är den helt avhängig av vilket år stödet träder i kraft. Om äldre- stödet införs vilket är med sjösättandet av det nya pensionssystemet, innebär detta med säkerhet ett oerhört hårt tryck på datasystem. Det är inte helt otroligt att inkommande ansökningar om äldrestöd måste hanteras manuellt. Av detta skäl avstår vi från att göra en bedömning av den omedelbara administrations- kostnaden vad gäller äldreförsörjningsstödet. Detta beräkningsalternativ tar hänsyn till hur antalet berörda personer i systemet påverkar kostnaderna. Genom att utgå från föreliggande kostnader och inkomstförhållanden och hålla dessa konstanta –2010, blir kostnadsutvecklingen för systemet helt betingad av antalet personer som omfattas av systemet. I den meningen kan detta beräkningsalternativ ses som en demografisk framskrivning. För att beräkna kostnaden be höver vi det tänkbara antalet berörda personer . Först måste antalet berörda personer 1998 delas upp i personer födda i och utanför . Antal svenska personer i systemet 1998: Antal utländska personer i systemet 1998: Vi behöver få en uppfattning om hur många utländska personer som kan tänkas ingå i systemet 2010. Vad vi vet är att det totala antalet utländska personer var 132 1998. Motsvarande pr ognostiserad siffra är 203 500 personer. Vi antar nu att andelen berörda utländska personer i systemet är över tiden vilket ger: Antaget antal utländska personer i systemet 2010: 14 100 (= 9 200 X 203 500 / 132 864) Kompletterande uppgifter från SCB om äldrestödet berörda utländska invånares pensioner, ger stöd åt den enkla kalkylen ovan. Vad gäller svenskarna är det däremot troligt att de kommer att bli färre i systemet fram . Ett sådant antagande beror främst på en ökad infasning i det nya pensionssystemet samt att kvinnors delta- gande på arbetsmarknaden väntas öka. Vi antar därför grovt en halve- ring av antalet svenska personer 2010. Det grundläggande antagandet i detta beräkningsalternativ var att det genomsnittliga stödet per person och den genomsnittliga disponibla inkomsten per person är –2010. Detta antagande implicerar att de redovisade beräknings uppgifterna i tabell 1 räknas upp med en faktor – som uttrycker utvecklingen av antalet berörda personer i systemet – för att få fram motsvarande uppgifter . Uppräkningsfaktorn blir 16 250 divi- derat med 13 500, dvs. 1,20, vilket ger: Tabell 2 Beräkningsuppgifter för äldreförsörjningsstödet 2010. Antal personer som berörs 2010 Summa nytt stöd (mkr) Summa inkomstgap (mkr) Summa nytt BTP (mkr) Summa nytt SBTP (mkr) Summa socialbidrag (mkr) Summa nettokostnader (mkr) 98 Bilaga 5 SOU 1999:97 Det framgår att kostnaden för det nya stödet uppgår till 825 m iljoner kronor i löpande priser vilket ska ställas mot den prognostiserade kostnaden för socialbidrag 2010 iljoner kronor som hade fallit ut om stödet inte hade införts. Därav nettokostnaden på (= 825–615). Slutsatsen av beräkningsalternativ 1 är att totalkostnaden för äldre- försörjningsstödet ökar med . Låt oss nu släppa på antagandet om konstanta snittkostnader och snitt- inkomster per person och i stället utifrån kvalitativa resonemang söka bedöma utvecklingen av faktorer som får effekt på kostnaden för sys- temet, faktorer såsom disponibel inkomst, skälig levnadsnivå och kost- nader för BTP och SBTP. Vi vet att totalkostnaden för äldreförsörjningsstödet är summan av de tre posterna summa inkomstgap, summa nytt BTP och summa nytt SBTP. Av tabell 1 på föregående sida framgår att inkomstgapet svarar för av totalkostnaden för stödet. Det är därför av särskild vikt att göra realistiska bedömningar över utvecklingen av inkomstgapets beståndsdelar. Inkomstgapet, som är specifikt för varje enskilt hushåll, är skillnaden mellan en konstruerad s.k. skälig levnadsnivå och individens disponibla inkomst rensad för eventuella socialbidrag och BTP. Skälig levnadsnivå antas här vara 1,22 gånger basbeloppet för ensamstående och 1,01 gånger basbeloppet för personer som lever sammanboende. Disponibel inkomst definieras som vanligt som bruttoinkomst minus skatt plus bidrag. Av de 13 500 personer som omfattas av äldrestödet är ca 13 000 ensamstående. Av detta följer att en nivå i kronor kan uppskattas för Skälig levnadsnivå enligt: (13 000 X 1,22 X 36 400) + (500 X 1,01 X 36400) = där 36 400 är prisbasbeloppet. I och med att inkomstgapet är faller den disponibla inkomsten rensad för socialbidrag och BTP ut automatiskt på . Hur kan då dessa båda faktorer tänkas utvecklas fram ? Skälig levnadsnivå är kopplad till basbeloppet enligt ovan som i sin tur är kopplad till konsumentprisindex (KPI). Givet dessa kopplingar och givet att uppfyller sitt inflationsmål är det SOU 1999:97 Bilaga 5 99 rimligt att anta att Skälig levnadsnivå utvecklas i löpande priser. Under alla omständigheter blir nivån i fasta priser. Utvecklingen av den disponibla inkomsten är avhängig av hur makroekonomin utvecklas. De viktigaste kortsiktiga faktorerna i det avseendet är sysselsättning, lön, skatter och transfereringsinkomster medan nivån och fördelningen av hushållens sparande spelar roll på lite . Vi antar här två scenarier för den disponibla inkomsten; ett med oförändrad sysselsättning och arbetslöshet och ett med ökande sysselsättning och minskning av arbetslösheten ner till –2010. Det förra scenariot ger en ökning av den dispo- nibla inkomsten på medan det senare ger en ökning på . Som referenspunkt kan nämnas att motsvarande faktiska ökning var . För ett givet sysselsättningsscenario inställer sig en tredje fråga, nämligen hur utvecklingen av den disponibla inkomsten fördelas. Är fördelningen helt jämn gäller utvecklingstakten utan vidare för gruppen som berörs av äldreförsörjningsstödet. Är fördelningen däremot ojämn betyder det att förändringen av den disponibla inkomsten för denna grupp avviker från takten för riket. Vi laborerar här med ett scenario med jämn fördelning och ett med ojämn fördelning där ökningen av den disponibla inkomsten för gr uppen är högre än rikssnittet. Vi antar att denna ökning är d ubbelt så stor som ökningen för riket, dvs. respektive i de bägge sysselsättningsscenarierna. Dessa antaganden stöds av HINK-beräkningar över äldre invandrares utveckling av medelinkomst . Enligt dessa beräkningar ökar medelinkomsten klart snabbast i den lägsta decilen av äldre invandrare (dvs., den tiondel av samtliga äldre invandrare med lägst inkomster) som de högsta decilerna uppvisar vikande medelinkomster. De äldre invandrare som berörs av äldreförsörjnings- stödet finns av naturliga skäl i de allra lägsta inkomstdecilerna. För att få en totalbild av de framtida kostnaderna för äldreförsörj- ningsstödet måste utvecklingen av BTP- och SBTP-systemet bedömas. Dessa system är öronmärkta för boendekostnader varför en bedömning av dessa systems kostnader är betingad av utvecklingen av hyreskost- naderna. Det faktum att hyressättningen ofta är föremål för politiska ingrepp försvårar en prediktion av hyreskostnaderna. Det kan dock konstateras att hyreskostnaderna har varit höga relativt andra boende- kostnader av två skäl. Dels den kraftiga hyreskost- nadsökningen i spåren av skattereformen, dels har de senaste årens låga räntor i huvudsak gynnat andra boendeformer än hyresrätter. Det är därför inte helt orimligt att tänka sig lägre relativa hyreskostnader framgent. Därför antar vi att kostnaderna för de bägge systemen följer den allmänna prisutvecklingen som vi har antagit bli i löpande priser och således oförändrade i fasta priser. Vi är nu redo att presentera fyra kostnadsscenarier för äldreförsörj- ningsstödet . Oförändrad sysselsättning och jämn fördelning av disponibel inkomst. Detta scenario innebär att: Skälig levnadsnivå ökar i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. Disponibel inkomst ökar i löpande priser och ökar realt. BTP- och SBTP-systemen ökar i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. För att räkna fram inkomstgapet utgår vi från Skälig levnads- nivå 1998 iljoner kronor som är realt oförändrad . Vi utgår sedan från disponibel i nkomst 1998 iljoner kronor och multiplicerar vilket ger en disponibel inkomst 2010 iljoner kronor. Inkomstgapet är differensen av dessa nivåkostnader, dvs. BTP- och SBTP- kostnaderna blir realt oförändrade , dvs. Slutligen måste hänsyn tas till den prognostiserade ökningen av antalet berörda personer in i äldreförsörj- ningsstödet enligt beräkningsalternativ 1. Detta görs genom att multi- plicera de tre delkostnaderna med uppräkningsfaktorn 1,20 vilket ger följande tabell. Tabell 3 Beräkningsuppgifter för äldrestödet 2010. Antal personer som berörs 2010 Summa nytt stöd (mkr) Summa inkomstgap (mkr) Summa nytt BTP (mkr) Summa nytt SBTP (mkr) Kostnadsökningen för äldreförsörjningsstödet mellan 1998 och 2010 i fasta priser är . Ökad sysselsättning och jämn fördelning av disponibel inkomst. Detta scenario innebär att: Skälig levnadsnivå ökar i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. Disponibel inkomst ökar i löpande priser och ökar realt. BTP- och SBTP-systemen ökar i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. För att räkna fram inkomstgapet utgår vi från Skälig levnads- nivå 1998 iljoner kronor som är realt oförändrad . Vi utgår sedan från disponibel i nkomst 1998 iljoner kronor och multiplicerar vilket ger en disponibel inkomst 2010 iljoner kronor. Inkomstgapet är differensen av dessa nivåkostnader, dvs. BTP- och SBTP- kostnaderna blir realt oförändrade , dvs. 103 res- pektive . Slutligen måste hänsyn tas till den prog- nostiserade ökningen av antalet berörda personer in i äldreförsörjnings- stödet enligt beräkningsalternativ 1. Detta görs genom att multiplicera de tre delkostnaderna med uppräkningsfaktorn 1,20 vilket ger följande tabell. Tabell 4 Beräkningsuppgifter för äldrestödet 2010. Antal personer som berörs 2010 Summa nytt stöd (mkr) Summa inkomstgap (mkr) Summa nytt BTP (mkr) Summa nytt SBTP (mkr) Kostnadsökningen för äldreförsörjningsstödet mellan 1998 och 2010 i fasta priser är . Oförändrad sysselsättning och ojämn fördelning av disponibel inkomst. Detta scenario innebär att: Skälig levnadsnivå ökar i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. Disponibel inkomst ökar i löpande priser och ökar realt. BTP- och SBTP-systemen ökar i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. För att räkna fram inkomstgapet utgår vi från Skälig levnads- nivå 1998 iljoner kronor som är realt oförändrad . Vi utgår sedan från disponibel i nkomst 1998 iljoner kronor och multiplicerar vilket ger en disponibel inkomst 2010 iljoner kronor. Inkomstgapet är differensen av dessa nivåkostnader, dvs. BTP- och SBTP- kostnaderna blir realt oförändrade , dvs. 103 res- pektive . Slutligen måste hänsyn tas till den prog- nostiserade ökningen av antalet berörda personer in i äldreförsörjnings- stödet enligt beräkningsalternativ 1. Detta görs genom att multiplicera de tre delkostnaderna med uppräkningsfaktorn 1,20 vilket ger följande tabell. Tabell 5 Beräkningsuppgifter för äldrestödet 2010. Antal personer som berörs 2010 Summa nytt stöd (mkr) Summa inkomstgap (mkr) Summa nytt BTP (mkr) Summa nytt SBTP (mkr) Kostnadsökningen för äldreförsörjningsstödet mellan 1998 och 2010 i fasta priser är , dvs. precis som i scenario 2. Ökad sysselsättning och ojämn fördelning av disponibel inkomst. Detta scenario innebär att: Skälig levnadsnivå ökar i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. Disponibel inkomst ökar i löpande priser och ökar realt. BTP- och SBTP-systemen ökar i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. För att räkna fram inkomstgapet utgår vi från Skälig levnads- nivå 1998 iljoner kronor som är realt oförändrad . Vi utgår sedan från disponibel i nkomst 1998 iljoner kronor och multiplicerar vilket ger en disponibel inkomst 2010 iljoner kronor. Inkomstgapet är differensen av dessa nivåkostnader, dvs. BTP- och SBTP- kostnaderna blir realt oförändrade , dvs. Slutligen måste hänsyn tas till den prognostiserade ökningen av antalet berörda personer in i äldreförsörj- ningsstödet enligt beräkningsalternativ 1. Detta görs genom att multip- licera de tre delkostnaderna med uppräkningsfaktorn 1,20 vilket ger följande tabell. Tabell 6 Beräkningsuppgifter för äldrestödet 2010. Antal personer som berörs 2010 Summa nytt stöd (mkr) Summa inkomstgap (mkr) Summa nytt BTP (mkr) Summa nytt SBTP (mkr) Scenario 4 innebär en minskning av kostnaderna för äldreförsörjnings- stödet i fasta priser iljoner kronor. Det är givetvis den snabba antagna ökningen av den disponibla inkomsten för den berörda gruppen av äldre invandrare som ligger bakom detta resultat. Slutsatser av beräkningsalternativ 2 I reala termer beror kostnadsförändringen av det föreslagna äldreför- sörjningsstödet på i huvudsak tre saker: 1.Hur många nya äldre invandrare som kommer in i systemet. 2.Utvecklingen av disponibelinkomsten för den grupp av i huvudsak äldre invandrare som berörs av systemet. 3.Den reala utvecklingen av hyreskostnaderna (som täcks av BTP- och SBTP-systemet) för de personer som berörs av systemet. Att göra en bedömning av hur stora administrationskostnaderna blir kräver två saker, nämligen uppgifter på styc kkostnad per beslut (kr), antal beslut eller mer konkret relationen mellan antal beslut och de pensionärer som berörs av äldrestödet (dvs. som är underkastade beslu- ten). Styckkostnad per beslut (kr) I och med att äldreförsörjningsstödet kommer att administreras av För- säkringskassan (FK) och inte av i varje kommun, är den naturliga utgångspunkten att söka hitta en långsiktig styckkostnad per beslut från något system som redan administreras av FK snarare än att söka identifiera styckkostnader inom . Vi har valt det redan förevarande systemet bostadstillägg till pensionärer () i vilket styckkostnaden per beslut uppgår till onor och . Då 1996 och 1997 var "lugna" år för är det rimligt att tänka sig dessa styckkostnader som långsiktiga. Därför utgår vi från en långsiktig styckkostnad per beslut på i bedöm- ningen av administrationskostnaden . Eftersom antalet berörda personer 2010 har uppskattats till 16 250, är det av vikt att bedöma hur relationen mellan antal beslut och antal personer som omfattas av äldrestödet kommer att se ut. När en person väl har kommit in i äldrestödet kommer den personen vara kvar i systemet fram till döden såvida det inte sker någon rejäl eko- nomisk förbättring för personen i fråga (vilket personen i så fall är skyl- dig att meddela FK). Konkret fattar beslut med automatik om att personen ska vara kvar i systemet. Det är därför helt rimligt att tänka sig en 1:1 relation mellan antal beslut och antal per- soner i systemet när systemet väl har funnits . Antal beslut antas därför bli 16 2010. Styckkostnad per beslut (kr) X Antal beslut = X 16250 = priser blir den uppskattade administrationskostnaden .