sou · GNB315 · 2000-01-01 00:00:00 — Med att ärendet har avgjorts menas att ärendet har prövats i sak. 12 kap. 77 § Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om prövningstillstånd. I första stycket anges att det krävs prövningstillstånd för att hovrätten skall pröva ett överklagande. Bestämmelsen omfattar samtliga ärenden som handläggs enligt ärendelagen. I 39 § tredje stycket ärendelagen finns angivet dispensgrunderna för prövningstillstånd. I andra stycket anges vissa undantag från kravet på prövningstill- stånd. Motsvarande undantag finns även i andra författningar med regler om prövningstillstånd (jfr 49 kap. 12 ). 12 kap. 78 § I paragrafen, som är ny, finns en regel om s.k. fullföljdsförbud med ventil i ledet hovrätt-Högsta domstolen för vissa särskilt angivna ärenden (angående motivet för förslaget, se avsnitt 3.2.10.4). Hovrätten kan, om den anser att det finns skäl för en prövning om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 § första stycket 1 , tillåta att beslutet överklagas. Samtliga beslut som hovrätten fattar i ett sådant ärende som anges i paragrafen - även beslut att inte meddela prövningstillstånd eller beslut om fastställande av hyra i ärende om uppskov med avflyttning - omfattas av överklagandeförbudet. Ventilen innebär att det endast är ärenden som kan föranleda preju- dikatdispens som får tillåtas överklagas, medan ärenden för vilka det skulle kunna föreligga extraordinär dispens inte ges motsvarande möj- lighet. Överklaganderätten är inte avsedd att vara begränsad till de fall då prejudikatfrågan är svårbedömd eller komplicerad. Rätt att överklaga bör tillåtas när det helt saknas vägledande uttalanden eller om det före- kommer motstridiga uttalanden i den juridiska doktrinen. Framför allt bör det föreligga skäl för hovrätten att medge fullföljdsrätt om hov- rättspraxis är splittrad. 12 kap. 79 § I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om tilltrosbevisning. Be- stämmelserna bör tolkas på samma sätt som motsvarande bestämmelser i (50 kap. 23 § och 55 kap. 14 § ). 12 kap. 80 § Paragrafen, som är ny, innehåller regler om tingsrättens sammansättning vid handläggning enligt ärendelagen. Bestämmelserna medför att sammansättningsregeln i 3 § ärendelagen inte skall tillämpas vid handläggning i tingsrätten. I första stycket anges att vid handläggning av ett ärende består tingsrätten av en lagfaren domare och två särskilda ledamöter. Vidare anges att om ärendet inte prövas i sak, får rätten dock bestå av enbart en lagfaren domare. Vid all handläggning som inte innebär att ett ärende prövas i sak, t.ex. vid kommunicering eller vid avvisning av en ansökan eller avskrivning av ett ärende, är tingsrätten sålunda domför utan särskilda ledamöter. De anges i stycket också att tingsrätten får bestå enbart av en lagfaren domare om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet. Sådana skäl torde normalt föreligga vid prövning i sak av ärenden angående avstående från besittningsskydd till bostadslägenhet eller lokal (45 § andra stycket och 56 § andra stycket) och godkännande av förbehåll vid blockuthyrning (1 § sjätte stycket). En lagfaren domare bör även vara behörig att ensam avgöra vissa ärenden som det råder tvist i, bl.a. vissa enklare tillståndsärenden. Ärenden som angår hyressättning (54 §) eller lägenhetens skick, såsom åtgärds- föreläggande (11 § första stycket 5 och 16 § andra stycket) eller upprustningsföreläggande (18 a §), bör normalt alltid prövas av lagfaren domare och särskilda ledamöter. Samma sak gäller även andra ärenden i vilka skälighetsavvägningar måste göras. Det får ankomma på domstolen att från fall till fall avgöra vilken sammansättning som den skall ha. Parternas inställning har inte någon omedelbar betydelse för sam- mansättningen. I praktiken bör dock parternas eventuella synpunkter tillmätas viss betydelse. Bestämmelsen skall tillämpas både när ett ärende handläggs vid ett sammanträde och när det handläggs skriftligt. Det medför att det kan förekomma att särskilda ledamöter skall delta när tingsrätten prövar ett ärende efter enbart en skriftlig handläggning. Andra stycket motsvarar 5 § första stycket nämndlagen. I tredje stycket har intagits den sammansättningsregel som tillkom efter det s.k. Langborger-målet. Stycket motsvarar alltså 5 a § andra stycket nämndlagen. Beträffande bestämmelsens närmare tillämpning får hänvisas till förarbetena till den bestämmelsen (prop. 1990/91:98 s. 34 f.). Föreligger en sådan situation som avses i tredje stycket får särskilda ledamöter inte delta i rätten. Tingsrätten skall i dessa fall bestå av tre lagfarna domare (jfr avsnitt 3.2.3.2). 12 kap. 81 § Paragrafen, som är ny, reglerar hur särskilda ledamöter utses. Paragra- fen motsvarar 6 § första och andra styckena nämndlagen med det undantaget att ersättare för ledamöterna inte skall utses. 12 kap 82 § Paragrafen, som är ny, innehåller behörighetskrav för särskild ledamot. Första stycket överensstämmer med 5 § tredje stycket och 2 § tredje Krav på att den särskilde ledamoten inte får vara i konkurs har dock lagts till. I andra stycket anges att en särskild ledamot inte får uppträda som ombud vid den domstol som han eller hon tjänstgör vid. Har ledamoten förordnats att tjänstgöra vid flera tingsrätter, får han eller hon inte uppträda som ombud vid någon av dessa. Bestämmelsen motsvarar 28 § andra stycket nämndlagen. Att särskilda ledamöter skall avlägga domared och att de omfattas av jävsreglerna i följer av ärendelagen och rätte- gångsbalkens bestämmelser (jfr 3 § första stycket första meningen ärendelagen samt 4 kap. 11 och 13 §§ ). 12 kap. 83 § Paragrafen, som är ny, innehåller en omröstningsregel, som motsvarar 20 § nämndlagen. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 18). De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . I fråga om ärenden som arrendenämnden har avgjort skall de nuvarande bestämmelserna i 8 kap. 31-33 §§ tillämpas. Beslut i dessa ärenden skall sålunda klandras vid fastighetsdomstol och därefter överklagas till hovrätt. I förslaget till lag om upphävande av lagen (1973:188) om arrende- nämnder och hyresnämnder (punkten 4) finns bestämmelser om att även de beslut som arrendenämnden fattat, som med stöd av nämndlagen får överklagas genom besvär, överklagas enligt äldre bestämmelser till fastighetsdomstol. Enligt förslaget till lag om upphävande av lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder skall vissa ärenden som arrendenämnden inte har avgjort före överlämnas till fastighetsdomstol för prövning. I tredje punkten anges att de nya bestämmelserna i 8 kap. 30-40 §§ skall tillämpas på de ärenden som har överlämnats till fastighetsdomstol. Vardera parten skall dock i dessa ärenden stå sin kostnad vid fastighetsdomstolen. Vidare föreskrivs att de nya förfarandereglerna skall tillämpas på ärenden angående utseende av synemän m.m. enligt 9 kap. 24 §, som inte har avgjorts för ikraftträdandet. Något hinder mot att tillämpa de nya bestämmelserna om uppsägning av ett avtal om anläggningsarrende på ett avtal som har ingåtts före ikraftträdandet finns inte. Däremot bör de äldre bestämmelserna tillämpas på avtal som har sagts upp före ikraftträdandet, vilket medför att tvister angående sådana avtal även efter ikraftträdandet kan hänskjutas till (jfr punkten 1 i övergångsbe- stämmelserna till lagen om upphävande av lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder). Äldre bestämmelser bör tillämpas på avtal om upplåtelse i andra hand av lägenhet i dess helhet som har ingåtts före ikraftträdandet. Sådant avtal blir sålunda förenat med besittningsskydd när hyresförhållandet har varat (45 § första stycket 1 hyreslagen). Utredningen föreslår att de kategorier av överenskommelser om avstå- ende från besittningsskydd som skall vara gällande utan godkännande utökas (jfr avsnitt 5). Har överenskommelsen ingåtts före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. Det innebär att överenskommelser som avser någon av de situationer som anges i 45 § andra stycket 2-3 eller 56 § andra stycket 1-3 och som har ingåtts före ikraftträdandet måste godkännas för att vara gällande. Efter ikraftträdandet skall prövningen av samtliga typer av överenskommelser, även av de som har ingåtts enligt de äldre bestämmelserna, utföras av tingsrätt. Utredningen gör i fråga om uppsägning av lokalhyresavtal samma bedömning som beträffande uppsägning av ett avtal om anläggnings- arrende (jfr punkten 4). I fråga om ärenden som hyresnämnden har avgjort skall de nuvarande bestämmelserna i 12 kap. 70-73 §§ tillämpas. Beslut i dessa ärenden skall sålunda överklagas till . I förslaget till lag om upphävande av lagen (1973:188) om arrende- nämnder och hyresnämnder (punkten 4) finns bestämmelser om att även de beslut som hyresnämnden fattat, som med stöd av nämndlagen får överklagas genom besvär, överklagas enligt äldre bestämmelser till . Enligt förslaget till lag om upphävande av lagen (1973:188) om arren- denämnder och hyresnämnder skall vissa ärenden som hyresnämnden inte har avgjort före överlämnas till tingsrätt för pröv- ning. I nionde punkten anges att de nya bestämmelserna i 12 kap. 68- 83 §§ skall tillämpas på de ärenden som har överlämnats till tingsrätt. Vardera parten skall dock i dessa ärenden stå sin kostnad vid tingsrätten. 20.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål Paragrafen innehåller bestämmelser om sammansättningen i fastig- hetsdomstol. I första stycket anges sammansättningen i normalfallen. Utredningens förslag (se bl.a. avsnitt 11.2.3) om att särskilda ledamöter som huvudregel skall ingå i domstolen när fastighetsdomstol prövar sådana arrendeärenden som anges i 8 kap. 30 § jordabalken, 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 14 § lagen (1985:658) om arrenda- torers rätt att förvärva arrendestället införs i en ny paragraf, 3 a §. Eftersom såväl 3 § andra och tredje styckena som 4 § innehåller andra sammansättningsregler än som anges i första stycket och det genom den nya 3 a § tillkommer ytterligare en sammansättningsregel, införs det i första stycket en anvisning om att den sammansättningsregeln gäller om inte annat föreskrivs i andra eller tredje stycket, 3 a eller 4 §. Andra stycket upptar bestämmelser om domstolens sammansättning i mål eller ärende angående arrende eller tvångsförvaltning av bostads- fastighet. Enligt utredningens förslag skall samtliga arrendeärenden omfattas av den nya sammansättningsregeln i 3 a §. På grund härav måste andra stycket ändras till att avse annat fastighetsmål angående arrende än som avses i 3 a § eller mål om tvångsförvaltning av bostadsfastighet. (Av 1 § andra stycket framgår att med fastighetsmål avses såväl mål som ärende.) Paragrafen, som är ny, innehåller regler om fastighetsdomstolens sammansättning vid handläggning av ett sådant ärende angående arrende som anges i 8 kap. 30 § jordabalken, 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 14 § lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att för- värva arrendestället. I första stycket stadgas att när fastighetsdomstolen handlägger ett sådant ärende består domstolen av en lagfaren domare och två särskilda ledamöter. Om ärendet inte prövas eller sak eller om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får fastighetsdomstolen enligt samma stycke bestå enbart av en lagfaren domare. Om ärendet inte skall prövas i sak t.ex. därför att det rör sig om en ansökan som skall avvisas eller ett ärende som skall avskrivas, får fas- tighetsdomstolen bestå av en lagfaren domare. Om det föreligger sär- skilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet får fastighetsdomstolen även när den prövar ärendet i sak bestå av en lagfaren domare. Härmed avses ärenden där behovet av de särskilda ledamöternas kunskaper är begränsat. Det bör sålunda främst gälla ärenden som typiskt sett inte innefattar en avvägning mellan motstående intressen eller andra skälighets- eller lämplighetsbedömningar. Som exempel kan nämnas anmälan om hembud enligt 8 § lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. Parternas inställning har inte någon omedelbar betydelse för sam- mansättningen. I praktiken bör givetvis parternas synpunkter tillmätas viss betydelse. Bestämmelsen skall tillämpas både när ärendet handläggs vid sammanträde och när det handläggs skriftligt. Andra stycket motsvarar 2 § första stycket andra meningen nämnd- lagen om de icke lagfarna ledamöternas kvalifikationer. Paragrafen, som är ny, reglerar hur särskilda ledamöter utses. Paragra- fen motsvarar 3 § första och andra styckena nämndlagen, med det undantaget att ersättare för ledamöterna inte längre utses (jfr 2 § fjärde stycket nämndlagen). Paragrafen, som är ny, innehåller behörighetskrav för särskild ledamot. Första stycket överensstämmer med 2 § tredje stycket nämndlagen. Därutöver ställs krav på att den särskilde ledamoten inte får vara i kon- kurs. I andra stycket anges att en särskild ledamot inte får uppträda som ombud vid den domstol som han eller hon tjänstgör vid. Bestämmelsen motsvarar 28 § andra stycket nämndlagen. Att särskilda ledamöter skall avlägga domared och att de omfattas av jävsreglerna i följer av ärendelagens och rätte- gångsbalkens bestämmelser (jfr 3 § första stycket första meningen ärendelagen samt 4 kap. 11 och 13 §§ ). I paragrafen finns regler om nämndemännens tjänstgöring vid fastig- hetsdomstol. Bestämmelserna föreslås gälla även de särskilda ledamö- terna. I paragrafen finns bestämmelser om platsen för huvudförhandling. Samma regler skall gälla för sammanträde i sådant ärende som avses i 3 a §. Paragrafen ändras i enlighet härmed (angående motivet, se avsnitt 11.2.6). I övrigt har endast gjorts språkliga ändringar. I paragrafen finns en omröstningsregel. I ett nytt andra stycke införs en särskild omröstningsregel för ärenden som avses i 3 a §, dvs. fastighetsmål som skall handläggas enligt ärendelagen. Bestämmelsen motsvarar 20 § nämndlagen. I paragrafen föreskrivs, i första stycket, när tekniskt ledamot skall ingå i hovrätten och, i andra stycket, när sådan ledamot efter hovrättens bestämmande får ingå i rätten. Utredningen föreslår att teknisk ledamot får ingå i rätten vid överprövning av ärenden som avses i 3 a §. Paragrafen har ändrats i enlighet härmed. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Klandrade beslut från arrendenämnd som fastighetsdomstolen eller hovrätt inte har avgjort när lagen träder i kraft och beslut som därefter klandras med stöd av övergångsbestämmelserna skall enligt andra punkten handläggas enligt de nuvarande bestämmelserna i . Även beslut av arrendenämnd, som med stöd av 23 a § andra stycket nämndlagen överklagas genom besvär, skall handläggas enligt de nuvarande bestämmelserna i . Enligt förslaget till lag om upphävande av lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder skall vissa ärenden som arrende- nämnden inte har avgjorts före överlämnas till fastig- hetsdomstol för prövning. I tredje punkten anges att de nya bestämmel- serna i FDL skall tillämpas på de ärenden som har överlämnats till fas- tighetsdomstol. Vidare anges att de nya bestämmelserna skall tillämpas på de ärenden angående utseende av synemän m.m. enligt 9 kap. 24 § jordabalken, som inte har avgjorts vid ikraftträdandet. 20.3Förslaget till lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) Som framgår av avsnitt 2 och 6 har utredningen kommit fram till att hyresnämndens uppgifter enligt hyresförhandlingslagen skall föras över till tingsrätt. Till följd härav har ordet hyresnämnd i ett stort antal para- grafer ersatts med tingsrätt. I samband med att sakliga ändringar gjorts har även vissa språkliga ändringar utförts. Utredningen har i övrigt följande att anföra till de föreslagna ändringarna. 2 och 13 §§ I paragraferna ersätts hyresnämnd och hyresnämnden med tingsrätten. Paragrafen handlar om ändring av hyresvillkoren om ny överenskom- melse enligt förhandlingsordning inte träffas. Bl.a. anges att hyresvärden och hyresgästen kan ansöka vid hyresnämnden om ändring av hyresvillkoren. I tredje stycket föreskrivs att i ansökan skall anges den tidpunkt från vilken ändring av hyresvillkoren yrkas. Vidare föreskrivs att om till- lämpning av bestämmelsen i andra stycket andra meningen begärs, dvs. att ett beslut om ändring av villkoren skall avse tiden före det månads- skifte som inträffar närmast för ansökan, skall skälen för det anges. Vid tingsrätten skall frågan handläggas enligt ärendelagen. I ärendelagen anges att en ansökan skall innehålla uppgift om bl.a. det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet (6 § första stycket ärendelagen). Bestämmelsen blir därmed överflödig. Stycket tas därför bort. I paragrafen föreskrivs bl.a. att part som fordrar skadestånd enligt 26 eller 27 § måste från det att skadan inträffade hänskjuta tvist om anspråket till hyresnämnden. De aktuella tvisterna skall handläggas enligt (avsnitt 6.2). Till följd härav ändras paragrafen. I paragrafen föreskrivs att samtliga frågor enligt lagen skall prövas av hyresnämnd, förutom fråga om skadestånd enligt 8 §, som skall prövas vid allmän domstol. Vidare hänvisas till nämndlagen. I tredje stycket anges att fastighetsägarorganisation eller hyresgästorganisation inte är part i ärende enligt 22 §. Till följd av förslaget att hyresnämndens uppgifter skall föras över till tingsrätten måste bestämmelserna om hyresnämnden och nämndlagen tas bort. Bestämmelsen i tredje stycket flyttas till 32 §. I paragrafen förs in en bestämmelse om vilka ärenden som skall handläggas enligt ärendelagen. De frågor som inte har angetts i para- grafen, dvs. fråga om skadestånd enligt 8, 26, eller 27 §, skall handläg- gas enligt . Skälen för valet av förfarandelag framgår av avsnitt 6.2. Det anges vidare att vissa kompletterande bestämmelser i 31-35 §§ skall tillämpas vid handläggningen av ärendena. Den nuvarande bestämmelsen om att hyresnämndens beslut överklagas till tas bort. I paragrafen införs i stället bestämmelser om tingsrättens sammansättning vid handläggning enligt ärendelagen. I första stycket anges att bestämmelsen i 80 § hyreslagen om samman- sättning skall tillämpas. Angående den bestämmelsens närmare tillämpning får hänvisas till avsnitt 3.2.3.2 och 20.1. Enligt 5 a § nämndlagen får intresseledamöter inte delta i vissa ärenden. Bestämmelsen tillkom efter det s.k. Langborger-målet. Nämndlagen upphör och bestämmelsen i 5 a § andra stycket tas in i 80 § hyreslagen. Genom hänvisningen till 80 § hyreslagen skall det undantag som anges där beaktas. De undantag som nämns i 5 a § första stycket nämndlagen, som avser vissa ärenden enligt hyresförhandlingslagen, förs inte in i 80 § hyreslagen. Dessa undantag anges särskilt i förevarande paragraf. Föreligger en sådan situation som anges i paragrafen eller i 80 § hyreslagen, skall tingsrätten bestå av tre lagfarna domare. Andra stycket innehåller en hänvisning till bestämmelserna i 81-83 §§ hyreslagen. I dessa paragrafer finns bestämmelser om förordnande av särskild ledamot, behörighetskrav för särskild ledamot och omröstning. Paragrafen innehåller en bestämmelse om fördelningen av rättegångs- kostnaderna vid överklagande till . Denna tas bort. Som framgår av avsnitt 6.2 anser utredningen att de ärenden enligt hyresförhandlingslagen som skall handläggas enligt ärendelagen i princip bör handläggas på samma sätt som ärendena enligt hyreslagen. I första stycket föreskrivs därför att bestämmelserna i hyreslagen om behörig domstol, sammanträde, förhör under sanningsförsäkran och förlikningsverksamhet skall tillämpas även vid handläggning av ärenden enligt hyresförhandlingslagen. Angående tillämpningen av bestämmelserna i hyreslagen får hänvisas till kommentaren till änd- ringarna i den lagen (avsnitt 20.1). I andra stycket har bestämmelsen i 17 § andra stycket andra meningen nämndlagen förts in. I denna föreskrivs att organisation med vilken förhandlingsordning gäller skall inträda som medpart till hyres- värden vid handläggning av den del av ett ärende som avser fråga enligt 3 a § hyresförhandlingslagen. I tredje stycket har bestämmelserna i 30 § tredje stycket hyresförhandlingslagen och 17 § andra stycket första meningen nämndlagen förts in. I dessa lagrum finns bestämmelser om fastighetsägarorganisationens och hyresgästorganisationens ställning i tvist enligt 22 § hyresförhandlingslagen. Viss språklig redigering har också gjorts. Någon ändring i sak avses inte. Paragrafen innehåller en bestämmelse om dispens från lagen för förening eller aktiebolag som avses i punkt 7 i övergångsbestämmelserna till bostadsrättslagen. Denna bestämmelse flyttas till en ny paragraf, 36 §. I paragrafen tas i stället in bestämmelser om fördelning av rätte- gångskostnader i tingsrätt, hovrätt och vid hand- läggning enligt ärendelagen. Bestämmelsen utgör ett undantag från 32 § ärendelagen. Angående motivet till förslaget, se avsnitt 6.2. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om rättskraft. Be- stämmelserna överensstämmer med 22 § nämndlagen, i den del denna avser ärenden enligt hyresförhandlingslagen. Med att ärendet har avgjorts menas att ärendet har prövats i sak. Paragrafen, som är ny, innehåller hänvisning till bestämmelserna i hyreslagen om prövningstillstånd och tilltrosbevisning. Paragrafen, som är ny, motsvarar den nuvarande 33 §. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . I andra punkten föreskrivs att i fråga om ärenden som hyresnämnden har avgjort skall de nuvarande bestämmelserna i hyresförhandlingslagen tillämpas. Beslut i dessa ärenden skall sålunda överklagas till . I förslaget till lag om upphävande av lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder (punkten 4) finns bestämmelser om att även de beslut som hyresnämnden fattat, som med stöd av nämndlagen får överklagas genom besvär, överklagas enligt äldre bestämmelser till . Enligt förslaget till lag om upphävande av lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder skall vissa ärenden som hyres- nämnden inte har avgjort före överlämnas till tingsrätt för prövning. I tredje punkten anges att de nya bestämmelserna i hyres- förhandlingslagen skall tillämpas på de ärenden som har överlämnats till tingsrätt. Vardera parten skall dock i dessa ärenden stå sin kostnad vid tingsrätten. 20.4Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) Som framgår av avsnitt 2 och 7 har utredningen kommit fram till att hyresnämndens uppgifter enligt bostadsrättslagen skall föras över till tingsrätt. Till följd härav har ordet hyresnämnd i ett stort antal paragra- fer ersatts med tingsrätt. Samtliga bestämmelser om förfarandet i de ärenden som skall handläggas enligt ärendelagen har förts in i 11 kap. Rubriken till detta kapitel har därför ändrats till Förfarandet i bostadsrättsärenden m.m. (jfr förslaget till ändringar i hyreslagen). Vidare har det i detta kapitel införts mellanrubriker. Utredningen har i övrigt följande att anföra till de föreslagna ändringarna. 2 kap. 10 och 12 §§ I 10 § första stycket ersätts hyresnämnden med tingsrätten samt görs en mindre språklig justering. Även i 12 § första stycket 1 görs en språklig justering. 10 kap. 4 § Utredningen anser att bestämmelserna om förfarandet i bostadsrätts- ärenden bör koncentreras till 11 kap. I 11 kap. 2 § finns en bestämmelse om utdömande av vite. Denna bestämmelse flyttas till 10 kap., som enligt dess rubrik handlar om Skadestånd, straff och vite m.m. Som framgår av avsnitt 7.2 anser utredningen att tingsrätten inte självmant skall ta upp fråga om utdömande av vite. Det föreskrivs därför att vite döms ut på talan av den part som har ansökt om föreläggandet. 11 kap. 1 § I paragrafen, som har upphävts, införs nu bestämmelser om vilka frågor som skall handläggas enligt ärendelagen. Angående motivet till förslaget, se avsnitt 7.2. 11 kap. 2 § Bestämmelserna om utdömande av vite förs över till 10 kap. I paragrafen införs en forumbestämmelse. Bestämmelsen överensstämmer med den föreslagna forumbestämmelsen i hyreslagen (70 § hyreslagen). 11 kap. 3 §