sou · GNB361 · 2000-01-01 00:00:00 — Myndigheten satsar nu på utveckla sin Internetbaserade information vilket ökar möjligheterna att på ett samlat och lättillgängligt sätt föra ut intressanta forskningsresultat. Det är angeläget att denna verksamhet får möjlighet att utvecklas till det informationsstöd som den lokala nivån behöver. I detta avsnitt diskuteras vad som kan göras inom det brottsföre- byggande arbetet för att minska återfallen i brott samt näringslivets roll i det brottsförebyggande arbetet. 56 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet De lokala brottsförebyggande organisationerna bör utveckla samarbetet med de lokala kriminalvårdsmyndigheterna. Det är viktigt att de också samarbetar närmare med de delar av frivillig sektorn som gör en insats på området, särskilt de organisationer som arbetar med frigivna från fängelse. En relativt liten andel av alla brottslingar står för stor del av brottsligheten. Risken för den enskilde kriminella att återfalla i brottslighet är tyvärr stor. Samarbete mellan berörda myndigheter för att minska återfall i kriminalitet är därför en central uppgift för det brottsförebyggande arbetet. De personer som är intagna i fängelser har oftast mycket allvarliga sociala problem. Deras situation vad gäller arbete, bostad, försörjning och missbruk är klart sämre än för befolkningen i övrigt. Många är också arbets- och bostadslösa i samband med frigivningen. Risken för att återfalla i brott hänger samman med vilken social situation den frigivne kommer till. Desto bättre möjligheter vad gäller bostad, arbete, försörjning och hälsa desto större är chanserna till social återanpassning och rehabilitering. Allt färre personer tas in i fängelse . Fängelsestraff har till viss del ersatts av elektronisk övervakning. Det måste självfallet betraktas som positivt att det går att finna former där allt fler personer kan avtjäna sina straff i andra former än inom fängelserna. Det är inte omöjligt att straff i öppna former kommer att öka . Därigenom kan brottslingar straffas till en betydligt lägre kostnad och fängelsets negativa skadeverkningar kan också undvikas. ställer denna utveckling till viss del nya krav på samarbete och samsyn mellan berörda myndigheter. Samhällets intresse av att den frigivne inte återgår till kriminell verksamhet kan i detta perspektiv inte tillvaratas endast av rättsväsen - dets myndigheter. Inte heller kan rättsväsendet ensamt svara för att genomföra de olika programmen för kriminalvård utanför anstalt. Detta innebär att såväl – särskilt den som sker inom frivård – som efter verkställighetstiden är det kommunala ansva ret uppenbart. Samarbete mellan kommun och kriminalvård utvecklas i flera kommuner på ett positivt sätt. Man genomför gemensamma insatser runt olika individer och i många fall inleds dessa . Däremot saknas i många fall ett mer övergripande samarbete mellan berörda aktörer för att minska återfallen i brott. Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 57 Det pågår också ett väl utvecklat arbete inom frivilligsektorn till stöd för personer med kriminell belastning. Även inom missbruksområdet finns en rad frivilligorganisationer av varierande slag med bl.a. denna målgrupp. Det är däremot inte särskilt vanligt att de lokala brottsförebyggande råden involverar kriminalvården eller de nyssnämnda delarna av frivilligsektorn i det lokala brottsförebyggande arbetet. Kommittén anser det viktigt att de lokala brottsförebyggande råden i större omfattning utvecklar sitt samarbete med de lokala kriminal - vårdsmyndigheterna. Genom kriminalvårdens nya organisation, där anstaltsvården och frivården finns under ett och samma tak, har skapats goda förutsättningar för ett samarbete även i brottsförebyggande frågor. Det är också viktigt att de lokala råden utvecklar ett närmare samarbete med de delar av frivilligsektorn som gör en insats på området, särskilt de organisationer som arbetar med frigivna från fängelse. 4.4.2Näringslivet och det brottsförebyggande arbetet Kommittén föreslår att regeringen tar initiativ till överläggningar med näringslivet i frågor om brottsförebyggande arbete. Dessa bör ske branschvis. Det övergripande syftet bör vara att diskutera behovet av och formerna för ett näringslivsråd i dessa frågor. De centrala organisationerna bör höras om vilka behov som föreligger på lokal nivå och om deras och regeringens möjligheter att entusiasmera och på annat sätt påverka de lokala företagar föreningarna att delta i det brottsförebyggande arbetet. Många brott begås därför att de är alltför lätta att genomföra. Den brottsförebyggande strategin måste därför i dessa sammanhang vara att påverka de omständigheter och situationer som utnyttjas för att begå dem. Det handlar alltså om att göra det svårare, mindre lönsamt och mer riskfyllt att begå brott. Samhällsutvecklingen har t.ex. inneburit att antalet varor som kan betraktas som stöldbegärliga inte bara blivit fler, utan i många fall har de, bl.a. i kraft av att de blivit mindre skrymmande och väger mindre, också blivit betydligt enklare att stjäla. Ett aktuellt exempel på detta är utvecklingen av datorerna. De nya betalmedel som används ger också upphov till ny brottslighet; bedrägerier med checkar och konto- och 58 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet Restaurangnäringen skapar tillfällen till en stor del av det våld som begås i samhället, handelns exponering av stöldbegärliga varor bidrar till att butiksstölder blir lättare att begå. Exemplen skulle kunna göras många. De kontrollkostnader som det allmänna har med anledning av sådan brottslighet är stora. Även näringslivet har betydande kostnader p.g.a. brottsligheten. Utländska undersökningar – och det finns inga skäl anta att situationen i t.ex. på något avgörande sätt skulle skilja sig från den i – visar att uppemot hälften av de totala kostnader som den traditionella brottsligheten förorsakar, bärs av näringslivet. Näringslivet är således i högsta grad utsatt för brott. Det finns således ett gemensamt intresse från regeringens och näringslivets sida att minska brottsligheten i samhället. Vid sidan av det konkreta intresset av att minska kostnaderna som är förenade med brottslighet och otrygghet i samhället, torde det finnas ett gemensamt intresse av att utomlands betraktas som ett land med låg brottslighet. Bilden av som ett stabilt och tryggt land är sannolikt en viktig del av den image många av de stora exportföretagen använder som argument – direkt eller indirekt – i sin marknadsföring. Att är ett land med låg brottslighet är vidare sannolikt också en förutsätt- ning, i vart fall en komparativ fördel, för att skall uppfattas som ett intressant land för andra länders bolag att investera eller etablera sig i. En låg brottslighet är också viktigt för turistnäringen. Motsvarande gemensamma intresse finns med säkerhet också på lokal nivå. I en rapport från (1999:2, Minskad brottslighet i – näringslivets roll, ansvar och krav) pekar man på att en minskad brottslighet i ett område är en förutsättning för ökad tillväxt för företagen. Hög brottslighet i ett område leder till mindre omsättning för både restauranger och butiker och kan leda till svårigheter att få företag att etablera sig där. Erfarenheter från andra länder Samarbete mellan näringslivet och det allmänna i brottsförebyggande och ibland också rent brottsbekämpande frågor är inte ovanligt i andra länder. I finns en organisation – Crime Concern – som består av olika företag som gått samman för att sponsra olika brottsföre- byggande projekt i landet. Den största delen av budgeten kommer från det privata näringslivet, men en del av budgeten (10–) kommer från regeringen. Ett trettiotal olika projekt runt om i landet bedrivs med Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 59 pengar från Crime Concern och det finns lokalkontor i flera olika städer runt om i landet. I har man den s.k. Plattformen, en sammanslutning av några av de större företagen i landet. Initiativet till den sammanslutningen togs av den nationella arbetsgivarföreningen. Plattformens främsta uppgifter är att ·förbättra säkerhet och brottsuppklaring när det gäller brott mot företag ·initiera gemensamma program för att angripa prioriterade frågor. Ordförande i den holländska Plattformen är justitieministern och vice ordförande är arbetsgivarföreningens president samt den statssekrete - rare i som ansvarar för säkerhetsfrågor. Repre - sentanterna för näringslivet kommer från styrelserna i större företag inom detaljhandeln, industrin, transport och kommunikation, bank- väsendet och försäkringsbranschen. Dessutom finns det representation från fyra departement (justitie, inrikes, transport och handels), kommunerna, åklagarna, polisen samt säkerhetsbranschen. Den dagliga verksamheten sköts av en mindre exekutiv styrelse. Det senaste i utvecklingen är att det etablerats lokala brottsförebyggande Plattformar. Bakgrunden är att vissa former av samarbete arrangeras bäst på lokal nivå, t.ex. då aktiviteterna berör mindre företag. Ett ökat intresse hos näringslivet I det nationella programmet och i andra sammanhang pekas på att medvetenheten inom näringslivet om brottsförebyggande åtgärders effektivitet har ökat . Delar av näringslivet satsar relativt stora resurser på att förebygga angrepp mot de egna systemen eller varorna. Det finns också ett engagemang i vissa branscher som går ut - över åtgärder av det slaget. Vissa försäkringsbolag visar t.ex. ett intresse för brottsförebyggande frågor, bl.a. finansieras flera forskningsprojekt liksom konkreta brottsförebyggande projekt av försäk- ringsbolag. Dessutom skall man inte glömma bort att försäkringsbolagen kan sätta vissa lägre om försäkrings tagaren skyddar sig, t.ex. om den boende sätter in säkerhetsdörrar och liknande. Erfarenheterna i av organiserat samarbete mellan den offentliga sektorn och näringslivet beträffande brottsförebyggande frågor är begränsade. Det finns dock några sådana exempel. Ett är den s.k. Värdepappersgruppen som på olika sätt försöker förebygga för- falskning, inte minst av sedlar. Ordförande i denna grupp kommer från 60 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet och övriga representanter kommer från bl.a. industrin, banker samt olika myndigheter. Ett annat samarbete är den samordningsgrupp på nationell nivå, vanligtvis kallad Samverkan mot brott, som bildade på regeringens initiativ. I gruppen finns företrädare för en rad myndigheter och organisationer. Gruppen sammanträder och det praktiska arbetet bedrivs i fyra arbetsgrupper. Arbetsgrup- perna ägnar sig åt praktiska samordningsfrågor, med syfte att motverka bostadsinbrott, fordonsbrott, butiksbrott respektive våldsbrott. I varje grupp ingår företrädare för polisen och främst säkerhetsansvariga i olika branschorganisationerna. Bland de aktiviteter som grupperna har initierat märks bl.a. det så kallade 13-punktsprogrammet för att öka säkerheten i butiker. På lokal nivå finns visst, om än inte särskilt stort, engagemang i brottsförebyggande frågor från näringslivets sida. Förutom vissa försäkringsbolag och vissa bostadsföretag, kan man här peka på handeln som en ibland aktiv intressent. Det visar sig att när de lokala brotts- förebyggande råden vänder sig till den lokala handelns organisationer eller t.o.m. till vissa enskilda handlare, är det inte svårt att få samarbete genomfört i vissa specifika frågor. Även sponsring av lokala arrange- mang förekommer. Allt detta kan dock bli betydligt mer omfattande. har intresset ökat från näringslivets sida, att i samarbete med andra delta i det brottsförebyggande arbetet. Flera konkreta förslag har lagts fram från branschorgansationer. I en rapport från (, Brottsplats ) redovisar man erfarenheter från , där näringslivet i vissa avgränsade områden i samförstånd med stadens myndigheter åtagit sig att ansvara för det brottsförebyggande arbetet inom dessa (s.k. Business Improvement Districts – BID). Även i den tidigare nämnda rapporten från lyfts sådant samarbete fram som en möjlighet. I den senare rapporten förhåller man sig dessutom mycket positivt till överläggningar i brottsförebyggande frågor mellan lokala företag och näringslivsorganisationer å ena sidan och polisen och kommunen å den andra. De lokala brottsförebyggande råd som vuxit fram ses som en lämplig plattform för sådant samarbete, även om man, i likhet med kommittén, ser det som ett bekymmer att sådana råd ännu inte är särskilt vanliga i de största städerna. Regeringens överläggningar med näringslivet Det är kommitténs bedömning att det föreligger mycket goda förutsättningar för en konstruktiv dialog mellan regeringen och närings- Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 61 livet i brottsförebyggande frågor. De övergripande syftena med sådana överläggningar kan vara att ·regeringen får ge sin syn på brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet och presentera regeringens nationella brottsföre - byggande program och det nationella stödet till brottsförebyggande arbete i landet, ·diskutera vilka möjligheter och vilket intresse näringslivet har att hjälpa till i det brottsförebyggande arbetet, på nationell såväl som på lokal nivå, ·näringslivet ges tillfälle att framföra vilket behov av stöd och hjälp de har när det gäller brottsförebyggande åtgärder, ·diskutera behovet av och formerna för ett näringslivsråd, eventuellt med den holländska modellen som förebild, och att ·regeringen på detta sätt kan informera sig om näringslivets syn på betydelsen av brottsligheten i landet för bilden av utomlands. Många av de förslag som lagts fram av näringslivets branschorgani - sationer ligger helt i linje med vad som presenterats i det nationella brottsförebyggande programmet. Andra har, såvitt kommittén känner till, inte diskuterats tidigare, men visar att näringslivet har ett engagemang som går utöver det som är direkt relaterat till det egna företagets säkerhet och skydd. Regeringens överläggningar med näringslivet bör ske branschvis. Vissa delar av näringslivet är sannolikt mer angelägna att delta än andra. Bostadssektorn, handeln, finansmarknaden och hotell- och restaurangnäringen är sannolikt de branscher som mer än andra utsätts för och medverkar till att antalet brottstillfällen ökat under . Överläggningarna kan med fördel innefatta frågor om hur redan befintliga branschöverenskommelser som har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet kan stärkas. Rege- ringen och regeringens myndigheter kan på detta område säkerligen bidra. En möjlighet är att tillsammans med företrädare för olika branscher diskutera behovet av och innehållet i standardiserings- instrument eller certifieringar, liknande de som finns inom t.ex. miljö- området. Utöver de branscher som nämnts ovan är det av stort intresse att också företrädare för tillverkningsindustrin görs medvetna om deras roll och ansvar i det brottsförebyggande arbetet. 62 Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet brottsförebyggande programmet understryks att det är fullt naturligt att de som tillverkar och saluför en viss produkt eller tjänst har ansvar för att den inte leder till brottslighet eller andra problem. är detta långt i från fallet, trots att kunskaperna om hur detta kan gå till ökat väsentligt . Bland annat finns möjligheten att stöldskydds- märka en vara redan vid produktionen av den. ningsindustrin, t.ex. bil- och mobiltelefontillverkare, bör uppmuntras till sådan s.k. source-tagging. Centrala överläggningar mellan regeringen och delar av näringslivet bör leda fram till rekommendationer eller åtgärdsprogram för hur näringslivsorganisationer och enskilda företag i landets kommuner kan delta i det lokala brottsförebyggande arbetet. De lokala brottsföre- byggande råden som vuxit fram torde utgöra en utmärkt plattform för ett samarbete mellan polis, kommun och det lokala närings- livet. De centrala organisationerna inom var och en av branscherna bör höras om vilka behov som föreligger på lokal nivå och om deras möjligheter att entusiasmera och på annat sätt påverka de lokala aktörerna att delta i det brottsförebyggande arbetet. Enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) gäller att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, skall dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kom- muner eller landsting, skall kommittén föreslå en finansiering. Vidare gäller enligt 15 § samma förordning att om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen vad avser ekonomiskt stöd utgår från de resurser som fördelats till BRÅ. Generellt gäller att förslagen, vid sidan av det ekonomiska stödet, inte kräver några större ekonomiska satsningar. För- slagen tar främst sikte på prioriteringar av redan tillgängliga resurser. De eventuella merkostnader som uppstår vid genomförandet av för- Förslag och synpunkter ... brottsförebyggande arbetet 63 slagen kommer att uppvägas av de kostnadsminskningar som blir följden av ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete. Kommitténs arbete har i hög grad berört kommunernas arbete. Respekten för den kommunala självstyrelsen har varit styrande för förslagens utformning. Konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet har legat inom ramen för kommitténs uppdrag och föranleder här ingen särskild kommentar. Att kvinnor kan känna samma trygghet som män och uppleva samma möjligheter att fritt röra sig i samhället utgör en grundläggande förutsättning för att kvinnor skall uppnå jämlikhet med männen. Ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete gynnar därför jämställdheten. Särskilda satsningar görs för att öka tryggheten och trivseln i storstädernas utsatta områden. En viktig tanke bakom dessa satsningar är att gynna de integrationspolitiska målen. Förslagen är inte sådana att de har någon direkt betydelse för sysselsättningen, den offentliga servicen eller för små företags arbets - förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Man kan dock konstatera att minskad brottslighet gynnar dessa områden på samma sätt som samhället i stort gynnas. Bilagan finns endast i den tryckta versionen Bilagan finns endast i den tryckta versionen Riktlinjer för fördelning av ekonomiskt stöd Regeringen har under /96 avsatt för bidrag till brottsförebyggande arbete. Avsättningar kommer att göras också för budgetåren 1997 och 1998. Dessa medel har anförtrotts arbete som bland annat har fått uppdraget att fördela ekonomiskt stöd till utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå. Enligt kommittédirektiven kan medel beviljas för: Utveckling av det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå. Initialt stöd till uppbyggnaden av en lokal organisation för det brottsförebyggande arbetet. Tillämpad forskning och mindre projekt. De projekt och verksamheter som beviljas bidrag skall kunna utgöra en del i en mer långsiktig plan för kunskapsutveckling. Verksamheten skall dokumenteras och följas upp. Resultaten och erfarenheterna skall rapporteras till kommittén för att kunna ingå i en central kunskapsbank. Vid kommitténs fördelning av medel skall projektets angelägen- hetsgrad ur kunskapssynpunkt för en större grupp intressenter samt dess förmåga att på kort sikt ge värdefull kunskap och erfarenhet, vara primära kriterier. Det kan till exempel vara fråga om åtgärder som mer direkt syftar till att minska antalet tillfällen till brott (s.k. situationell brottsprevention). För att kunskap och erfarenhet från de projekt som kommittén stödjer skall kunna bidra till kunskapsuppbyggnaden inom det brottsförebyggande området krävs att de är väldokumenterade så att de kan följas upp och utvärderas. Områden inom vilka stöd kan ges är: A Organisation av det lokala brottsförebyggande arbetet. 1.För att stödja och stimulera ett strukturerat och kunskapsbaserat lokalt brottsförebyggande arbete kan kommittén bidra till finansieringen av konferenser, seminarier och utbildning samt i övrigt delta i diskussioner med lokala intressenter. 2.Kommittén kan lämna ekonomiskt stöd till programverksamhet som syftar till att minska brottsligheten (eller andra ordningsstörningar) och öka tryggheten för människor. 3.För att stimulera en ändamålsenlig organisation av det lokala brotts- förebyggande arbetet kan ekonomiskt stöd utgå. B Forsknings- och utvecklingsprojekt (FoU) Kommittén kan stödja FoU-projekt avseende situationell brottsprevention, särskilt sådan som tar sin utgångspunkt i ett specifikt brottsproblem och som innebär att vissa bestämda åtgärder genomförs och utvärderas. Generellt kan kommittén inte prioritera projekt som är mångåriga och omfattande vilket ofta blir fallet när det handlar om social prevention. Det kan dock vara angeläget att stödja projekt inom området för normbildning och konfliktlösning. Stöd kan också beviljas projekt avseende utvecklingen av problem- orienterade arbetsmetoder och ett brottsförebyggande förhållningssätt inom olika samhällsverksamheter. Ett generellt krav är att de projekt kommittén stödjer skall avse tillämpad forskning och vara av mindre omfattning. 1.Projekten skall bygga på en fortlöpande dialog mellan forskare och praktiker. 2.Garantier för en fortlöpande resultatredovisning skall finnas. 3.Politiker och praktiker måste vara med och formulera de frågor de vill ha besvarade i projektet. 4.Arbetets framskridande skall redovisas till kommittén i såväl muntliga som skriftliga delrapporter vid på förhand bestämda tidpunkter. Ett självklart krav är en skriftlig slutrapport, vars publicering, offentliggörande och hantering i övrigt kommittén beslutar om. Det ekonomiska stödet skall utgå successivt och hela bidraget skall inte betalas ut innan slutrapporten erhållits. Kommittén beslutade om dessa riktlinjer för ekonomiskt stöd vid sitt sammanträde . När kommittén fått bättre överblick över de lokala behoven och önskemålen, kommer riktlinjerna att ses över och – om skäl finns därtill – revideras. Förteckning över projekt som beviljats ekonomiskt stöd t.o.m. Projekten redovisas under följande rubriker: Initial uppbyggnad och utveckling av ett kommunövergripande Regionala projekt som syftar till att stödja uppbyggnaden av Åtgärder mot särskilda problem Särskilda insatser riktade till ungdomar Insatser inom barnomsorgens och skolans område IInitial uppbyggnad och utveckling av ett kommunövergripande brottsförebyggande arbete Många projekt har fått ett generellt stimulansstöd. Det gäller bl.a. det 40- talet kommuner som beviljats startbidrag. I förteckningen anges vilket år ansökan kom in till kommittén, vem som är huvudman för projektet och mycket kort vad bidraget avser. Utbildning till medlemmarna i det lokala brottsförebyggande rådet. Föreningen på i samverkan med och kommuner Utarbetande av ett brottsförebyggande program för och kommuner. Utarbetande av ett brottsförebyggande program. Utarbetande av en brottsförebyggande plan. Utveckling av verksamheten i kommunens lokala brottsförebyggande råd. Utbildningsinsatser för politiker och tjänstemän. Utarbetande av ett brottsförebyggande program m.m. Utarbetande av ett brottsförebyggande program och ett konkret handlings- program. Polisområde ( Kumla, , och kommuner) Utbildningsinsatser för medlemmarna i de lokala brottsförebyggande råden. Utveckling av det brottsförebyggande arbetet. Utarbetande av en trygghetsplan m.m.