sou · GNB3117 · 2000-01-01 00:00:00 — Men det finns också representerat bland de utopiska före- ställningarna om informationssamhället. Det råder en potentiell spänning mellan den direkta och den representativa demokratins förespråkare. Från etablerade politiska grupper kan det uppfattas som ett hot mot de egna maktpositioner- na om medborgarna skaffar sig ökade möjligheter att lägga sig i t.ex. kommunala beslutsprocesser där person- och partiallianser och mö- dosamt utmejslade handlingslinjer dominerar.102 varnade för att ett direkt beslutsfattande med elektroniska hjälp- medel skulle riskera att sätta parlamenten åt sidan.103 Man ska också vara medveten om att de båda synsätten uppvisar en viss geografisk fördelning som förmodligen grundar sig på skill- nader i politisk tradition och -kultur. Som vi har sett dominerar t.ex. det konventionella representativa synsättet i svensk debatt, medan det radikala direktdemokratiska synsättet är betydligt vanligare i en amerikansk tradition.104 Den historiska misstron mot myndigheter och politiker som präglar det amerikanska samhället har fått nytt liv av ett fenomen som brukar kallas upproret mot . Fler och fler har givit det politiska etablissemanget, Big Government, skulden för allt som är fel i samhället. I en sådan kontext blir drömmen om att fullständigt omskapa det politiska systemet, to hack politics down to its component parts and fix it, särskilt attraktiv. I verkligheten finns naturligtvis många mellanformer mellan dessa skilda perspektiv på IT och demokrati. Ofta blandas idékom- ponenter från båda världarna, såväl i den vetenskapliga/politiska de- batten som i olika tekniska försök. Synsätten ska därför be- traktas som idealtyper. Möjligen kan också ett tredje synsätt identi- fieras: informationstekniken som demokratiskt problem eller hot. De retoriska bekännelserna om att med den nya teknikens hjälp uppnå vidgad offentlighet och fördjupad demokrati tycks åtminsto- ne stå i viss kontrast till den politiska utvecklingen på områdena ytt- randefrihet och offentlighet. Journalisten . , specialist på yttrandefrihets- och offentlighetsfrågor, hävdar att den öppna svenska offentlighetstra- ditionen parallellt med 1980-och 1990-talens informationsteknolo- giska utveckling alltmer har kommit att ifrågasättas. I boken fria ordet visar han att de statliga utredningarna, justitiede- partementet och med stor kon- sekvens valt en offentlighetsfientlig linje framför en offentlighets- vänlig. pekar på ett antal förklaringar: generationsskifte bland juristerna, en allmän högerideologisk svängning i samhället med starkare fokus på integritetsfrågor, och framför allt den ökande internationaliseringen som för del bl.a. inneburit medlem- IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI skap i EU. Den sista faktorn tillmäter han stort förklaringsvärde eftersom de svenska offentlighetsreglerna ter sig så extrema, så ra- dikala i ett internationellt perspektiv, undermineras rimligen res- pekten för dem hos våra politiker och ämbetsmän.105 Ytterligare en förklaring skulle dock kunna tillfogas: den rädsla för att en bestående samhällsordning ska rubbas som alltid tycks ackompanjera utvecklingen av nya kommunikationsteknologier. Ett exempel på sådana farhågor var justitieminister utta- lande i nyhetsprogrammen och Rapport om det faktum att den nya personuppgiftslagen (PUL) i prin- cip förbjuder namnpublicering på Internet: Jag tycker alla oberoende av om det är arbetstagare eller arbetsgivare eller ungdomar som chattar, att dom ska fundera på hur dom hanterar uppgifter om andra människor. Det är ju helt okej om de människorna är med på det, och så är det ju i en del sammanhang, men om dom inte är med på det, då måste man fundera på om man verkligen kan hantera uppgifter om andra människor utan deras tillstånd.106 Här likställde justitieministern legitima, och oftast helt harmlösa, personomdömen med ett brott som i vanliga fall går under beteck- ningen förtal. Om vi överför resonemang om krav på per- sonligt medgivande för namnpublicering till tryckta medier som tidningar och böcker framstår det säkert för de allra flesta som täm- ligen groteskt. och , för att ta två aktuella fall, kommer knappast att lämna något medgivande till att deras namn publiceras i eller – om de tillfrågades i förväg. Skulle den offentliga debatten låta sig hejdas av en tekniksyn som grundas på föreställningen att informations- teknik och demokrati står i motsats till varandra lär det alltså bli svårt att utkräva demokratiskt ansvar av den politiska maktens representanter. Från tvång till handlingsmöjligheter Framställningen har varit medvetet förenklad. Uppdelningen i olika synsätt på demokrati som har stimulerats av den informa- tionsteknologiska utvecklingen kan naturligtvis förkovras ytterliga- re.107 Mitt syfte är dock inte att i detalj analysera den demokratiteo- retiska debatten. Avsikten har snarare varit att visa hur informa- tionsteknikens framväxt och de skiftande föreställningarna om ett informationssamhälle har inspirerat fundamentalt olika bilder av demokratin i framtidssamhället. Med någon känsla för det drama- tiska kan man påstå att i IT-revolutionens spår har det politiska spektrat öppnats igen, nya ideologiska tankar begär företräde som de gamla frågorna om demokrati, samhälle och marknad ställs på nytt. Detta, om något, tycks motbevisa den deterministiska föreställningen om att tekniken skulle innehålla sin egen färdiga framtid. Informationsteknikens praktik är minst lika mycket en spe- gel av det omgivande samhället som någon självständig katalysator för förändring. Vilket för diskussionen bort från det teknologiska imperativet till de mänskliga handlingsmöjligheternas sfär. 1Om IT-valet, se t.ex. , s. 8 samt , s. 26-29. citerar val- forskaren som spår att Internet blir en viktig del av valrörelsen . Webben vinner valet är rubriken på artikeln. 1997:101, s. 1, 5. 3Om teknikutopier, se t.ex. Glimell s. 5, Kylhammar, s. 27 ff., 113, 203 och , s. 205 f. Glimell erinrar om den s.k. saintsimonismen, en politisk rörelse som uppstod i och betraktade järnvägens ut- veckling som en starkt laddad symbol inte bara för framåtskridande utan också för fred och mellanfolklig förståelse. Kylhammar beskriver hur kommuni- kationsteknikens framsteg (järnvägar, ångbåtar, bilar, telefon, telegraf och inte minst radio) senare del bar fram en mäktig våg av framtids- tro: I hägnet av den nya tekniken fick gamla utopier sin renässans och nya blommade; man trodde att kommunikationerna skulle upphäva de gamla motsättningarna mellan centrum och periferi, stad och landsbygd, civilisation och natur. Kommunikationstekniken tycktes verka både demokratiserande och integrerande. Som framhåller var det framför allt radion som inspire- rade utopiska visioner om ett framtida samhälle som förbättrats med teknikens hjälp. Hela världen skulle bl.a. knytas samman i ett osynligt nätverk och evig fred skapas. När sedan depressionen kom förlorade de stora kommunika- tionstekniska företagen nästan allt sitt symbolvärde, något som bl.a. resulterade i häftiga kursfall på världens aktiebörser. Kylhammar visar också hur denna om- kastning i synen på kommunikationstekniken speglades i den samtida svenska litteraturen. var en av dem som knutit stora förhoppningar till de nya teknikerna. upptäckte han alltfler av deras avigsidor: fragmen- tiseringen, nyhetsbrus, materialism och resejäkt. 4Se t.ex. Giddens s. 27. 6Se t.ex. , s. 74 ff. 7Drambo (1986), s. 13. 8Lyon (1995), s. 55. (1984) Det goda informationssamhället: synsätt och värderingar för morgondagens kultur, (1985) IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI Informationssamhället nästa!, (1986) En framtid för dig? Informationssamhället 1990-talets utmaning, (1986) Infotopia: Visioner och vägval i informationssamhället. Se vidare (1987), s. 12. förekom begreppet i en statlig utredningstext när Datadelegationen i ett betänkande skrev att Alla medborgare bör ha rätt till information och kunskap om informationssamhällets möjligheter och risker. Se vidare DsB 1981:20, s. 254 f. 10K i K-samhälle står kunskap, kompetens, kreativitet och kultur. 11Som Hans Glimell m.fl. visat har begreppet informationssamhälle använts på upp till 29 olika sätt enbart i den vetenskapliga debatten. Se vidare Glimell, s. 6. 12Den definierande teknologin är givetvis något annat än den dominerande teknologin. 13Se t.ex. , s. 69 f. Uttrycket The Mighty Micro är inspirerat av titeln på en känd bok av psykologen och datorforskaren . På svenska heter boken . 14Tengström (1987), s. 30. Moores lag har fått sitt namn efter , en av grundarna till processortillverkaren som en gång profe- terade att datorernas beräkningskapacitet skulle fördubblas . 15Seipel s. 30. Antalet enskilda Internetanvändare är av olika skäl svårt att mäta med någon större exakthet. Den 100-procentiga årliga tillväxten hänför sig till antalet värddatorer, s.k. hosts, som beräknades uppgå till drygt 40 miljoner världen över. Se vidare Challanges to the Network. 16Pressmeddelande från 990303, TT-telegram 981128. 17Ingelstam (1991), s. 54. 18Informationssamhälle har ibland definierats just som ett samhälle där eller mer av arbetskraften är sysselsatt inom informationsarbete. , s. 29. En svårighet är dock att definiera vad informationsarbete egentligen innebär. I vissa undersökningar, bl.a. det ambitiösa arbete som utfördes av i och publicerades i The Information Economy, har t.ex. brevbärare, poeter, , bibliotekarier och datatekniker sammanförts under denna beteckning. Ingelstam (1991), s. 55 f. 19Seipel, s. 30. 20Seipel, s. 31. 21Informationsteknik definieras ofta som en kombination av datorer och telekommunikation. Ett äktenskap mellan mikroprocessorn och telefonen, enligt regeringens . Denna positionsbestämning understryker informationsteknikens karaktär av infrastruktur eller stort tekniskt system (LTS). Se vidare SOU 1995:68, s. 4. 22Seipel, s. 31. 23Ilshammar & , s. 9. 24Robin & , s. 34. Se också , s. 66 f. 25Robin & , s. 34, 67. 26Sundin s. 312. 27Beniger, s. 427. 28Beniger, s. 432 f. Benigers tes har sin motsvarighet i vad idéhistorikern har betecknat som den fjärde informationsteknologiska revolutionen i samband med de elektrotekniska upptäckterna andra hälft. Det är ett fält som innefattar bl.a. telegrafen, telefonen och radion. Utveck- lingen gav upphov till mer avancerade tillämpningar som tele- visionen och datorn. Den som är aktuell bör enligt betecknas som en tredje fas inom ramen för den fjärde infor- mationsteknologiska omvälvningen i mänsklighetens historia. IT kan i detta medelvida perspektiv även ses som en del av ett ännu mäktigare tekniskt skeende som kanske mer än något annat utmärker ; den allmänna elektrifieringen av människans värld. (1995), s. 262 f. 29Beniger, s. 435. 30Beniger, s. 435. 31Robins & lägger fokus på sociala, ekonomiska och politiska för- hållanden som de menar skapar behov av kontroll och nya hjälpmedel för informationshantering. Beniger tar däremot fasta på att den tekniska utveck- lingen skapar kriser i byråkratin. Administrativa behov leder sedan till att en lång rad teknologier, både tekniska och organisatoriska, skapas. Se vidare , s. 71. 32Johansson, s. 77. 33Lyon s. 55. 34Lyon s. 55. 35Under hade de flesta västländer inrättat särskilda institutioner för att bedriva framtidsstudier. Detta kan tolkas som att politiker och samhälls- planerare verkligen uppfattade sig stå i en brytningstid, där behovet att förstå den pågående förändringen och klarare utskilja destinationen framstod som viktigt. Ett ökat antal enskilda forskare hade också börjat inrikta sig mot fram- tidsfrågor. Se vidare Drambo (1982), s. 21. 36Drambo (1982) s. 18. Bland författarna fanns namn som W. M. , , , etc. 37Drambo (1982), s. 18. 38Drambo (1982), s. 19 f. 39Ingelstam (1995), s. 141 f. 40Citatet ur , s. 55. 41Lyon s. 56. Fransmannen som som Bells arbete publicerades gav ut La Sociéte post-industrielle (På engelska The Postindu- strial Society) utgick från samma sociala och ekonomiska trender, men ifrågasatt starkt det postindustriella antagandet att klassmotsättningar var ett fenomen som hörde till det förflutna. Touraine pekade bl.a. på en klyfta mellan teknokrater och de växande grupper av människor vars välfärd och livsstil styrs av dessa. IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI 42Redan 1969 hade Toffler presenterat en del av de grundläggande tankarna i . Se vidare Drambo, s. 13. 43Prehn, s. 33. 44Toffler, s. 11. 46Servan-Schriber, s. 304 ff., s. 10 f. 47McLuhan, s. 348 f. 48Lyon (1995), s. 57 f, , s. 3. 49Lyon (1995), s. 58. 50Lyon (1995), s. 65 f. 51Den informationstekniska utvecklingen går ibland under namnet Den Andra Renässansen (renaissance 2.0). 52I en något mildare tappning har detta tema dock utvecklats av i boken med undertiteln of . Se vidare (1994). 53För en diskussion om bedömningen av informationsarbetets karaktär och omfattning, se t.ex. , s. 65 f. 54Lyon (1995), s. 59. 55Lyon (1995), s. 59 f. 56Johansson m.fl. s. 39. Begreppen diskurs, tankefigur respektive teknologisk ram har hämtats från i tur och ordning , sociologen och tekniksociologen . Bijker. 57Johansson m.fl., s. 41 f. 58Johansson m.fl., s. 5 f. 59Johansson m.fl., s. 40 f. 60Johansson m.fl., s. 41. 61Beckman (1995), s. 257. 62Beckman (1995), s. 257 f. 63Johansson m.fl., s. 45. 64Tengström (1987), s. 42. 65Tengström (1987), s. 42, (1996). 66Tengström (1987), s. 43. 67Tengström (1987), s. 43. 68Tengström (1996). Flera kritiska författare bl.a. i boken : the folklore of computers and the true art of thinking har också jämfört informationssamhället med en sekulär religion. 69Tengström hävdar att människor har gjort sig bilder , den personliga framtiden såväl som den gemensamma. Framtidsbilder är nödvändiga för att vi ska kunna orientera oss i tillvaron. riskerar vi att bli handlingsförlamade, med sådana bilder kan vi däremot moti- vera både beslut och handlingar i . Se vidare (1986), s. 18 ff., 24. 70Castells, s. 336. The network society är en av många varianter på temat infor- mationssamhället. Till skillnad från många andra bygger Castells försök till syntes dock på utförliga empiriska undersökningar. 71Henriksson, s. 24. efter Clintons NII-satsning hade över 30 länder lanserat sina egna varianter på detta tema. För en sammanfattning av olika nationella initiativ som stimulerades av Clintons initiativ, se t.ex. , s. 36. 72Lewin, s. 237 ff. 73Lewin, s. 237 ff. 74Masuda, s. 107 ff. 75Masuda, s. 110 f. 76Held, s. 233–236. 77Masuda s. 113 f. 78En utveckling mot större inslag av direktdemokrati, t.ex. genom mera fre- kventa folkomröstningar (med eller utan hjälp av IT), har avvisats av de etablerade partierna i . menade 1987 att om folkomröstningar blev ett normalt inslag i vårt styrelseskick skulle partier- nas ansvar inför väljarna urholkas. Kommittén ville i stället slå vakt om de politiska partiernas centrala ställning i svensk demokrati. När riks- dagens konstitutionsutskott behandlade frågan ansåg man att ett utvidgat bruk av folkomröstningar riskerade att försvaga det parla- mentariska styrelseskicket och motverka strävanden att stärka ställning. Se vidare Dir 1996:5, s. 3 f. 79Jämför t.ex. avhandling i offentligt utredande – teknik, utbildning och samhällsutveckling där hon menar att ny teknik, vanligen uttolkad som datorisering, fått representera den dynamiska kraft som driver utvecklingen framåt i högt tempo. Trycket på datautbildning för alla medborgare ökade från flera håll. Många menade att människor måste utbildas för att hänga med i en utveckling som har sin gång, för att kunna ta ställning och påverka den. Laginder kunde bara finna ett motiv för detta ambitiösa mål: vi kan inte stoppa utvecklingen. Hon skriver också att hon skrämdes av att så allmänna, motsägelsefulla och deterministiskt färgade budskap kunde få en sådan genomslagskraft i hela samhället. Laginder, s. 11. Se också Ilshammar (1996), s. 9, 15, 37. 80Se t.ex. Ilshammar (1996), s. 4 f, 7. 81Citat i SOU 1978:54, s. 375 82SOU 1981:45, s. 133–137, 193. 83SOU 1979:69, s. 56 f. 84Ilshammar (1996), s. 9. 1984/85:220, s 8. IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI 86SOU 1994:118, s. 10 f. 87Avsikten var att återkomma med preciserade förslag, ett arbete som avbröts av regeringsskiftet . Om och nytändning, se vidare Ilshammar & , s. 27–43. 23–27. 88Ilshammar (1998), s. 324 ff. 89Ilshammar (1998), s. 325 ff. Om Internets födelse, se också Abbate, s. 196 ff., , Short History of the Internet samt Rheingold, s. 65–70. 90Kärt barn har många namn. Videotex är också känt som teledata, data-TV, viewdata, datavision m.m. Namnet Videotex kommer av att systemet kunde visa data på TV-skärmen. Se vidare , s. 15 f. hade Videotex-system världen över närmare 10 miljoner abonnenter. 91Ilshammar (1998), s. 331 f. Se också Ilshammar & , s. 116 ff. 93Ilshammar (1998), s. 331, Rheingold, s. 38–44. 94Ilshammar (1998), s. 331. Om det liberala och teknologiska systemskiftet, se Bildt, s. 10. 95Citatet är hämtat från en artikel om av i tidskriften . Se Quittner, s. 80. 96Ilshammar (1998), s. 331. 97Ilshammar (1998), s. 331 f. 99Ilshammar (1998), s. 332. 100Ilshammar (1998), s. 332. 101Här används bystämman och den atenska demokratin som direktdemo- kratiska idealtyper. I verkligheten hade de ju mycket påtagliga brister. Så t.ex. uteslöt den atenska demokratin stora grupper, som kvinnor, invandrare och ofria. Den hade också vissa representativt valda organ Se t.ex. , s. 37. 102Östberg, s. 5. 103Lewin, s. 237. 104Även i den svenska debatten har dock röster höjts för en utveckling i direktdemokratisk riktning. , tidigare bl.a. sekreterare i , menar t.ex. att datorstödda rådgivande omröstningar bör användas i anknytning till politiska samråd och sammanställning av resultat från politiska diskussioner. Statsvetaren ser både demokrati som dialog och demokrati som votering som viktiga inslag i en demokratisk process. Utredaren anser att det finns skäl att testa direktdemokratiska omröstningar som ett komplement till den representativa demokratin, framför allt på lokal nivå. Även Ungdomens IT-råd (en statlig utredning) har föreslagit steg i direktdemokratisk riktning. I sitt betänkande Megabytet skriver man att det är medborgarna som ska styra den politiska dagordningen och kräver att regeringen tar initiativ till försöksverksamhet med elektroniska fora för direktdemokratiskt inflytande på lokal nivå. amerikanska debattörer är inte heller fullt så radikala som t.ex. EFF och The . Presidentkandidaten propagerande under valkampanjen 1992 för införande av elektroniska stadshus (ETM, Meetings) där människor kan diskutera och även rösta i vissa frågor. Tekniken skulle i detta scenario fungera som ett system för medborgerlig återkoppling, och med Perots ord skicka a laser-lika message to their govern- ment giving their opinion. Perots vision var att återupprätta den amerikanska urformen för demokrati – mötet i där medborgarna samlades för att diskutera och besluta i gemensamma frågor. Denna mötesform var vanlig i och har varit föremål för en ofta romantiserad historieskrivning. Se vidare , s. 24. 105Olsson, s. 142. Man kan man även tänka sig ett fjärde synsätt: att IT och demokrati inte har med varandra att göra, dvs. att t.ex. Internet m.fl. teknologier i grunden är opolitiska. 106Tvärsnytt 980826, utskrift från band. 107Inspirerad av typologi med snabb, stark och tunn demo- kratisyn gör statsvetaren t.ex. en indelning som han menar hjälper till att urskilja viktiga skiljelinjer i debatten. Den första skiljelinjen går mellan å ena sidan den starka och snabba demokratisynen som vill se och tror på ett ökat medborgerligt deltagande med hjälp av IT, och den tunna demokra- tisynen å den andra, som inte vill se och inte tror på ett sådant deltagande. En andra skiljelinje går mellan den snabba och den starka demokratin och gäller deltagandets former. I den snabba demokratin vill man röra sig från ett repre- sentativt system mot ett direktdemokratiskt med fler direkta beslut av folket. Den starka demokratins förespråkare vill inte ersätta det representativa syste- met, utan skapa ett intimare förhållande mellan väljare och valda. , s. 29 f. Se också Premfors m.fl s. 24–28. IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI 234 000 nya webbanvändare . Pressmeddelande från 990303. Abbate, (1994) : Conflict and Compromise in . 193–210 i (red.) , Colo: Westview Press (1999) Technology and democracy in the era of McWorld. vid the 2nd in , , (1996) A Declaration of the Independence of Cyberspace. Elektronisk utgåva: w_0296.declaration , (red.) (1990) Teknokrati, arbete, makt (publikationer). , (1995) En världsbildande teknik. I , och , (red.) Världens största maskin. Människan och det globala telekommunikationssystemet. , (1971) The Coming of . A Venture in Social Forecasting. (1986) The Controll Revolution. Technological and Economical Origins of the . Bildt, (1994) mot IT-toppen. Anförande vid Människan- Tekniken-Framtiden i Brand, (1995) We owe it all to the hippies. Elektronisk utgåva: ine/domestic/1995/special/special.history.html , and Quirk, J. (1973) The history of the Future. I Gerbner, et al. (red.) Policy: understanding the new cultural revolution. Castells, (1998) End of Milennium. The Information : Economy, Society and Culture. Challanges to the Network. Internet for Development. ITU () february 1999. Elektronisk utgåva: 99/ExeSum.htm Drambo, (1982) Språnget mot friheten. Drambo, (1986) Infotopia. Visioner och vägval i informations- samhället. Statskontorets småskrifter 11. Ds B 1981:20 Samordnad datapolitik. , (1998) . Opinionsbildning på Internet. Giddens, (1990) Consequences of Modernity. : in association with Blackwell Glimell, Hans (1989) Återerövra datapolitiken! En rapport om staten och informationsteknologin . Tema T Rapport 20. , (1995) Datapolitikens död och återkomst. I Atlestam, (red.) Infrastruktur för informationssamhället - teknik och politik. NUTEK- rapport 1995:1. , (1987) Models of Democracy. Ilshammar, (1996) Nätväktarstaten träder fram. Ilshammar, (1997) Demokr@i. Det elektroniska folkstyrets möjligheter och problem. Expertuppsats skriven på uppdrag av folkomröstningsutredning. Bilaga 2 till SOU 1997:56. Ilshammar, (1998) Från supervapen till supermarket. Utveck- lingen av Internet 1957-1997. I , och , (red.) Den konstruerade världen. Tekniska system i historiskt perspektiv. Ilshammar, och , (1997) Net.wars. Kampen om nätet. IT I DEMOKRATIN ELLER IT-DEMOKRATI Ingelstam, m.fl. (1991) Informationssamhället och teorin för stora tekniska system. En förstudie rörande telesystemets dynamik. Tema T Rapport 23. Ingelstam, (1995) Ekonomi för en ny tid. Lärobok om industri- samhället och framtiden. , (1993) Informationssamhällets rötter ur ett svenskt perspektiv. I Ingelstam, och , (red.) Om informationsöverflödet, kunskapen och människan. , , , och , (1998) IT-ism. Informationstekniken som vision och verklighet. : Kommunikationsforskningsberedningen/Teldok , (1996) Hi-Tech Visions as Global Fashion. Dissusion of Policy. Tema T arbetsnotat 168. 1996:5 Översyn av folkomröstningsinstitutet 1997:101 Utredning om folkstyret i inför 2000-talet Kylhammar, (1994) Frejdiga framstegmän och visionära världsmedborgare. Laginder, (1989) Framtidsbilder i offentligt utredande – teknik, utbildning och samhällsutveckling. , (1970) Folket och eliterna. , (1994) . Lyod, (1995) The Roots of the . In Heap et al. (eds.) Information, Technology and Society. , (1978) . A challenge for Tomorrow. , (1994) Understanding Media: The Extensions of Man. , (1998) Webben vinner valet – frågan är åt vem? Internet World 4/98, ss. , (1986) Videotex. (1990) Demokrati på Svenska. , (1985) kablerna neden satellitterne. – kulturindustrien og den transnationale ekpansion. Aalborg: Institut for sprog, kommunikation og kulturhistorie, Aalborg Universitetscenter Premfors, , m.fl. (1994) Demokrati i storstad: Stadsdelsnämnder i . 1984/85:220 Datapolitik 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Quittner, (1994) The merry pranksters go to . 77–81, 128–131 in Wired 2.06, june 1994