sou · GNB3136 · 2000-01-01 00:00:00 — I en alltmer internationaliserad värld där ungdomar har möjlighet att studera utomlands för längre eller och där det blir allt vanligare att svenska medborgare arbetar utomlands är det naturligt att underlätta utlandsröstning. Vi delar inte det synsätt som skymtar i majoritetens motivering, att brevröstning är mindre bra eftersom det är ett avsteg från huvudprincipen om hur röstning skall gå till, nämligen genom personlig inställelse i vallokal. Även om det gäller ett relativt litet antal väljare bör man kunna göra avsteg från huvudprincipen enligt vår mening. Antalet bör inte ha någon betydelse härvidlag. Hinder att rösta bör i största möjliga utsträckning undanröjas. Respekten för demokratin och valhandlingen skall vara grunden för de praktiska arrangemangen kring röstningen och inte en rädsla för varje förändring. SOU 1999:136 219 Bilaga 3 Valstatistiska beräkningar upprättade av rådets sekretariat i samarbete med RSV I det följande redovisas ett antal beräkningar som utöver dem som återgetts tidigare legat till grund för rådets överväganden. 220 Bilaga 3 SOU 1999:136 Riksdagsvalet Tab.1 Andel personröster i riksdagsvalet för riksdagspartierna i varje län Län m c fp kd s v mp 25,02 29,08 28,63 29,60 20,70 26,59 24,41 31,03 36,60 35,41 44,30 26,58 22,96 26,31 37,48 39,48 35,67 40,87 26,24 25,70 35,52 33,05 33,07 25,60 32,40 20,57 19,30 30,58 45,21 47,97 43,28 48,38 28,95 29,17 30,41 31,29 47,81 25,81 36,80 20,68 35,38 24,06 29,23 46,22 28,45 38,51 23,55 27,45 20,46 39,21 58,51 37,67 41,78 33,10 34,15 37,86 35,85 39,20 31,08 35,31 21,57 22,99 27,72 29,37 38,25 38,04 33,58 27,43 24,02 21,84 31,27 40,14 38,21 40,04 29,08 30,76 26,32 V. 30,92 39,75 37,90 42,99 28,03 29,93 28,65 34,33 45,11 42,66 38,84 22,36 25,98 32,88 33,88 44,43 41,88 39,95 23,47 27,38 25,48 24,80 42,91 26,02 27,80 22,01 28,07 23,80 34,93 45,74 30,47 45,71 36,84 33,31 28,64 31,00 46,68 35,60 43,46 29,21 25,68 26,46 35,95 39,90 38,36 39,57 26,49 25,01 39,80 37,93 50,43 36,17 43,29 38,38 30,77 29,83 40,68 43,18 42,86 40,26 33,34 29,47 29,06 34,35 43,48 32,05 37,38 28,45 25,71 27,77 Genomsnitt 33, 66 42,76 34,85 39,09 27,00 27,61 28,47 Källa:RSV. SOU 1999:136 Bilaga 3 221 Tab. 2 Spärrnivån om uttryckt i antal röster ms fp c v mp kd 1.Stockholms kommun 11 808 9 542 2 643 4 534 1 949 3 128 2.Stockholms län 15 920 14 406 2 813 1 176 4 349 2 050 5 215 3.Uppsala län 3 244 4 681 850 789 1 490 773 1 451 4.Södermanland 2 360 5 292 1 323 595 1 333 5.Östergötland 4 398 7 424 763 1 028 2 222 956 2 626 6. 2 946 5 502 1 . 1 749 3 180 837 935 1 259 8.Kalmar 2 133 4 582 1 073 1 340 1 553 9. 526 951 10. 1 444 3 181 983 827 11. kommun 3 115 4 719 966 861 12. V 3 193 4 444 988 1 198 13.Skåne S 4 770 5 470 846 1 080 593 1 446 14. N/Ö 3 447 4 834 540 880 1 229 1 813 15.Halland 3 241 4 175 568 1 100 1 124 1 684 16.Göteborgs kn. 5 440 6 180 1 393 3 143 1 204 2 537 17.V. V 3 311 5 183 861 681 1 769 686 2 337 18.V. N 2 250 4 561 550 815 1 618 609 1 907 19.V. S 1 772 3 184 1 018 1 342 20.V Ö 2 421 4 518 1 009 1 409 1 965 21.Värmland 2 492 5 574 543 866 1 912 1 458 22. 2 225 5 598 635 665 1 813 575 1 499 23.Västmanland 2 393 4 948 544 1 605 1 301 24.Dalarna 2 296 5 336 873 2 010 691 1 550 222 Bilaga 3 SOU 1999:136 25. 2 536 5 790 951 2 258 691 1 322 26.Västernorrland 1 730 5 701 840 1 865 1 286 27.Jämtland 893 2 675 785 986 28.Västerbotten 1 482 5 458 683 839 1 984 619 1 436 29.Norrbotten 1 514 6 076 2 844 833 Källa:RSV. Tab. 3 Personvalsspärr på . Förändringar i sammansättning vid procentuell personvalsspärr på . Valkrets Parti Anm. kn Fp ordning Kd () () Mp Västra S Silfverstrand A.K V. N. Mp Kd () Källa:RSV. Kommentar: Skillnaden mellan en spärr på och en spärr på framgår ovan. Skillnaden mellan en spärr på 10 5 och ett system utan personval framgår om jämför ovanstående tabell med tab. 5.5 i avsnitt 5.3.1. De enda skillnaderna vad gäller valda kandidater är att i ett system utan personval hade blivit vald i stället för i V. En spärr på hade således inneburit att en kandidat "kryssats upp", vilket kan jämföras med 12 uppkryssade vid och 19 uppkryssade vid en spärr på (se nedan tab. 2). SOU 1999:136 Bilaga 3 223 Tab. 4 Personvalsspärr på . Förändringar i sammansättning vid procentuell personvalsspärr på Valkrets Parti Kandidat Kandidat/röstetal över spärr på MP M Per (6,88) Per (6,80) , (5,17) , M (7,33) läns n och ö KD (5,11) Skånberg V. norra V (7,43) V. södra V (6,55) län MP (5,76) KD (5,75) KD (7,24) S (5,98) S (7,29) V (5,50) (5,06) Källa:RSV. 224 Bilaga 3 SOU 1999:136 Tab. 5 Personrösters direkta betydelse vid spärr på Valkrets Parti Kandidat Listplacering m 6 m 4 läns n och ö kd 2 V. n v 3 kd 1 kd 2 och3 s 6 Källa: RSV. Kommentar: Förändringen i sammansättning vid en spärr om innebär en ökning av antalet ledamöter som eljest inte skulle ha valts, från 12 till 19. De sju tillkommande kandidaterna har i regel varit placerade förhållandevis högt på partiernas listor. Effekter av ett system utan spärrar. I det följande redovisas hur sammansättning skulle ha förändrats jämfört med utfallet av val om några personvalspärrar inte hade funnits. Endast de fall då ett spärrlöst system medfört förändringar är angivna. De kandidater som skulle ha valts till är angivna i den högra kolumnen i fet stil. Dessutom är kandidatens listplacering angiven. Vidare har särskilt angetts i vad mån antalet kvinnor i skulle ha ökat. Till att börja med kan konstateras att åtminstone något parti skulle ha berörts i 24 valkretsar. För följande valkretsar hade ett spärrlöst system däremot inte medfört någon förändring av valresultatet: , län, , V. Ö. och . Vad gäller partierna visar beräkningen att endast inte i något fall skulle ha påverkats av ett spärrlöst system. Det parti som råkar ut för flest förändringar är Socialdemokraterna, följt av . Förändringarna är störst i de stora valkretsarna. Ett spärrlöst system hade inneburit att 73 av de nuvarande riksdagsledamöterna (av ) ersatts med andra kandidater av vilka många inte stått på s.k. valbar plats. Antalet förändringarna för resp. parti hade varit följande. SOU 1999:136 Bilaga 3 225 Socialdemokraterna 38 (28,) 18 (21,) 9 (21,) 6 (13,) 1 (0,) 1 (0,) Vad särskilt gäller fördelningen mellan könen visar beräkningen att kvinnorepresentationen skulle ha ökat med ett spärrlöst system med 8 kvinnor från 149 till 157, dvs kvinnorepresentationen hade blivit . Tab. 6 Effekter i ett system utan personvalsspärr val Resultat utan spärr Stockholmskommun Moderata samlingspartiet 1. (12) 3. (11) 6. (15) 7. 10 (13) + 1 kvinna 1. (15) 4. (8) 5. (9) 6. (25) 7. (32) +-0 226 Bilaga 3 SOU 1999:136 1. (3) +- 0 1. Per (8) 4. +- 0 1. (5) +- 0 1. (8) 3. +- 0 1. (24) 10. (14) 13. (16) + 1 kvinna SOU 1999:136 Bilaga 3 227 Socialdemokraterna 1. Ylimaz Kerimo (14) 3. (12) 5. (18) 6. (19) 7. (17) 11. +- 0 1 1 2. (7) + 1 kvinna 1. (14) 5. (21) +- 0 län Socialdemokraterna 1. (8) 4. Rezene Tesfazion (10) - 1 kvinna 228 Bilaga 3 SOU 1999:136 Socialdemokraterna 1. (14) +- 0 1. Per Unkel 1. Per Unkel 3. (6) 4. (5) + 2 kvinnor Socialdemokraterna 1. (14) 4. (15) 6. (8) + 2 kvinnor 1. Carlinge Wisberg 2. (3) +- 0 SOU 1999:136 Bilaga 3 229 1. (4) + 1 kvinna 1. (4) + 1 kvinna Socialdemokraterna 1. (4) 3. +- 0 Kommun 1. (4) +- 0 Socialdemokraterna 1. (7) 3. (10) +- 0 230 Bilaga 3 SOU 1999:136 1. (1) - 1 kvinna läns västra 1. (4) 2. +- 0 läns södra 1. (5) 4. - 1 kvinna 1. (6) 5. +- 0 läns norra och östra 1. (2) 2. Skånberg +- 0 SOU 1999:136 Bilaga 3 231 1. (7) +-0 Socialdemokraterna 1. (6) 4. - 1 kvinna Moderata samlingspartiet 1. (15) 4. Per (9) 5. (11) + 1 kvinna 1. (7) 4. (18) 5. (6) + 1 kvinna 1. (4) + 1 kvinna 232 Bilaga 3 SOU 1999:136 läns västra 1. (4) 3. - 1 kvinna 1. (5) 3. - 1 kvinna läns norra 1. (3) + 1 kvinna läns södra 1. ) (1) +- 0 1. (4) +- 0 SOU 1999:136 Bilaga 3 233 län Socialdemokraterna 1. (6) +- 0 1. ) (4) + 1 kvinna Socialdemokraterna 1.Lena 1. (8) 3. (7) 5. - 1 kvinna 1. (1) +- 0 Socialdemokraterna 1. (6) 4. (5) +- 0 234 Bilaga 3 SOU 1999:136 1. (2o3) +- 0 Socialdemokraterna 1. (16) 4. (8) 5. (7) +1 Socialdemokraterna 1. (3) +- 0 1. (4) +- 0 Socialdemokraterna 1. (6) +- 0 SOU 1999:136 Bilaga 3 235 Socialdemokraterna 1. (8) 4. (6) 5. (7) + 1 kvinna som utgår från att av väljarna personröstat Om man gör antagandet att av väljarna hade personröstat och att ökningen av antalet personröster i varje valkrets fördelat sig på kandidaterna på samma sätt som de faktiskt avgivna rösterna blir resultatet i allt väsentligt detsamma som om spärrnivån hade sänkts till fem %. Av dem som anges i tab.7 nedan skulle samtliga ha tagit plats i om spärren legat på istället för på , utom som hade ett personligt röstetal som motsvarar 4, . Vid en genomsnittligt ökning av antalet personer till skulle han emellertid klara spärren och bli vald på personröster. Man kan alltså säga att ökningen av personröstandet skulle få i princip samma effekt som en sänkning av spärren till strax . Om personvalsspärren legat på och antalet peronröstande väljare motsvarat av de röstande hade på motsvarande sätt ökningen av andelen personröstande väljare fått samma effekt som en sänkning av spärren till . Detta framgår av tab. 8 nedan. 236 Bilaga 3 SOU 1999:136 Tab. 7 Kandidater som inte klarade spärren val men som skulle ha valts till om av väljarna personröstat p-röster m 6 m 4 läns V m 4 läns n och ö kd 2 V. n v 3 kd 1 kd 2 och3 s 6 Källa: RSV. Tab. 8 Kandidater som inte kom över ett personligt röstetal på val men som skulle ha gjort detta och blivit valda om av väljarna personröstat och rösterna fördelat sig på kandidaterna på samma sätt som val. Valkrets Parti Kandidat Listplacering Andel p-röster kn s 15 kn fp 3 m 5 v 3 s 4 kommun kd 1 läns västra m 4 s 6 läns V. m 4 läns V. s 5 s 6 s 5 s 16 Källa: RSV. SOU 1999:136 Bilaga 3 237 Fasta spärrar Rådet har i avsnitt 6.3.4 diskuterat problemet med personvalets förhållandevis dåliga genomslag i befolkningsmässigt stora valkretsar vad gäller framförallt kandidater i partier med höga röstetal. Ett av de förslag som diskuterades för att komma till rätta med problemet var att införa en fast övre personvalsspärr, bestämd i faktiskt antal röster, som skulle ligga på ett lägre antal röster än vad som motsvaras av den gällande åttaprocentsspärren. De beräkningar som legat till grund för rådets resonemang återges nedan Tab. 9 Valkrets och parti där motsvarat högre röstetal än 10 000 röster samt spärren i röster och en fast övre spärr om 10 000 röster i procent. Valkrets Parti ms 11 808, (6,) 15 920, (5,) 14 406, (5,) Kommentar: Ur tabellen kan utläsas att om en fast övre personvalsspärr om 10 000 röster hade tillämpats vid riksdagsval så hade detta fått betydelse för m i och kommun på så sätt att den procentuella spärren sjunkit från till 6,7 resp. . Detta hade inneburit att blivit vald på personröster i stället för enligt listordningen i . I övrigt hade den sänkta personvalsspärren inte haft någon effekt för m. För s hade en fast övre personvalsspärr om 10 000 röster fått betydelse på så sätt att den procentuella spärren sjunkit i till . Detta hade inneburit att blivit vald på personröster i stället för enligt listordningen i . I övrigt skulle den sänkta spärren inte ha haft någon effekt för s. Tab.10. Valkrets och parti där spärren motsvarat högre röstetal än 8 000 röster samt spärren i röster och en fast övre spärr om 8 000 röster i procent. Valkrets Parti ms 11 808, (5,) 9 542, (6,) 15 920, (4,) 14 406, (4,) Kommentar: Ur tabellen kan utläsas att om en fast övre personvalsspärr om 8 000 röster hade tillämpats vid riksdagsval så hade detta 238 Bilaga 3 SOU 1999:136 fått betydelse för m i och kommun på så sätt att den procentuella spärren sjunkit från till 5,4 resp. . Detta hade inneburit att blivit vald på personröster i stället för enligt listordningen i . I övrigt hade den sänkta personvalsspärren inte haft någon effekt för m. För s hade en fast övre personvalsspärr om 8 000 röster fått betydelse på så sätt att den procentuella spärren sjunkit i och till 6,7 resp. . Detta hade inneburit att blivit vald på personröster i stället för enligt listordningen. I övrigt skulle den sänkta spärren inte ha haft någon effekt för s. Tab 12 Valkrets och parti där spärren motsvarat ett högre röstetal än 5 000 samt i röster och fast övre spärr om 5 000 röster i procent. Valkrets Parti ms kd 11 808, (3,) 9 542,(4,) 15 920, (2,) 14 406 (2,) 5 125 (7,) 5 292, (7,) 7 424, (5,) 5 505, (7,) läns södra 5 470, (7,) 5 440, (7,) 6 180, (6,) läns västra 5 183, (7,) län 5 598, (7,) 5 336, (7,) 5 790, (6,) 5 701, (7,) 5 458, (7,) 6 076, (6,) Kommentar: Ur tabellen kan utläsas att om en fast övre personvalsspärr om 5 000 röster hade tillämpats vid riksdagsval så hade detta fått betydelse för m i och kommun på så sätt att den procentuella spärren sjunkit från till 3,3 resp. . I hade spärren sjunkit till . En spärr om 5 000 röster hade inneburit att blivit vald på personröster i stället för enligt listordningen i . I övrigt hade den sänkta personvalsspärren inte haft någon effekt för m. För s hade en fast övre personvalsspärr om 5 000 röster fått betydelse på så sätt att spärren sjunkit i de 14 valkretsar som anges i tabellen till en nivå mellan . Detta hade inneburit att och blivit vald på personröster i stället för enligt listordningen i resp. . I övrigt hade den sänkta spärren inte haft någon effekt för s. För kd hade den sänkta spärren till 7, inte haft någon effekt. SOU 1999:136 Bilaga 3 239 Tab. 13 Röstetalen för kandidater som fått mer än 5000 röster och de därefter tre följande kandidaterna som fått flest personröster i resp. parti och valkrets. Valkrets Kandidat Röstetal Andel , s 5 479 4 896 4 291 2 101 , m 10 342 4 182 4 115 2 861 2, , s 12 230 3 164 1 574 1 154 ,s 5 474 2 178 1 256 1 082 , m 7 397 2 699 1 751 1 690 läns södra, m 10 526 1 046 768 711 17,65 % ,s 11 142 1 853 1 689 1 387 14, 8 439 4 110 2 129 2 083 5 969 4 544 2 224 1 414 7 366 2 627 1 722 1 703 Källa: RSV. Tab. 16 Beräkningar avseende valet till kommunfullmäktige I varje tab. 1 nedan redovisas de kommuner inom varje län i vilka personrösterna haft en direkt betydelse på så sätt att de lett till en annan personsammansättning i fullmäktige än om listordningen ensamt varit 240 Bilaga 3 SOU 1999:136 avgörande samt vilka partier som påverkats av denna avvikelse. Vidare framgår hur stor andel personröster av det totala antalet röster som avgetts i varje sådan kommun. I en kommentar som ges i anslutning till varje tabell lämnas ytterligare uppgifter, bl.a. om personrösternas fördelning på kön. Av varje tab. 2 kan utläsas andelen personröster i procent per parti av det totala antalet röster per parti. Personrösterna leder till en annan sammansättning av sammansättning av fullmäktige, jämfört med ett rent listsystem, i 175 av landets 289 kommuner. Det totala antalet avvikelser uppgår till 301. Samtliga avvikelser beror inte på s.k. inkryssningar, utan även andra orsaker som s.k indirekt effekt eller Waidelicheffekt samt effekter av dubbelvalsavveckling ingår i siffran. Antalet rena inkryssningar uppgår till 229. I 64 fall beror avvikelsen på Waidelicheffekt och i 8 fall är den en följd av dubbelvalsavveckling. Av landets samtliga fullmäktigledamöter, 13 388, är 2 904 valda på personröster, vilket motsvarar en andel på . Källor:RSV och SCB Tab. 1 Avvikelser i förhållande till ett system utan personval Kommun Andel personröster Avvikelse Parti för vilket i procent avvikelse gäller 28 3 fp (2), kd (1) 29,9 1 fp 23,5 1 c 24,7 2 fp(2) 23,8 2 c (1), v (1) 29,2 2 fp (1), s (1) 31,0 2 mp (1), saml.f. (1) 23,1 1 c 27,5 2 fp (1), s (1) 22,0 2 fp (1) v (1) 23,1 1 kd SOU 1999:136 Bilaga 3 241 Tab. 2 Andel personröster för partier som deltagit i val i kommunerna i . Parti Andel m 24,3 c 36,3 fp 29,2 kd 23 mp 22,6 s 23,1 v 25,7 övr 27,7 Kommentar: Personrösterna påverkade sammansättningen i fullmäktige, jämfört med om ett system utan personval tillämpats, i 17 av länets 26 kommuner. Sammanlagt 29 kandidater blev valda med frångående av listordningen. Den genomsnittliga andelen väljare som personröstat i kommunerna i uppgår i genomsnitt till , vilket är lägre än riksgenomsnittet 35, . I kommunerna inom var andelen manliga kandidater som fick personröster . För kvinnliga kandidater var motsvarande siffra . Den genomsnittliga andelen väljare som personröstat i de kommuner där personrösterna fått betydelse för fullmäktiges sammansättning är . Andelen för manliga kandidater var 15, och för kvinnliga kandidater . län Tab. 1 Avvikelser i förhållande till ett system utan personval Kommun Andel personröster Avvikelse Parti för vilket i procent avvikelse gäller 38,3 1 v 31,5 1 c Tot/snitt 34,9 2 c(1),v(1) 242 Bilaga 3 SOU 1999:136 Tab. 2 Andel personröster för partier som deltagit i val i kommunerna i län. Parti Andel m 36,5 c 46,6 fp 40,6 kd 38,5 mp 30 s 28,7 v 28,6 övr 45,5 Kommentar: Personrösterna påverkade sammansättningen i fullmäktige, jämfört med om ett system utan personval tillämpats, i 2 av länets 6 kommuner. Sammanlagt 2 kandidater blev valda med frångående av listordningen. Andelen väljare som personröstat i kommunerna i län uppgår i genomsnitt till , vilket är lägre än riksgenomsnittet . I kommunerna inom län var andelen manliga kandidater som fick personröster . För kvinnliga kandidater var motsvarande siffra . Den genomsnittliga andelen väljare som personröstat i de kommuner där personrösterna fått betydelse för fullmäktiges sammansättning är 34, . Andelen för manliga kandidater var och för kvinnliga kandidater . Tab. 1 Avvikelser i förhållande till ett system utan personval Kommun Andel personröster Avvikelse Parti för vilket i procent avvikelse gäller 33,7 3 fp(1),s(2) 40 2 c(1), m(1) 38 1 c 50,8 1 fp 46,1 1 kd Tot/snitt 41,72 8 c(2),fp(2),kd (1),m(1),s(2) SOU 1999:136 Bilaga 3 243 Tab. 2 Andel personröster för partier som deltagit i val i kommunerna i . Parti Andel m 42,5 c 49,6 fp 45,1 kd 40 mp 34 s 28,7 v 28,6 övr 45,6 Kommentar: Personrösterna påverkade sammansättningen i fullmäktige, jämfört med om ett system utan personval tillämpats, i 5 av länets 9 kommuner. Sammanlagt 8 kandidater blev valda med frångående av listordningen. Andelen väljare som personröstat i kommunerna i uppgår i genomsnitt till , vilket är högre än riksgenomsnittet . I kommunerna inom var andelen manliga kandidater som fick personröster . För kvinnliga kandidater var motsvarande siffra . Den genomsnittliga andelen väljare som personröstat i de kommuner där personrösterna fått betydelse för fullmäktiges sammansättning är . Andelen för manliga kandidater var och för kvinnliga kandidater . Tab. 1 Avvikelser i förhållande till ett system utan personval Kommun Andel personröster Avvikelse Parti för vilket i procent avvikelse gäller 26,6 2 fp (1), c (1) 32,6 1 c 32,4 1 s 31,0 3 fp (1), s (1), mp (1) Tot./snitt 30,65 7 c(2),fp(2),mp(1),s(1) 244 Bilaga 3 SOU 1999:136 Tab. 2 Andel personröster för partier som deltagit i val i kommunerna i Parti Andel m 35,8 c 39,6 fp 33,1 kd 30,8 mp 30,2 s 26,9 v 27,4 övr 32,1 Kommentar: Personrösterna påverkade sammansättningen i fullmäktige, jämfört med om system utan personval tillämpats,i fyra av länets 13 kommuner. Sammanlagt sju kandidater blev invalda med frångående av listordningen. Andelen väljare som personröstat i kommunerna i uppgår till vilket är lägre än riksgenomsnittet på 35, . I kommunerna inom var andelen manliga kandidater som fick personröster . För kvinnliga kandidater var andelen . Den genomsnittliga andelen väljare som personröstat i de kommuner där personrösterna påverkat fullmäktiges sammansättning uppgår till 30,65. Andelen för manliga kandidater var och för kvinnliga kandidater . SOU 1999:136 Bilaga 3 245 Tab. 1 Avvikelser i förhållande till ett system utan personval Kommun Andel personröster Avvikelse Parti för vilket i procent avvikelse gäller 56,2 4 c(1),fp(1),kd,(1),m(1) 48,0 3 fp(1),m(1),v(1) 46,4 2 fp (1),s(1) 55,7 3 c(1),fp(1),s(1) 46,9 1 c 42,3 4 fp(1),kd (1),s(2) 52,8 1 fp 45,3 2 kd (1),m (1) 54,2 6 c(2)kd(2)m(1)s(1) 46,1 1 c 55,5 3 c(1), s(1), v(1) 45,5 1 m 48,8 3 c(1)kd(1)m(1) Tot./snitt 47,1 34 c(8),fp(6),kd(6),m(6), s(6),v(2) Tab. 2 Andel personröster för partier som deltagit i val i kommunerna i Parti Andel m 49,8 c 59,5 fp 56,7 kd 48 mp 38,1 s 38,8 v 38,8 övr 47,2 Kommentar: Personrösterna påverkade sammansättningen i fullmäktige, jämfört med om system utan personval tillämpats,i länets samtliga 13 kommuner. Sammanlagt 34 kandidater blev invalda med frångående av listordningen. Andelen väljare som personröstat i kommunerna i uppgår till vilket är högre än riksgenomsnittet på 35, . I kommunerna inom var andelen manliga kandidater som fick personröster . För kvinnliga kandidater var andelen . 246 Bilaga 3 SOU 1999:136 Den genomsnittliga andelen väljare som personröstat i de kommuner där personrösterna påverkat fullmäktiges sammansättning uppgår till 47,1. Andelen för manliga kandidater var och för kvinnliga kandidater . Tab. 1 Avvikelser i förhållande till ett system utan personval Kommun Andel personröster Avvikelse Parti för vilket i procent avvikelse gäller 37,9 1 v 42,7 2 fp(1), kd(1) 40,7 1 c 47,2 1 fp Tot/snitt 42,12 5 c(1),fp(2),kd(1),v(1) Tab. 2 Andel personröster för partier som deltagit i val i kommunerna i Parti Andel m 43 c 49,5 fp 42,8 kd 34,9 mp 35,9 s 30,4 v 42,4 övr 48,2 Kommentar: Personrösterna påverkade sammansättningen i fullmäktige, jämfört med om ett system utan personval tillämpats, i 4 av länets 8 kommuner. Sammanlagt 5 kandidater blev valda med frångående av listordningen. Andelen väljare som personröstat i kommunerna i uppgår i genomsnitt till , vilket är högre än riksgenomsnittet . I kommunerna inom var andelen manliga kandidater som fick personröster . För kvinnliga kandidater var motsvarande siffra . Den genomsnittliga andelen väljare som personröstat i de kommuner där personrösterna fått betydelse för fullmäktiges sammansättning är SOU 1999:136 Bilaga 3 247 . Andelen för manliga kandidater var och för kvinnliga kandidater . län Tab. 1 Avvikelser i förhållande till ett system utan personval Kommun Andel personröster Avvikelse Parti för vilket i procent avvikelse gäller 51,8 2 c(1), m(1) 34,6 2 c(1), kd(1) 39,3 1 c 58,6 2 m(1), s(1) 38,3 2 kd(2) Tot/snitt 44,52 9 Tab. 2 Andel personröster för partier som deltagit i val i kommunerna i län Parti Andel m 41,2 c 51,1 fp 40,8 kd 38,3 mp 32,0 s 31,8 v 36,3 övr 48,7 Kommentar: Personrösterna påverkade sammansättningen i fullmäktige, jämfört med om ett system utan personval tillämpats, i 5 av länets 12 kommuner. Sammanlagt 9 kandidater blev valda med frångående av listordningen. Andelen väljare som personröstat i kommunerna i län uppgår i genomsnitt till , vilket är högre än riksgenomsnittet . I kommunerna inom län var andelen manliga kandidater som fick personröster . För kvinnliga kandidater var motsvarande siffra . Den genomsnittliga andelen väljare som personröstat i de kommuner där personrösterna fått betydelse för fullmäktiges sammansättning är . Andelen för manliga kandidater var och för kvinnliga kandidater . 248 Bilaga 3 SOU 1999:136 Tab. 1 Avvikelser i förhållande till ett system utan personval Kommun Andel personröster Avvikelse Parti för vilket i procent avvikelse gäller 44,2 3 m(1),mp(1),v(1) Tab. 2 Andel personröster för partier som deltagit i val till kommunfullmäktige i Parti Andel m 47,8 c 56,6 fp 47,4 kd 37,5 mp 41,0 s 35,0 v 41,5 övr 53,1 Kommentar: Personrösterna påverkade sammansättningen i fullmäktige, jämfört med om ett system utan personval tillämpats, i . Sammanlagt 3 kandidater blev valda med frångående av listordningen. Andelen väljare som personröstat i uppgår till , vilket är högre än riksgenomsnittet . I var andelen manliga kandidater som fick personröster . För kvinnliga kandidater var motsvarande siffra .