sou · GNB380 · 2000-01-01 00:00:00 — genomföra fler nationella folkomröstningar genomföra fler kommunala folkomröstningar kräva att partier och kandidater redovisar varifrån de erhåller kampanjbidrag anordna kommun- och riksdagsval införa könskvotering till styrelser och nämnder sänka rösträttsåldern till 16 år förbjuda publicerandet av opinionsundersökningar före valet Kommentar: Resultaten bygger på omkring 1 650 svarspersoner. Frågan om demokrati lyder: På det hela taget, hur nöjd är Du med det sätt på vilket demokratin fungerar i ?. Svarsalternativen var mycket nöjd, ganska nöjd, inte särskilt nöjd och inte alls nöjd. Som positiva räknas de som svarat mycket bra förslag eller ganska bra förslag om de olika förslagen. Tau-c är ett sambandsmått för ordinalskalevariabler och kan variera mellan –1 och +1. Värden nära noll betyder avsaknad av samband. *-markering betyder att sambandet mellan graden av nöjdhet och åsikt om demokratiförändringar inte är statistiskt signifikant skild från noll (95 procents signifikansnivå). Det finns en tydlig skiljelinje när det gäller inställningen till olika förändringsförslag mellan personer som uttrycker allmänt missnöje med demokratin och de som är nöjda (se tabell 10). medborgare tycker att alla förslag till förändringar är bra oavsett om de leder till större folkligt deltagande eller ett mer elitdemo- kratiskt system. Personer som uttrycker större tillfredsställelse med demokratin i tycker generellt sett sämre om de olika förändringarna. När det gäller exempelvis frågan om att minska antalet riksdagsledamöter är av de nöjda medborgarna positiva till förslaget. Motsvarande andel bland de medborgare som är missnöjda med hur demokratin i fungerar är . En iakttagelse som stöder att det finns en missnöjeskomponent i medborgarnas demokratiåsikter är att sambandet mellan demo- kratimissnöje och åsikter om förändringar i demokratin är starkast för frågorna om att minska löner och ersättningar för politiker, minska antalet riksdagsledamöter och att begränsa ledamöternas tid i . För förslag om att skilja valdagarna åt, sänka rösträtten och förbjuda publicerande av opinionsundersökningar är sambandet nästan obefintligt. Medborgaropinionen om de olika förslagen liknar mer primitiva utslag av missnöje än informerade åsiktsyttringar om de olika förslagen. Medborgarnas allmänna missnöje med demokratin är av allt att döma ett resultat av det låga förtroendet för politiker och politiska institutioner. En undersökning av sambandet mellan medborgarnas politikermisstro och demokratiopinioner ger ytterligare stöd för att en missnöjes och misstroendeeffekt existerar (se tabell 11). Andel positiva till förslag om förändringar av demokratin bland personer med olika grad av förtroende för politiker, 1998 (procent, tau-c) minska löner och ersättningar till heltidspolitiker ge alla medborgare möjlighet att skriftligen reagera på politikernas förslag innan beslut fattas (s.k. medborgarremiss) alltid överlåta beslut i viktiga frågor till experter begränsa riksdagsledamöternas mandatperiod till maximalt åtta år genomföra fler nationella folkomröstningar kräva att partier och kandidater redovisar varifrån de erhåller anordna kommun- och riksdagsval genomföra fler kommunala folkomröstningar införa könskvotering till styrelser och nämnder sänka rösträttsåldern till 16 år förbjuda publicerandet av opinionsundersökningar Kommentar: Resultaten är hämtade års SOM-undersökning och bygger på omkring 1 700 enkätsvar. Frågan lyder: Allmänt sett, hur stort förtroende har Du för svenska politiker?. Svars- alternativen som gavs var mycket stort förtroende, ganska stort förtroende, ganska litet för- troende och mycket litet förtroende. I analysen har de båda förtroendefulla svaren slagits ihop eftersom det var så få personer som svarade att de hade mycket stort förtroende för svenska politiker. Tau-c är ett sambandsmått för ordinalskalevariabler och kan variera mellan –1 och +1. Värden nära noll betyder avsaknad av samband. *-markering betyder att sambandet mellan graden av nöjdhet och åsikt om demokratiförändringar inte är statistiskt signifikant skild från noll (95 procents signifikansnivå). Personer med lågt förtroende för politiker är genomgående mer positiva till förslag till förändringar av den svenska demokratin än personer som har förtroende för politiker. Det negativa sambandet mellan politikerförtroende och generell förändringsbenägenhet är som starkast för de frågor där riksdagsledamöter och heltids- politiker fungerar som stimuli. Bland de mest misstroende med- borgarna är det till exempel som ställer sig positiva till förslaget att minska löner och ersättningar till heltidspolitiker. Frågan som inställer sig är om de missnöjda och misstroende medborgarna skulle bli mindre missnöjda och misstroende om flera av förändringarna av demokratin verkligen genomfördes. Med led- ning av svarsmönstren är det knappast sannolikt. Missnöjet och misstron har visat sig vara en generell förklaring till medborgarnas allmänna förändringsbenägenhet. Oavsett vad demokratiförslagen handlar om är misstroende medborgare mer positivt inställda än icke misstroende. Det är därför sannolikt att denna generella miss- nöjeseffekt skulle kvarstå även om antalet riksdagsledamöter halve- rades, fler beslut i viktiga frågor överläts till experter eller om det anordnades fler folkomröstningar. De flesta av demokratiförslagen åtnjuter en övervikt av positiva attityder bland svenska folket. Förslag som leder till mindre direkt folkligt inflytande över politiken – expertöverlåtelse och minskat antal riksdagsledamöter – är mer populära bland medborgarna än förslag som leder till mer direkt folkligt inflytande – såsom att anordna fler folkomröstningar och sänka rösträttsåldern till . När det gäller frågan om hur svenska folket själva vill att den fram- tida demokratin skall utformas blir slutsatsen således en smula överraskande. Att överlåta mer makt till experter och minska an- talet riksdagsledamöter är mer populära åtgärder än att anordna folkomröstningar och införa medborgarremisser. Medborgarnas åsikter om demokratiförändringar formar ingen stark sammanhållen åsiktsdimension. De otydliga svarsmönstren visar snarare att medborgaropinionen är mycket svagt utvecklad i frågor som rör demokratins spelregler. Några stora partiideo- logiska skillnader på medborgarnivån kan heller inte återfinnas. Demokratifrågorna befinner sig fortfarande i skuggan av många andra politiska sakfrågor och det verkar finnas litet ut- rymme för en politisering och uppflyttning på den politiska dag- ordningen. De ideologiska skillnader som ändå framträder ur materialet bär endast svaga spår av de ideologiska konflikter som rasade kring rösträttsutvidgning under den svenska demokratins förhistoria. Medborgare som själva betraktar sig som stående till vänster är till exempel mer positiva till fortsatt rösträttsutvidgning (16-årig röst- rätt) och större inslag av direktdemokrati än vad medborgare som står till höger är. Den rika förekomsten av idéer och förslag till förändringar av spelreglerna i den svenska demokratin på elitnivån tycks inte stå i proportion till kvalitén i medborgarnas responser – åtminstone inte om man önskar att medborgarna är kunniga om och delaktiga och engagerade i debatten om demokratins framtida utformning. Många medborgare är sannolikt mycket osäkra på vad de olika för- ändringsförslagen innebär. Ett allmänt missnöje med den svenska demokratin och bristande förtroende för politiker är styrande för många medborgares åsikter om demokratiförändringar. Populari- teten för många av demokratiförslagen måste därför tillskrivas missnöjeskontot – missnöjda medborgare gillar demokratiföränd- ringar oavsett vad de innebär och särskilt mycket om de innebär att gruppen politiker sätts åt. Medborgarna och partieliten uppvisar hög åsiktsöverenstäm- melse när det gäller de flesta demokratiförändringar. Det råder stor enighet om det förträffliga i förslaget att låta partier och kandidater redovisa varifrån de erhåller kampanjbidrag. På motsvarande sätt är partielit och medborgare eniga om att sänkt rösträttsålder till är ett mycket dåligt förslag. Medborgaropinionen befinner sig dock i otakt med den svenska när det gäller förslaget att skilja valdagarna åt. Medan rör sig mot enighet i frågan är medborgaropinionen fortfarande mycket splittrad. Ämnet för denna publikation – medborgares demokratiideo- logier – kan förstås inte uttömmas i en rapport av det här slaget utan är snarare ett ämne för ett avhandlingsprojekt eller större forskningsprogram. Jag vill avsluta med att peka på behovet av mer forskning om hur medborgare hanterar och resonerar kring klassiska motsättningar i den moderna demokratin. Fortsatta studier bör grundas djupare i normativ demokratiteori. Fortsatta mätningar av svenska folkets demokratiopinioner bör kombineras med intervjustudier, fokusgrupper och medborgarpaneler. är verksam som forskare och lärare vid , . Han disputerade med den. Väljarnas uppfattningar av konfliktstrukturen i partisystemet 1956-1996. bedriver han forskning om svensk militär underrättelse- och säkerhetstjänst under det inom ramen för forskningsprojekt om Övervaknings- . Representation from Above. Members of Parliament and Representative Democracy in . Aldershot: Dartmouth. Vilka är dom? I Västsvenska perspektiv. SOM- rapport 17. red. Västsvenskarna tycker om sina kommunpartier. I Västsvenska perspektiv. 17. red. Ett knappt ja till EU. Väljarna och folkomröstningen . Kampen om kärnkraften. Kommunala väljare – finns dom? I Västsvensk opinion. 10. red. I Folkstyrelsens villkor. Betänkande av folkstyrelsekommittén. Röstdelning – en fråga. I Västsvenska perspektiv. 17. red. Den svenska partirymden. Väljarnas uppfattningar av konfliktstrukturen i partisystemet 1956-1996. Questions and Answers in Attitude Surveys: Experiments on Question Form, Wording and Context. Thousand Oaks: . Att rösta med händerna. Om stormöten, folk- omröstningar och direktdemokrati i . Demokrati- utredningens skrift nr 3. Åldersgränser för unga upp till . Rapport från åldersgränsutredningen. : Civil- departementet. Opinionsbildningen vid folkomröstningen . : SOU 1959:10. Person och parti. Studier i anslutning till betänkande Ökat personval., SOU 1993:63. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:55) En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63) Att rösta med händerna. Om stormöten, folkom- röstningar och direktdemokrati i (SOU 1998:85) 4.Gör barn till medborgare! Om barn och demokrati (SOU 1998:97) 5.Det unga medborgarskapet. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:101) 6.Lekmannastyre i experternas tid. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:102) 7.Demokrati på europeisk nivå? (SOU 1998:124) 8.Läsarna och demokratin . Ett brev till det läsande (SOU 1998:134) Exempel och analyser (SOU 1998:155) En intervjubok från Socialtjänst- utredningen (SOU 1998:161) Demokratin möter marknaden. Tre ronder (SOU 1998:164) 12.EU – ett demokratiprojekt? Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:145) 13.Invandrarskap och medborgarskap . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:8) 14.Att slakta ett får i . Om religionsfrihet och demokrati (SOU 1999:9) 15.Etik och demokratisk statskonst . (SOU 1999:13) (SOU 1999:12) 17.Den skyddade provinsen . En essä om demokratins värde och värdighet (SOU1999:22) 18.Lobbning (SOU 1998:146) 19.Demokratin i den offentliga sektorns förändring . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:40) Om domstolarna, lagen och de individuella rättigheterna i (SOU1998:103) 21.Bör demokratin avnationaliseras? (SOU 1999:11) 22.Globaliseringen och demokratin . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:56) 23.Löser juridiken demokratins problem? (SOU 1999:58) (SOU 1999:64) 25.Demokratin och det gemensamma bästa . (SOU 1999:74) 26.Demokratiopinioner (SOU 1999:80) SOU och Ds som ingår nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6430, 113 82 Tel: , Fax: Omslag, foto: , Tiofoto Grafisk formgivning: ,