sou · GNB3123 · 2000-01-01 00:00:00 — Det rör sig både om utövare som uteslutande arbetar med design, men också om sådana för vilka design ingår som en del av arbetsuppgifterna. Exempel på det senare är arkitekter som kan arbeta med utformning av den byggda miljön, men också med utformning av möbler och andra produkter. Konsthantverkare och Industriformgivare () är en yrkesorganisation för konsthantverkare och industriformgivare. Organisationen har cirka 450 yrkesverksamma medlemmar. KIF har alltså både konsthantverkare och industriformgivare som medlemmar, där industriformgivarna ofta har en nära anknyt- ning till konsthantverk, eftersom de företrädesvis arbetar inom textil-, keramik- och glasindustri. I dessa industrier är ofta före- målens estetiska gestaltning mycket central och materialet har en framskjuten roll. Arbetsområdet bland medlemmarna i KIF omfattar exempelvis unika konsthantverksföremål, offentliga utsmyckningar, byggnadselement som keramik där formen är av avgörande betydelse samt bruksföremål som glas och mattor. Den främsta uppgiften för KIF är att arbeta med kulturpolitiska frågor för att förbättra yrkesutövarnas ekonomiska och sociala möjligheter. Organisationen är remissinstans inom sitt område och representerar sina medlemmar i olika andra politiska sammanhang. Eftersom KIF är en förhållandevis liten organisation med knappa resurser samverkar den i flera frågor med Konstnärernas Riks- organisation (KRO). De två organisationerna driver ofta gemen- samma frågor, eftersom deras medlemmars yrkesområden samt sociala och ekonomiska situation har stora likheter. I medlem- marnas intresse driver de två organisationerna frågor som upp- hovsrätt, moms- och andra skattefrågor. De verkar även för att skapa ytterligare samarbetsorgan för bildutövare i form av konst- hantverkare och industriformgivare, men också yrkesutövare som till exempel fotografer och tecknare. KIF arbetar inte direkt mot beställare och konsumenter med marknadsföring av sina medlemmar, eftersom detta är en uppgift som sköts av organi- sationen Konsthantverkscentrum. vill KIF dock få till stånd en nationell arena, där konsthantverk kan presenteras för att höja allmänhetens medvetande om området. () är arkitekternas ideella yrkesorganisation. Organisationen har cirka 4 000 medlemmar och 700 studerandemedlemmar vid de tekniska högskolornas arkitek- tursektioner. Medlemmarna representerar arkitekternas alla yrkes- områden; byggnadsprojektering och byggnadsvård, planläggning och samhällsplanering, projekt- och byggadministration, forskning och undervisning samt förvaltning av den byggda miljön. Arkitekternas yrkesområden förenas av kunskapen och omsorgen om byggnader och bebyggelse, kombinationen av det tekniska och estetiska med det verksamhets- och samhällsinriktade kunnandet samt den speciella samordningsroll, som präglar många delar av arkitektens yrkesutövning. Gemensamt för arkitekter – men också för andra som arbetar med design – är att i ord och bild parallellt arbeta med helheter och detaljer i ett metodiskt skissarbete. menar att god arkitektur är ett helhetsbegrepp där många frågor också rör design och formgivning. är ett forum för utbyte av erfarenhet och kunnande mellan arkitekter samt för utveckling av samarbete mellan arkitekter i olika roller och med andra yrkesutövare. Förbundet agerar också utåt genom kontakt med myndigheter, organisationer, skolor, byggsektorn, massmedia och allmänhet. Det utåtriktade arbetet sker i form av programverksamhet, tävlingar, publikationer, forsknings- och utvecklingsverksamhet, remissarbete, deltagande i seminarier och debatter. Föreningen Svenska Industridesigner () är den svenska yrkes- föreningen för industridesigner. Föreningen har cirka 500 medlem- mar, vilket är merparten av de industridesigner som är verksamma i . Föreningen vill visa att industridesign är en nyckel- kompetens för att estetiskt och funktionellt gestalta produkter så att dessa fungerar för och är attraktiva för användarna. Därmed blir produkterna också konkurrenskraftiga på marknaden och lönsamma investeringar för företagen. Föreningens definition av industriell design är att det innebär formmässig och funktionell gestaltning av produkter, processer eller system utifrån brukarens, miljöns och marknadsekonomins förutsättningar. SID arbetar för att främja utvecklingen av industridesign, informera och öka kunskapen om industridesign, tillvarata design- kårens intressen samt verka för god sammanhållning bland med- lemmarna. SID menar att designeryrket håller på att förändras över hela världen. Dels växer många nya typer av utbildningar fram inom området, dels skapas efterfrågan och möjlighet till nya typer av designtjänster, som enligt SID kan omfatta design av nästan vad som helst – från industridesign och grafisk design till web-design och management design. betonar SID att konkurrensen från utländska stora designbolag – med ett brett spektrum av kompetenser – är kraftig också på den svenska hemmamarknaden. De svenska industridesignkontoren är små i jämförelse med de utländska konkurrenterna och har svårt att hävda sig mot dem. Det ställer krav på SID att medverka i de omvandlingar som design genomgår och på olika sätt förbättra kompetensen hos nuvarande och blivande yrkesverksamma inom industridesignkåren. Dessutom behöver svenska industridesigner profileras tydligare nationellt och internationellt. () är den orga- nisation som företräder inredningsarkitekterna som yrkesgrupp. har cirka 750 medlemmar. Av dessa är 100 studerandemedlemmar och 100 pensionerade inredningsarkitekter. av de i yrkesverksamma inredningsarkitekterna är medlemmar i . Inredningsarkitekterna arbetar främst med den inre arkitekturen, det vill säga byggnaders interiörer. Uppgifterna kan avse design av hela interiörer eller enskilda delar som till exempel möbler. De flesta inredningsarkitekterna arbetar med offentliga miljöer hos företag eller andra organisationer. Ett fåtal av de yrkesverksamma arbetar med privata hemmiljöer. Den främsta uppgiften för är att bidra till att utveckla, tydliggöra och marknadsföra inredningsarkitekternas kompetens och yrkesroll. Det gör organisationen genom ett antal insatser. medverkar i och påverkar grundutbildning och förbereder stude- rande för yrkeslivet. Dessutom arbetar organisationen med kompe- tensutveckling för yrkesverksamma inredningsarkitekter, inom de områden där marknaden kräver en förändrad och delvis förnyad yrkesroll. verkar också för att stärka olika målgruppers posi- tiva attityd till inredningsarkitekter. Det sker bland annat genom att i media och via andra kanaler sprida kunskap om förebildliga projekt och om inredningsarkitekternas kompetens. tillhanda- håller även en kompetensbank, där potentiella uppdragsgivare kan se de olika medlemmarnas individuella kompetenser för att på så sätt få hjälp med att hitta en inredningsarkitekt som passar till den aktuella uppgiften. Utöver dessa insatser samarbetar med ett femtiotal utvalda företag, för utbyte av branschkunskap, gemen- samma kundträffar, utbildning, seminarier och gemensam mark- nadsföring. är en branschorganisation för fristående företag som huvudsakligen är verksamma inom marknadskommu- nikation. Bland medlemmarna finns reklambyråer, designföretag, eventbyråer, PR-byråer, internetbyråer och direktmarknadsförare. Organisationen skiljer sig från de andra yrkesorganisationerna som jag beskriver i denna bilaga, genom att det inte är enskilda yrkes- utövare utan företag som är medlemmar. är ändå värt att nämna i det här sammanhanget, eftersom förbundet är de andra organisationernas huvudsakliga motsvarighet för yrkesgruppen grafiska designer. Men det finns också andra yrkes- grupper hos medlemsföretagen. Förbundet har 350 företagsmed- lemmar av vilka är reklambyråer. Designföretagen som är medlemmar i förbundet är verksamma inom områden som grafisk design, förpackningsdesign, produkt- design, industridesign samt varumärkesdesign eller så kallad Corporate Design som omfattar profilering av hela företag. I Reklamförbunds perspektiv är design ett sätt för företag att gestalta sina strategier. Det handlar om att uttrycka de värde- ringar som ett visst företag står för och förtydliga det som företaget erbjuder sina kunder. Det innebär att man främst utgår från hur designen kommunicerar. verkar för att tillvarata medlemmarnas intressen, öka kunskapen om reklamen och övrig marknadskom- munikation som konkurrensmedel samt att sprida förståelse för reklamens roll i samhället. För att uppnå sina syften arbetar Sve- riges bland annat med utbildning, juridisk råd- givning, tävlingar, myndighetspåverkan, seminarier och genom att vara en virtuell handels- och mötesplats för medier och medie- byråer. Förbundet lägger särskild tonvikt vid att skapa förståelse för design som konkurrensmedel. En central utmaning för förbundet är att medlemmarna möter ökad konkurrens från utlandet, inte minst från . Den brittiska regeringen har gjort en framgångsrik inter- nationell profilering av de inhemska designkontoren. Flera av dessa är dessutom betydligt större än sina svenska konkurrenter och har en bredare sammansättning av kompetenser. Enligt är inte en intern kompetensbredd av avgörande betydelse. Ett mindre företag kan kompensera bredden genom att arbeta i nätverk med andra företag och på så sätt lyfta in de kompetenser som behövs i varje enskilt uppdrag. Däremot menar att den ökade internationella konkurrensen måste mötas genom en tydlig och kraftfull internationell positionering av svensk design.