sou · GNB331 · 2000-01-01 00:00:00 — Ökad information borde ges om dis- ciplinära verksamhet, och stadgarna borde ändras så att disciplinbeslut som hade principiell betydelse eller eljest var av allmänt intresse skulle offentliggöras. De av disciplinkommittén föreslagna ändringarna genomfördes i olika omgångar –1982. utsåg styrelse en ny kommitté för översyn av samfundets disciplinförfarande. Kommittén gjorde bedömningen att alldeles övervägande skäl talade för att handläggningen av disciplinärenden skulle koncentreras till enbart disciplinnämnden och inte som tidigare, delvis handläggas av styrelsen. Kommittén föreslog vidare att man skulle inrätta prövningsavdelningar med vardera tre ledamöter. Kommittén fann att övertygande skäl talade för att muntlig förhand- ling inför nämnden borde utformas enligt en mera kontradiktorisk modell än som varit fallet. Företrädesvis borde sådan muntlig förhandling hållas, när uteslutning kunde komma i fråga. Enligt kommittén borde i sådana ärenden en särskild utanför nämnden stående advokat utses till åklagare i syfte att möjliggöra en obunden prövning från nämndens sida. Rätten till biträde på samfundets bekostnad skulle enligt kommittén begränsas till sådana fall där den allvarligaste påföljden kunde ifråga- komma. Vidare föreslogs införande av en preskriptionsregel som begränsades till sin verkan på så sätt att samfundet alltid har rätt att pröva ett discip- linärende oavsett att preskriptionsfristen löpt ut när anmälan görs, men att samfundet inte gentemot anmälaren har skyldighet att pröva saken, om anmälan inkommer efter preskriptionstidens utgång. Kommittén föreslog också att rätten att utta straffavgift jämte annan disciplinär påföljd skulle utsträckas även till påföljden erinran. Vidare föreslogs att maximibeloppet för straffavgiften skulle bestämmas till . Man övervägde frågan om en höjning av straffavgiftens maximigräns borde medföra att särskild klagorätt infördes, när den beslutade straffav- giften översteg visst belopp. Kommittén beslutade emellertid att inte läg- ga fram något sådant förslag med hänsyn till den möjlighet som finns enligt 50 § andra stycket i stadgarna, att hos styrelsen begära eftergift helt eller delvis av en beslutad straffavgift. Kommittén förordade att ett offentliggörande alltid får ske om påföljd beslutats och att en kortfattad redogörelse för vad som väsentligen varit skälet till beslutet skulle lämnas. Genom lagändringar som trädde i kraft har ansvars- fördelningen mellan samfundets styrelse och disciplinnämnden uttryckli- gen angetts i samfundets stadgar, den maximala straffavgiften höjts från till och disciplinnämnden fått möjlighet att i de fall en erinran inte är påkallad göra ett uttalande om att ett visst förfarande är felaktigt eller olämpligt. När det gäller kritiken i massmedia återfinner man i dagspressen ett par artiklar av (DN och SvD den 26 feb- ruari 1996). I artiklarna upprepas den kritik och de förslag till åtgärder som återfinns i hans motioner. Kritiken riktar sig sålunda huvudsakligen mot att advokater skulle ha medverkat i brottslig verksamhet, främst vanlig ekonomisk brottslighet – skattebedrägerier och andra ekono- miska oegentligheter, men också t.ex. narkotikaaffärer. Av artiklarna framgår emellertid inte närmare i vilken omfattning detta skulle ha skett eller hur den påstådda medverkan gått till. Enligt skulle man kunna komma tillrätta med dessa problem dels genom att komplet- tera bestämmelsen om god advokatsed med en regel om att en advokat också skall avråda klienter från att begå handlingar som strider mot la- gens anda, dels genom att införa en bestämmelse om att majoriteten i disciplinnämnden bör vara samhällsrepresentanter enligt den danska mo- dellen. Enligt ligger i botten av hans engagemang erfaren- heterna från Brottsförebyggande rådets granskning (BRÅ PM 1979:8) och regeringens kommission mot ekonomisk brottslighet (SOU 1984:15). har vidare uppgett att han fått och får mottaga brev och samtal från såväl enskilda personer som anser sig vara lurade eller på annat sätt misshandlade av någon advokat som från advokater som själ- va är missnöjda med tingens ordning. dåvarande ordförande tillbaka- visade kritik i en artikel i samfundets tidskrift katen (nr 2/1995). framhöll i artikeln att det finns flera goda skäl för att advokaterna själva skall bedriva disciplinverksamheten. Han hänvisade härvid bl.a. till att advokater är underkastade samma regler som gäller alla yrkesutövare och andra medborgare, både vad gäller straff och skadestånd och annat, och lyder under samma domstolar osv., att advokaterna har ytterligare regler att följa, de yrkesetiska reglerna, vilka advokaterna på eget initiativ skapat och utvecklat samt att det är och har alltid varit ett egenintresse för advokatkåren att disciplinverk- samheten bedrivs korrekt och effektivt. Advokaten , som var en av ledamöterna i advokat- samfundets kommitté för översyn av disciplinförfarandet , har i ett särskilt yttrande till kommitténs betänkande anfört, att när det gäller uteslutning av ledamot, avgörandet borde hänskjutas till en från samfun- det fristående domstol. Som skäl för detta angav han att man aldrig kan bortse från jävsproblematiken när kolleger och konkurrenter skall fatta beslut i så avgörande frågor. Under den debatt som uppstod i anslutning till kommitténs utredning anförde advokaten , då styrel- seledamot i , i en artikel i (nr 3/96) att samfundet skulle vinna i legitimitet om ordföranden innehade eller hade innehaft chefsdomarställning. framförde med avse- ende på frågan om offentlighet hos samfundet, att det vore bättre att uppgifter som är offentliga hos någon (d.v.s. JK) är det även hos pri- märkällan med hänsyn till de möjligheter till kompletterande information som man kan ge. Byråchefen hos Justitiekanslern föreslog i en artikel i , att offentlighetsprincipen borde göras tillämplig på den disciplinära verksamheten och menade att en sådan åtgärd skulle säkra insynen i verksamheten och därmed också skapa förutsättningar för en bättre information till berörda intressenter. hade en artikelserie om advokater och advokatarvoden (DN samt ). Tidning- en fick med anledning av artikelserien ta emot många samtal, samtliga anonyma, från konsumenter som var missnöjda med handläggningen av ärenden rörande advokatarvodet och i flera fall även med advokatsam- fundets agerande då de fört ärendet dit. Konsumenter som ringde till tid- ningen föreslog att man skulle inrätta en ansvarsnämnd som står fri och utan bindningar till . 1.5Regleringen av advokatväsendet i några andra länder Det finns omkring 3 900 advokater i . Advokater förordnas efter ansökan därom av justitieministern. Den som fått avslag på sin an- sökan kan överklaga justitieministerns beslut hos landsretten. Fastställer landsretten beslutet får sökanden vänta innan nästa prövning kan ske. Advokater har ensamrätt till titeln advokat och skall vara medlemmar av det danska . Advokater har också ensamrätt att föra talan vid domstol, dvs. man har ett advokatmonopol. En förutsättning för att bli advokat är att vederbörande, förutom juristexamen och praktik, har genomgått en särskild teoretisk utbildning och avlagt examen. utarbetar regler för advokaternas plikter m.m. Dessa regler skall godkännas av justitieministern. Styrelsen för , advokatrådet, utövar tillsyn över ad- vokaterna. Under advokatrådet finns regionala styrelser, kretsstyrelser. Finner advokatrådet att en advokat inte har handlat i överensstämmelse med advokatplikterna, kan rådet instämma vederbörande inför advokat- nämnden (advokatnaevnet). Denna nämnd behandlar dels klagomål över kretsstyrelsernas avgöranden i arvodesfrågor, dels som första instans klagomål över advokaters handlingssätt. har skyldighet att orientera advokaterna om principiella avgöranden och om advokatnämn- dens avgöranden rörande god advokatsed. administreras av , som även ställer ett sekretariat till förfogande. har man brutit ut detta sek- retariat från samfundet i övrigt på så sätt att personalen enbart utför ar- betsuppgifter åt nämnden. (har nämndens självständiga status ytterligare markerats genom eget brevpapper!) har utarbetat en vägledning för handläggning av klagomål på advokater. Denna innehåller upplysningar om hur man går tillväga när man vill klaga på en advokat. tillhandhål- ler vidare två formulär, ett för disciplinärenden och ett för arvodesären- den, att fyllas i av den klagande. Ordföranden och två vice ordförande i nämnden skall samtliga vara domare. De utses av Höjesterets president. Därutöver består nämnden av Av dessa utses sex, som inte får vara advokater, av justi- tieministern. De utses efter förslag från de större arbetsmarknads- och konsumentorganisationerna. De återstående nio väljs av advokatsamfun- det bland advokater, som inte är medlemmar av advokatrådet. Ordföran- den är enligt praxis en höjesteretsdommer och viceordförandena lands- dommer respektive byretsdommer. Alla ledamöter väljs åt gången. Vid behandling av ett advokatärende skall en eller flera ordförande deltaga. Vidare skall en eller flera ledamöter som utsetts av justitiemi- nisteriet samt ett antal advokater, som motsvarar antalet deltagande ord- förande och övriga medlemmar tillsammans, deltaga, således lika många advokater som icke-advokater. Nämnden kan arbeta på avdelningar och varje avdelning består av sex ledamöter. Saker av principiell karaktär skall såvitt möjligt behandlas av hela nämnden. Detsamma gäller saker, hvor der kan opstå spörsmål om att frakende en advokat retten til at udöve advokatvirksomhed eller retten til at udföre sager af naermere angivet karakter eller om at ophaeve en fra- kendelse. Nämnden är beslutsför när minst 10 ledamöter är närvarande. En av- delning om sex ledamöter är beslutsför när minst fyra är närvarande. Nämndens möten är i princip inte offentliga men kan i vissa fall vara det. Den berörde advokaten kan i ett disciplinärende kräva att förhand- lingen skall vara offentlig i den omfattning det kan ske utan att någon onödigt kränks. Nämndens avgöranden skall sändas till den berörde advokaten, advo- katrådet och justitieministeriet. I vissa fall kan nämnden offentliggöra beslutet med angivande av den berörde advokatens namn. Om en advo- kat fråntas rätten att utöva advokatverksamhet skall beslutet offentliggö- ras med angivande av advokatens namn, adress och den tid beslutet skall gälla. I övrigt, d.v.s. utan angivande av namn, kan nämnden alltid be- sluta att offentliggöra ett avgörande i ett disciplinärende. Denna möjlig- het har använts med stor försiktighet. att en advokat har åsidosatt sina plikter kan nämnden tilldela advokaten en varning (advarsel) eller tillrättavisning (irettesaettelse) eller ålägga advokaten böter . Nämnden kan vid vite ålägga en advokat att uppfylla en förpliktelse. Nämnden kan vidare, om det bedöms nödvändigt, frånta en advokat ett ärende och låta annan advokat, som godkänts av klienten, slutföra det. Har en advokat gjort sig skyldig till grov eller upprepad överträdelse av sina plikter som advokat, och ger de påvisade förhållandena anledning anta att advokaten inte kommer att utöva advokatverksamhet på ett försvarbart sätt, kan advokatnämnden frånta advokaten rätten att utföra uppdrag eller förrättningar av närmare angiven karaktär eller rät- ten att utöva advokatverksamhet. Förbudet kan omfatta en tidsperiod från 6 månader till eller tills vidare. Klagomål i disciplinärenden skall ges in till advokatnämnden efter det att klaganden fått kännedom om det förhållande som klagomålet gäller. Denna tremånadersfrist gäller även för advokatrådet. Nämnden kan dock behandla även senare inkomna klagomål om det be- finnes rimeligt begrundet. Det som skall vara rimeligt begrundet är inte klagomålet i sak utan fristöverträdandet. Möjligheten att ta upp ett för sent inkommet klagomål används dock sällan av nämnden. Nämnden kan avvisa klagomål, dels från den som inte berörs av sa- ken, dels sådana som är uppenbart ogrundade. Kretsstyrelserna förbereder disciplinärendena på så sätt att de efter skriftväxling avger ett yttrande till nämnden, vilket är internt och vägle- dande för denna. Yttrandet är inte offentligt för parterna medan hand- läggningen av ärendet pågår i nämnden. Efter det att ärendet avgjorts har parterna på begäran möjlighet att få del av kretsstyrelsens yttrande. Beslut av nämnden kan av den berörde advokaten överklagas till landsretten, som kan stadfästa, upphäva eller ändra avgörandet. Däremot har en anmälare inte rätt att överklaga nämndens beslut. Landsrettens beslut kan överklagas till Höjesteret. inkom 820 disciplinärenden till nämnden. 261 ärenden avvisades genom ordförandebeslut. 12 ärenden överklagades till lands- retten. Inte i något fall fråntog nämnden advokat rätten att utöva advo- katverksamhet. 443 ärenden behandlades av nämnden. Den typiska sanktionen är böter, 2 500–, men högre (). Hälften av klagomålen kom från advokatens klient, från motparten, från motpartens advokat, från tredje- man, från annan advokat och från advokatrådet. Det finns cirka 3 600 praktiserande advokater i . En del av dessa är medlemmar i . Medlem- skapet är frivilligt och det finns inte något krav på att man skall vara medlem i föreningen för att få använda advokattiteln. För att bedriva advokatverksamhet krävs emellertid tillstånd. Sådant utfärdas av Til- synsrådet for advokatvirksomhet, som också auktoriserar advokatfull- mäktige och utför löpande kontroll av advokaters verksamhet. Rådet är ett fristående och oavhängigt organ. De flesta avgöranden av kan överklagas till Advokatbe- villingsnemnden. Klagomål på advokater behandlas av en central och fristående Disip- linaernemnd. Klagomål på medlemmar i skall dock först behandlas av föreningens regionala disiplinaerutvalg. För att få tillåtelse att vara advokat vid Höjesterett måste vederbö- rande förutom advokattillstånd ha viss i domstolloven närmare angiven praktisk erfarenhet samt skall vidare ha avlagt ett prov inför Höjesterett. De olika nämndernas sammansättning for advokatvirksomhet består av tre ledamöter. Ordföran- den skall vara advokat. En ledamot skall vara av staten auktoriserad re- visor. Ledamöterna utnämns av kungen för en period . Disiplinaernemnden består av fem ledamöter. Ordföranden skall vara domare och två av ledamöterna advokater. Två av ledamöterna skall varken vara domare eller advokater, men bör vara jurister. När det gäller utseende av advokatledamöterna inhämtas förslag från Den Norske Ad- vokatforening. Advokatbevillingsnemnden består av tre ledamöter; en domare samt ordförandena i och Disiplinaernemnden. Medlemmarna av Advokatbevillingsnemnden och Disiplinaer- nemnden utnämns av kungen i statsrådet för en period . De två nämnderna är fria och oavhängiga organ. Advokattillstånd (Advokatbevillning) Ärenden om advokattillstånd behandlas och avgörs av for advokatvirksomhet. För att erhålla advokattillstånd krävs juridisk ämbetsexamen och praktik som advokatfullmäktig, domarfullmäktig, polisfullmäktig, allmän åklagare eller universitetslärare i rättsvetenskap. Det ställs vidare krav på processerfarenhet samt genomgången advokatkurs. Hederlig vandel skall dokumenteras genom intyg från lokal polismyndighet. beslut att inte bevilja en sökande advokattillstånd kan överklagas till Advokatbevillingsnemnden, som är sista instans i ett så- dant ärende. Advokatbevillingsnemnden kan återkalla ett advokattillstånd. för återkallelse kan vara brott mot plikter i domstolloven eller underlåtel- se att – på anmodan av något av kontrollorganen – ge tillfredsställande förklaring om advokatverksamheten. Advokattillståndet kan vidare åter- kallas när en advokat gjort sig skyldig till någonting som gör honom olämplig eller ovärdig att driva advokatverksamhet. I de fall Advokatbe- villingsnemnden finner att återkallelse inte skall ske, kan nämnden i stället meddela vederbörande advokat tillrättavisning eller varning. Advokatbevillingsnemndens beslut om återkallelse av advokattill- stånd kan prövas av domstol. for advokatvirksomhed handlägger även ärenden om aukto- risation av advokatfullmäktige. Varje advokat som utövar advokatverksamhet har rätt att ha en auk- toriserad fullmäktig som kan träda i hans ställe i rättegång. Fullmäktigen skall ha juridisk ämbetsexamen samt kunna uppvisa intyg om oförvitlig- het från lokal polismyndighet. Det är principalen som ansöker hos Til- synsrådet om att få kandidaten auktoriserad som fullmäktig för sig. En fullmäktig kan auktoriseras för flera advokater och en advokat kan sam- tidigt ha flera fullmäktige, dock inte flera än att han kan följa upp dem på ett tillfredsställande sätt. Klagomål på advokater behandlas av en central och fristående nämnd, Disiplinaernemnden. Disiplinaernemnden handlägger klagomål som avser handlande i strid mot god advokatsed eller i övrigt i strid mot domstolloven. Nämnden handlägger även arvodesärenden. En advokat som har uppträtt i strid mot god advokatsed eller i övrigt mot domstolloven eller annan lag kan erhålla en tillrättavisning (irettesettelse). I allvarligare fall kan vederbörande meddelas en varning (advarsel). I de fall nämnden finner att en advokat begärt ett för högt arvode, kan nämnden fastställa vad som är rimligt. Nämnden kan vidare ålägga en advokat, som mottagit ett för högt belopp, att återbetala det överskjutande beloppet. att ett advokattillstånd bör återkallas hänskjuts ärendet till Advokatbevillingsnemnden. Klagomål på advokater som är medlemmar i rening skall först framläggas inför föreningens regionala disciplinaerut- valg. Avgöranden av kan därefter bringas inför Disiplinaernemnden. För advokater som inte är medlemmar i föreningen framställs klagomålet direkt till Disiplinaernemnden såvida inte den berörde advokaten samtycker till att ärendet först behandlas av Den Norske Advokatforenings regionale utvalg. Disiplinaernemndens avgöranden kan inte överklagas. –1996 återkallades cirka fem advokattillstånd . återkallades elva tillstånd, varav ett på grund av straff- bara förhållanden. Under erhöll cirka 60 advokater tillrätta- visning eller varning. Det finska advokatväsendet är i allt väsentligt organiserat som det svenska. Liksom i har man också en justitiekansler som utövar viss tillsyn. Den som har avlagt juristexamen och som har förvärvat erforderlig skicklighet och praktisk erfarenhet kan erhålla medlemskap i . Dessutom krävs, enligt förbundets stadgar, att veder- börande avlagt en särskild advokatexamen. Titeln advokat får i endast användas av den som är medlem i . Tillsynen av advokaterna ankommer i första hand och huvudsakligen på advokatförbundets egna organ. Vid sidan av styrelsen finns det en disciplinnämnd. Nämnden består av dels advokater, dels två personer som inte tillhör advokatkåren. Tillsyn utövas också av Justitiekanslern som bevakare av det allmännas intressen. Den enskilde kan vända sig antingen till advokatförbundet eller till Justitiekanslern om han anser att en advokat har försummat sin plikt eller förfarit i strid med god advokat- sed. Det finns 1 370 advokater i . Advokat är den som i egenskap av medlem i allmänna advokat- förening () införts i advokatregistret. Advokat- förbundets styrelse beslutar i ärenden om inträde i förbundet. Som advokat får endast antas den som är finsk medborgare eller medborgare i någon annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbets- området som har fyllt och som 1)är känd för redbarhet samt i fråga om övriga egenskaper och levnads- sätt är lämplig att utöva advokatverksamhet, 2)har avlagt sådana kunskapsprov som medför behörighet till domar- tjänst i samt förvärvat den skicklighet som krävs för utövan- de av advokatverksamhet och sådan praktisk erfarenhet som före- skrivs i advokatföreningens stadgar, samt 3)råder över sig och sin egendom. Den sökande skall även avlägga en särskild examen i den ordning som godkänts av justitieministeriet och som visar att han har tillräckliga kun- skaper om de lagstadganden och anvisningar som gäller i advokatverk- samhet samt vad som krävs för god advokatsed. Den som uteslutits ur advokatföreningen kan, förflutit från uteslutningen, efter ansökan på nytt antas som medlem av förening- en. avgör och handlägger disciplinära ärenden. Beslut som gäller uteslutning av en medlem skall fastställas av styrelsen. , som utses av advokatförbundets delegation, består av en ordförande och åtta andra ledamöter. Två av ledamöterna får inte tillhö- ra advokatkåren. Utlåtande från justitieministeriet om deras lämplighet skall inhämtas före valet. Disciplinära ärenden och övriga övervakningsärenden har särskilts från varandra. Såsom disciplinära ärenden handläggs klagomål från advokaternas huvudmän samt yrkanden från Justitiekanslern och underrättelser från domstolarna. Disciplinära ärenden behandlas av disciplinnämnden. Öv- riga klagomål samt misstankar och förmodanden om att någon har åsi- dosatt sina förpliktelser som advokat upptas till behandling i förbunds- styrelsen som övervakningsärenden. Som övervakningsärenden be- handlas således även klagomål över motpartens ombud. Styrelsen kan antingen besluta att ett övervakningsärende inte skall föranleda någon åtgärd eller hänskjuta ärendet till disciplinnämnden. Det disciplinära förfarandet slutförs även om advokaten utträder ur advokatförbundet. Om advokaten befinnes ha åsidosatt sina plikter ges ett utlåtande om vilken påföljd han hade varit förtjänt av. Om det konstateras att en advokat har åsidosatt sina plikter skall han dömas till disciplinstraff. Dessa är anmärkning, varning, offentlig var- ning och uteslutning ur förbundet. En advokat som i sin verksamhet uppsåtligen gör orätt eller förfar ohederligt och därigenom gör sig skyldig till en grov förseelse, skall ute- slutas ur förbundet. I de fall omständigheterna är förmildrande kan han i stället tilldelas en varning. För lindrigare förseelser, t.ex. överträdelser av lag eller avtal, gär- ningar eller försummelser som strider mot någon sedvanerättslig norm eller annat åsidosättande av plikterna, är påföljden varning eller anmärk- ning. Om omständigheterna är försvårande skall advokaten uteslutas ur förbundet. Om det finns någon särskild orsak, kan det beslutas att en varning skall meddelas offentligt. Om disciplinnämnden anser att en advokat, utan att han gjort sig skyldig till någon egentlig disciplinär förseelse, har förfarit inkorrekt, kan nämnden uppmärksamma advokaten på det rätta förfarandet. De allmänna åklagarna skall, om en advokat står åtalad för ett brott som är ägnat att inverka på hans behörighet som advokat eller att sänka aktningen för advokatkåren, underrätta Justitiekanslern om åtalet och domstolens avgörande. Åklagarna skall också till Justitiekanslern sända in kopior av beslut om att inte väcka åtal eller åtalseftergift som gäller advokater. inkom från åklagarna tre meddelanden till Justitiekanslern om åtal som var riktade mot advokater. inkom åtta sådana meddelanden till Justitiekanslern. Justitiekanslerns tillsyn över advokaterna Justitiekanslern övervakar att advokaterna fullgör sina förpliktelser som advokater. Han kan inte ålägga disciplinstraff, men det anses att han i samband med beslut i ärende om klagomål mot advokater kan uttala sin uppfattning om det sätt på vilket en advokat har skött ett uppdrag och sålunda genom att uppmärksamma advokaten på det rätta förfarandet främja god advokatsed. Klagomål mot advokater, i vilka Justitiekanslern finner sannolika skäl för åtgärd hänskjuts till advokatförbundet. Justitiekanslern kan sålunda ta initiativ till disciplinärt förfarande. På yrkande av Justitiekanslern upptas ärenden som anhängiggjorts hos advokatförbundet till behandling av förbundets disciplinnämnd. Endast Justitiekanslern har obegränsad rätt att söka ändring i ett dis- ciplinärende. En advokat som varit föremål för disciplinärt förfarande har rätt att söka ändring endast om han tilldelats offentlig varning eller uteslutits ur advokatförbundet. Överklagande skall göras till hovrätt.