sou · GNB315 · 2000-01-01 00:00:00 — Hyresvärdens samtycke skulle emellertid behövas, om anpassningen var omfattande och berörde planlösning eller gemensamma utrymmen. Förslaget har ännu inte genomförts. Det finns enligt regeringens mening anledning att ytterligare överväga förslaget. Prövningen av hyres- och arrendemål Utredaren skall pröva om hyres- och arrendenämnderna organisatoriskt kan föras samman med tingsrätterna. Utredaren skall lämna förslag till de regler som därvid kan behövas. Utredaren skall också utforma de regler som krävs för en enhetlig instansordning och mer enhetliga förfaranderegler när det gäller hyres- och arrendemål. kommer att få i uppdrag att utreda de organisatoriska och personella frågor som blir följden av det nya systemet. Om nämnder och tingsrätter samordnas organisatoriskt, upphör nämnderna att vara självständiga myndigheter och nämndernas verksamhet och personal förs över till tingsrätterna. Tills vidare bör - i avvaktan på resultatet av arbete - den organisatoriska samordningen bara beröra de tingsrätter inom vars domkrets de nuvarande nämnderna är belägna. En sådan lösning har såväl praktiska som personalmässiga fördelar. Utredaren skall överväga om den organisatoriska samordningen bör föranleda ändring av övriga tingsrätters behörighet att pröva hyres- och arrendetvister. Det innebär således att utredaren skall ta ställning till om endast de tingsrätter med vilka nämnderna samordnas skall vara behöriga att ta upp hyres- och arrendetvister eller om även övriga tingsrätter skall vara behöriga att ta upp sådana tvister. En organisatorisk samordning mellan hyres- och arrendenämnder och tingsrätter innebär att avgöranden i hyres- och arrendemål kan överklagas från tingsrätt till den hovrätt under vilken tingsrätten hör. Utredaren skall undersöka om den nuvarande regleringen när det gäller förbud mot överklagande (jfr 12 kap. 70 § andra stycket och 8 kap. 31 § andra stycket jordabalken) är väl avgränsad eller om vissa ärendetyper bör läggas till eller tas bort. Utredaren skall också överväga i vad mån krav på prövningstillstånd bör gälla i hovrätt för övriga ärendetyper. För att prejudikatbildningsfunktionen skall bevaras bör målen kunna överklagas till . Nackdelarna med den förlängda instanskedjan kan motverkas genom regler om att hovrätts avgörande i princip inte får överklagas till men att hovrätten, om den anser att det finns en prejudikatfråga i målet, skall kunna ge tillstånd till överklagande till (fullföljdsförbud med ventil; jfr prop. 1988/89:78 s. 32 ff). Ett problem är att arrendetvister klandras till fastighetsdomstol som de tingsrätter som skall samordnas med arrendenämnd med ett undantag (tingrätten i ) är fastighetsdomstol. Problemet kan lösas genom att klanderinstitutet avskaffas så att målen får överklagas till hovrätt i stället. Vissa ärendetyper kan undvaras Utredaren skall överväga om bestämmelserna att en nämnd kan medla och fungera som skiljenämnd i hyres-, arrende- och bostadsrättstvister (jfr 1 § första stycket 1 och 4 samt 4 § första stycket 1 och 5 nämndlagen) kan upphävas. Antalet sådana ärenden är så vitt känt litet och det är således fråga om förfaranden som inte är så efterfrågade. När det gäller medling beträffande lokal är antalet ärenden större eftersom medling är obligatorisk i vissa fall enligt 58 och 58 a §§ hyreslagen. Den obligatoriska medlingen beträffande lokal bör tas bort; parterna bör kunna vända sig till domstol enbart när det verkligen behöver fattas ett beslut, t.ex. vid uppskov med avflyttning (59 § hyreslagen). Utredaren skall vidare undersöka om ytterligare någon eller några av de uppgifter som åligger nämnderna kan begränsas, undvaras eller föras över till någon annan myndighet. Om nämnderna integreras fullständigt med tingsrätterna, skall de positiva inslagen i nämndprocessen behållas. Det innebär att intresseledamöter som huvudregel skall delta vid prövningen och att det även skall gälla vissa särskilda förfaranderegler för hyres- och arrendemål. Regleringen bör således även i fortsättningen ha inslag av obligatorisk muntlighet och medling (jfr 9 och 12 §§ nämndlagen). Den nuvarande ordning som innebär att parterna står för sina egna rättegångskostnader bör i princip bevaras. Det är också viktigt att den snabbhet som kännetecknar nämndförfarandet bevaras. I övrigt kan en utgångspunkt vara att lagen (1996:242) om domstolsärenden skall gälla för de ärenden som handläggs enligt nämndlagen. Utredaren skall överväga om någon eller några ärendekategorier hanteras bättre enligt regler än enligt ärendelagens eller om de mål som handläggs enligt i stället bör prövas enligt ärendelagens regler. Vidare skall utredaren undersöka om det behövs specialregler av sådant slag som i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i . Indirekt besittningsskydd vid lokalhyra Utredaren skall, med beaktande av den tidigare redovisade kritiken, undersöka hur jämförelseprövningen enligt 57 a § hyreslagen i praktiken går till. Om undersökningarna ger skäl för det, skall utredaren överväga på vad sätt bestämmelsen bör ändras. Utredaren bör därvid beakta att liknande bestämmelser om jämförelseprövning finns även beträffande bostadshyra (55 § hyreslagen) och arrendeavgift vid anläggningsarrende (11 kap. 5 a § jordabalken). Någon ändring av dessa bestämmelser bör emellertid inte övervägas . Utredaren skall i detta sammanhang också överväga om det finns anledning att föreslå någon ändring i reglerna om storleken av den ersättning som skall utgå i fall av förlängningsvägran enligt 58 b § hyreslagen. Under alla förhållanden skall utredaren lämna förslag till hur de aktuella bestämmelserna skall ändras med hänsyn till den nya hyresprocess som utredaren kan komma att föreslå. Utredaren skall se över förutsättningarna för att vid tillämpningen av 19 § hyreslagen bestämma lokalhyra enligt "annan beräkningsgrund". Utredaren skall undersöka om utvecklingen , då treårsgränsen infördes, ger anledning att nu ompröva denna gräns. I övrigt skall en utgångspunkt vara att de möjligheter som enligt gällande rätt finns att avtala om ersättning enligt bränsle-, va- och elklausuler eller att avtala om s.k. omsättningshyra skall finnas kvar. Det finns inte heller skäl att ändra förutsättningarna att få bestämma hyran genom en skriftlig överenskommelse mellan å ena sidan hyresvärden eller hyresvärden och en organisation av fastighetsägare i vilken hyresvärden är medlem och å andra sidan en organisation av hyresgäster. Förtida uppsägning av lokalhyresavtal vid dödsfall Utredaren skall undersöka behovet av en särskild regel om rätt till förtida uppsägning av lokalhyresavtal på grund av hyresgästens dödsfall. Om ett sådant behov konstateras, skall utredaren lämna förslag till ny reglering. Hyresgästens ställning då lägenheten har förstörts genom en olyckshändelse m.m. Utredaren skall se över reglerna om vad som gäller då en lägenhet har förstörts genom en olyckshändelse m.m. Om utredaren finner att lokal- eller bostadshyresgästernas ställning i den angivna situationen behöver stärkas, skall olika tänkbara lösningar övervägas, t.ex. en återflyttningsrätt för hyresgästen. Besittningsskydd för bostadshyresgäster vid s.k. blockuthyrning Utredaren skall pröva om det är lämpligt att en hyresgäst som i andra hand hyr en bostadslägenhet genom s.k. blockuthyrning i förhållande till sin hyresvärd omfattas av reglerna om besittningsskydd i samma omfattning som en hyresgäst som hyr direkt av fastighetsägaren. Om utredaren anser att ett sådant besittningsskydd skall finnas, skall utredaren lämna förslag till nödvändiga lagändringar. Utredaren skall, med beaktande av de tillkännagivanden som gjorde i samband med de senaste ändringarna i hyreslagen (se bet. 1996/97:BoU5 och rskr. 1996/87:143), överväga den närmare utformningen av de sanktioner som bör kunna riktas mot den hyresvärd som inte följer reglerna om hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbeten. Utredaren skall därvid särskilt uppmärksamma de problem som bostadsutskottet har pekat på. Utredaren skall också ta ställning till om, och i så fall i vilken utsträckning, en otillåten ombyggnadsåtgärd som blir bestående skall påverka hyran. Utredaren skall också utvärdera hur bestämmelsen om uppsägning inför en större ombyggnad (46 § första stycket 4 hyreslagen) har tillämpats i praktiken. Därvid skall utredaren ägna särskild uppmärksamhet åt eventuella skillnader i tillämpningen mellan tiden före och efter ikraftträdandet av de nya reglerna om hyresgästinflytande vid ombyggnad. Om utvärderingen ger anledning till det, skall utredaren lägga fram förslag till reglering som begränsar hyresvärdens möjligheter att säga upp hyresavtal med anledning av en större ombyggnad. Utredaren skall vidare lägga fram förslag till en lagreglering som gör det möjligt att få en förhandlingsordnings bestånd prövad utan samband med en tvist om införande eller slopande av en förhandlingsklausul. Frågan om införande av en rätt till förhandlingsersättning enligt hyresförhandlingslagen för hyresgästorganisation skall på nytt prövas av utredaren. Det bör därvid, mot bakgrund av regeringens tidigare ställningstagande, vara en naturlig utgångspunkt att en eventuell rätt till en sådan ersättning inte konstrueras i enlighet med det förslag som hyreslagstiftningsutredning lade fram. Utredaren bör vid sina överväganden, utöver vad som förts fram av hyresmarknadens parter, särskilt beakta intresset av att hyresförhandlingssystemet även i fortsättningen innehåller tillräckliga incitament för en förhandlingsordnings parter att inom rimlig tid uppnå en förhandlingsöverenskommelse. Om utredaren finner att en rätt till förhandlingsersättning bör införas, skall utredarens förslag vara så utformat att det blir en rimlig balans mellan förhandlingsordningens parter när det gäller deras skyldigheter i ett sådant system. Ett eventuellt förslag måste också innefatta garantier för de enskilda hyresgästernas rättsskydd. Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt Utredaren skall utvärdera vilka effekter sänkningen av de tidigare berörda majoritetskraven har fått i praktiken, dels för de hyresgäster som inte deltar i en ombildning och dels för hyresmarknaden i allmänhet. Om utvärderingen ger skäl för det, skall utredaren överväga ändringar i de aktuella bestämmelserna. Utredaren skall mot bakgrund av hyreslagskommittés överväganden ta ställning till om det för särskilda fall finns behov av en ordning med interimistiska beslut eller liknande när det gäller tvister om hyra. Slutligen skall utredaren ta ställning till förslag till en ny bestämmelse i hyreslagen om handikappanpassning av lägenhet. Därvid skall utredaren beakta det utrymme som redan enligt gällande rätt finns för en hyresgäst att utföra vissa ändringsåtgärder. Om utredaren anser att en ny bestämmelse bör införas, skall utredaren också överväga vilka möjligheter hyresgästen bör ges att vidta ändringsåtgärder trots att hyresvärden motsätter sig det. Att beakta i övrigt för utredaren Utredaren skall i ett delbetänkande redovisa sina förslag när det gäller prövningen av hyres- och arrendemålen. Uppdraget i övrigt skall redovisas . I den mån uppdraget avseende hyreslagstiftningen berör frågor som har samband med den nya ordningen för prövning av hyres- och arrendetvister, skall utredarens förslag i dessa delar redovisas som förslaget till nytt system för prövning av hyres- och arrendemål. För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittér och särskilda utredare angående redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredaren skall hålla sig underrättad om (Ju 1996:10) arbete. Hyres- och arrendenämndernas verksamhetsområden och de kommuner som tidigare ingick i och som tidigare ingick i Personal vid hyres- och arrendenämnderna1 1Uppgifterna lämnade av och avser antalet anställda vid respektive myndighet . Även anställda som arbetar deltid eller som är tjänstlediga innefattas. Timavlönade pensionärer innefattas däremot inte. 2I denna kategori ingår administrativ direktör, administratör, sekreterare, registrator, registratorsassistent, arkivassistent och expeditionsvakt. 3Av de elva hyresråden är tre assessorer vid hovrätt eller kammarrätt. 4 i fungerar som hyresråd i . Avgjorda ärenden vid hyres- och arrendenämnderna5 Avgjorda ärenden vid landets samtliga hyres- och arrendenämnder Avgjorda ärenden vid respektive nämnd 5 Uppgifterna har hämtats från statistiksystem för hyres- och arrendenämnderna. Avgjorda ärenden vid landets samtliga hyresnämnder Andel (%) av Hyreslagen (12 kap. jordabalken) Medling eller skiljedom i hyrestvist (69 §) Åtgärdsföreläggande / förlängd tid för åtgärd (11 § 1 st 5 och 16 § 2 st) Överlåtelse av bostad till samboende (34 §) Lägenhetsbyte (35§) Överlåtelse av lokal (36 §) Upplåtelse i andra hand av bostadslägenhet (40 §) Avstående från besittningsskydd till bostad (45 § 2 st) Förlängning av hyresavtal (49 §) Ändring av hyresvillkor (54 §) Avstående från besittningsskydd till lokal (56 § 2 st) besittningsskydd (58 och 58 a §§) Uppskov med avflyttning från lokal (59 §) Skadestånd för minskat bruksvärde (24 a §) Föreläggande att lämna ut uppgifter om hyra (64 §) Återbetalning av hyra / fastställande av hyra (55 d §) Upplåtelse i andra hand av lokal (40 §) Övriga ärenden enligt hyreslagen Medling eller skiljedom i bostadsrättstvist Övriga ärenden enligt bostadsrättslagen Ansökan om särskild förvaltning (2 §) Övriga ärenden enligt bostadsförvaltningslagen Andel (%) av Övriga ärenden enligt bostadssaneringslagen Lagen om förvärv av hyresfastighet Tillstånd att förvärva hyresfastighet (1 §) Tillstånd att förvärva aktie eller andel i handelsbolag (9 Övriga ärenden enligt förvärvslagen Lagen om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till Hembudsskyldighet (6 §) Överlåtelsetillstånd (12 §) Övriga ärenden enligt ombildningslagen Fråga om förhandlingsordning / förhandlingsklausul (2, 9 och 13 §§) Prövning av förhandlingsöverenskommelse (22 §) Ändringar av hyresvillkoren ( 24 §) Övriga ärenden enligt hyresförhandlingslagen Avgjorda ärenden vid landets samtliga arrendenämnder Andel (%) av Medling eller skiljedom i arrendetvist Jordbruksarrende (9 kap. jordabalken) Förlängning av arrendeavtal och / eller ändring av arrendevillkor beträffande jordbruksarrende (9:10) Byggnadsskyldighet eller ny täckdikning (9:17 a, 18 Dispensärenden (9:2, 3, 7 och 17) Bostadsarrende (10 kap. jordabalken) Förlängning av arrendeavtal och / eller ändring av arrendevillkor beträffande bostadsarrende (10:6a) Dispensärenden (10:2, 3, 4 och 7) Anläggningsarrende (11 kap. jordabalken) Medling beträffande arrendators besittningsskydd (11:6 och 6 a) Dispensärenden (11:2) Uppskov med avträdet (11:6 b) Förlängning av arrendeavtal och / eller ändring av arrendevillkor beträffande fiskearrende (5 § 2 st) Dispensärenden (3,4,5 och 6 §§) Lagen om arrendators rätt att förvärva arrendestället Samtliga till lagen hänförliga ärenden beträffande Samtliga till lagen hänförliga ärenden beträffande Samtliga till jaktlagen hänförliga ärenden Övriga ärenden som handläggs av arrendenämnd Avgörandena vid landets samtliga hyresnämnder Andel (%) Ärenden som avgjordes inför fullsutten nämnd Ärenden som avgjordes av ordföranden Avgjorda efter muntlig förhandling respektive utan Ärenden som avgjordes efter muntlig förhandling Ärenden som avgjordes utan muntlig förhandling Avgörandena vid landets samtliga arrendenämnder Andel (%) av Ärenden som avgjordes inför fullsutten nämnd Ärenden som avgjordes av ordföranden Avgjorda efter muntlig förhandling respektive utan Ärenden som avgjordes efter muntlig förhandling Ärenden som avgjordes utan muntlig förhandling Genomsnitts- och medianålder på vissa mål och ärenden6 Genomsnitts- och medianålder (månader) på avgjorda ärenden vid landets samtliga hyres- och arrendenämnder Åtgärdsföreläggande / förlängd tid för åtgärd (11 § 1 st 5 och 16 § 2 st hyreslagen) Upplåtelse i andra hand av bostadslägenhet (40 § hyreslagen) Förlängning av hyresavtal (49 § hyreslagen) Ändring av hyresvillkor(54 § hyreslagen) Medling beträffande lokalhyresgästs besitt- ningsskydd (58 och 58 a §§ hyreslagen) 6 Uppgifterna har hämtats från statistiksystem för hyres- och arrendenämnderna. (22 § hyresförhandlingslagen) Ändring av hyresvillkor enligt hyresförhand- lingslagen (24 § hyresförhandlingslagen) Förlängning av arrendeavtal och / eller jordbruksarrende (9 kap. 10 § jordabalken) Samtliga ärenden vid hyresnämnderna Samtliga ärenden vid arrendenämnderna 8 och 107 och 8 Genomsnitts- och medianålder (månader) på vissa ärenden vid landets samtliga tingsrätter FT-mål inkl hyrestvister som överlämnats Hyrestvister som inletts i tingsrätt (FT-mål)8 T-mål inkl hyrestvister som överlämnas från Hyrestvister som inletts i tingsrätt (T-mål)10 Samtliga tvistemål exklusive FT-mål och Innefattar samtliga mål om betalningsföreläggande och vanlig handläggning som överlämnats från kronofogdemyndighet. Med hyrestvist avses mål enligt 12 kap. jordabalken. Därvid innefattas bl.a. betalning av hyra, förverkande av hyresrätt och ersättning enligt 12 kap. 58 b § 1.Enligt 58 och 58 a §§ hyreslagen skall en uppsagd lokalhyresgäst som inte vill lämna lägenheten utan att få ersättning enligt 58 b § hyreslagen ansöka vid hyresnämnd om medling från uppsägningen. kortfattat beskriva hur nämnden brukar handlägga dessa ärenden? Vid hur stor andel av det totala antalet medlingsärenden enligt 58 och 58 a §§ hyreslagen som nämnden har handlagt har det vid det inledande sammanträdet förelegat någon egentlig tvist mellan parterna? 3.Hur många yttranden enligt 12 a § nämndlagen har hyresnämnden avgett under vart och ett av ? 4.Vilken betydelse för parterna har enligt nämndens uppfattning de yttranden enligt 12 a § nämndlagen som nämnden avgett? 5.Enligt 57 a § hyreslagen skall en krävd hyra inte anses skälig om den överstiger den hyra som lokalen vid hyrestidens utgång kan antas betinga på öppna marknaden (marknadshyra). Vidare anges att när marknadshyran bestäms skall främst beaktas hyran för närmast jämförliga lokaler på orten. I förarbetena till bestämmelsen (prop 1987/88:146 s. 22 och 46) anförs att om det inte finns några i grova drag jämförliga lokaler får marknadshyran bestämmas genom en mer fri värdering. Hur stor andel av de yttranden om marknadshyra enligt 12 a § nämndlagen som nämnden avgett har grundats på en direkt jämförelseprövning respektive på en mer fri värdering? 6.Om nämnden har avgett yttranden som har grundats på en mer fri värdering av marknadshyran - vad har då orsaken varit till att nämnden inte grundat sin bedömning på en direkt jämförelseprövning, som lagen som huvudregel föreskriver? 7.Enligt utredningens direktiv (dir. 1997:97) bör den obligatoriska medlingen enligt 58 och 58 a §§ hyreslagen tas bort. Enligt direktiven kan detta också medföra att möjligheten till yttrande enligt 12 a § nämndlagen tas bort. Vad har på systemet med obligatorisk medling och möjlighet till yttrande ? Kan ett sådant system slopas och bör det ersättas med ett annat förfarande och i så fall vilket? 8.Vad har de ärenden angående fristående medling (69 § hyreslagen och 1 § 1 st 1 p och 4 § 1 st 1 p nämndlagen) som hyresnämnden och arrendenämnden har handlagt handlat om för frågor? 9.Enligt 56 § andra stycket hyreslagen är överenskommelser om villkor som strider mot 57-60 §§ gällande. Har överenskommelsen träffats innan hyresförhållandet varat i följd, gäller den dock endast om den godkänts av hyresnämnden. ange vad det normalt är för typ av överenskommelser som nämnden brukar godkänna? 10.Enligt direktiven skall utredningen överväga om vissa ärendekategorier kan tas bort helt. Vad har på om följande ärendekategorier slopas? -godkännande av avstående från besittningsskydd för bostäder -godkännande av avstående från besittningsskydd för lokaler 11.Finns det några ärendekategorier som handläggs vid hyresnämnden eller arrendenämnden - utöver de i frågan 10 uppräknade - som kan övervägas att slopas och i så fall vilka? Enkät till hyresvärdar, fastighetsägareföreningar och hyresgästföreningar 1.I 58 och 58 a §§ hyreslagen finns bestämmelser om hur en lokalhyresvärd respektive en lokalhyresgäst skall agera om han eller hon vill få till stånd en ändring av hyresvillkoren. Av bestämmelserna framgår bl.a. att den som vill ändra hyresvillkoren måste säga upp avtalet och i samband med uppsägningen underrätta motparten om de villkor som han eller hon kräver för att förlänga hyresförhållandet. Kan hyresvärden/föreningen kortfattat beskriva hur en part som vill få till stånd en villkorsändring i praktiken brukar agera? 2Enligt 58 och 58 a §§ hyreslagen skall en lokalhyresgäst som inte vill lämna lägenheten utan att få ersättning enligt 58 b § hyreslagen ansöka vid hyresnämnd om medling från uppsägningen. Av 12 a § nämndlagen framgår att nämnden kan avge yttrande om bl.a. marknadshyra. Vilken betydelse har bestämmelserna om medling och yttrande för parternas benägenhet att ingå förlikning? Vilken betydelse har nämndens agerande under medlingen för parternas möjlighet att träffa förlikning? 3Enligt uppgifter som utredningen har inhämtat från vissa hyresnämnder avger nämnderna yttranden enligt 12 a § nämndlagen förhållandevis sällan. Företrädare för i har uppgett att nämnden, som handlägger cirka 1500 medlingsärenden, endast avger 10-20 yttranden (utredningen är medveten om att samtliga medlingsärenden som nämnden handlägger inte avser sådana frågor som nämnden kan avge yttrande över). Vad är orsaken till att parterna begär yttranden i så förhållandevis liten utsträckning som uppgifterna från i tyder på? 4 Vilken betydelse för parternas handlande har ett yttrande enligt 12 a § nämndlagen? 5Brukar hyresgästerna även i de fall då yttrande om marknadshyra enligt 12 a § nämndlagen inte har avgetts fordra ersättning / väcka talan om ersättning på grund av att oskäliga hyresanspråk har framställts? Om svaret är ja - i vilken utsträckning brukar parterna fordra ersättning utan att ha inhämtat yttrande och varför har i dessa fall yttrande inte inhämtats? 6Har hyresvärden/föreningen några synpunkter utöver de som kan ha framkommit genom svaren på frågorna 1-5 på reglerna om uppsägning, obligatorisk medling och yttrande? Kan ett sådant system slopas och bör det ersättas med ett annat förfarande och i så fall vilket? 7Enligt 57 a § hyreslagen skall en krävd hyra inte anses skälig om den överstiger den hyra som lokalen vid hyrestidens utgång kan antas betinga på öppna marknaden (marknadshyra). Vidare anges att när marknadshyran bestäms skall främst beaktas hyran för närmast jämförliga lokaler på orten. I förarbetena till bestämmelsen (prop. 1987/88:146 s. 22 och 46) anförs att om det inte finns några i grova drag jämförliga lokaler får marknadshyran bestämmas genom en mer fri värdering. Såväl som har i skrifter till framfört viss kritik mot hyresnämndernas sätt att utföra prövningen enligt 57 a § hyreslagen. Vilka synpunkter har hyresvärden/föreningen på hyresnämndernas sätt att utföra prövningen enligt 57 a §? Har hyresvärden/föreningen några synpunkter på hur bestämmelsen enligt 57 a § hyreslagen kan ändras och i så fall vilka synpunkter? Kan det t.ex. uppställas särskilda kriterier på vad som menas med "närmast jämförliga lokaler på orten"? Vilka kriterier skall därvid gälla (utredningen vill att hyresvärden/föreningen därvid mer exakt uttalar sig om tänkbara kriterier)? Har hyresvärden/föreningen några andra synpunkter på bestämmelsen? 8Enligt 56 § 2 st hyreslagen är en överenskommelse som en lokalhyresvärd och en lokalhyresgäst träffar om villkor som strider mot 57-60 §§ hyreslagen gällande (avstående från besittningsskydd). Har överenskommelsen träffats innan hyresförhållandet varat i följd, gäller den dock endast om den godkänts av hyresnämnden.