sou · GNB3137d3 · 2000-01-01 00:00:00 — För dessa områden finns väl underbyggda vetenskapliga underlag.95 Vidare är möjligheterna att skapa positiva förändringar i befolkningen goda. Många förslag återkommer i utredningarna och en relevant fråga är, med vissa undantag, huruvida samhället tar till sig den samlade kunskapen. Det svåra är oftast inte att ange vad som bör göras, utan att konkretisera kunskapen i praktiken. Health 21 – the health for all policy for the WHO European Region – 21 targets for the 21st century. 94Arbetsgruppen för psykisk hälsa. (1999). a. a. (1992). a. a. 406 Vissa sjukdomar och skador Nationellt program för självmordsprevention Ett nationellt råd för självmordsprevention har tillsatts av och i samarbete med prevention.96 Målen för verksamheten är följande: 1) att varaktigt minska antalet självmordsförsök, 2) att därutöver så långt möjligt undanröja omständigheter som kan leda till att barn och unga tar sitt liv, 3) att tidigt upptäcka och försöka bryta stigande trender av självmord och självmordsförsök i utsatta grupper, och 4) att öka den allmänna kunskapsnivån om självmord, så att mänsklig gemenskap och samhälleliga åtgärder blir ett stöd för människor med självmordstankar eller med erfarenhet av närståendes självmord/självmordsförsök. Pro- grammet omfattar allmän självmordsprevention, dvs. psykologiska, pedagogiska och sociala hälsofrämjande och förebyggande åtgärder. Det omfattar vidare indirekt självmordsprevention, vilket innebär identifikation och behandling av sjukdomar och sociala problem inom riskgrupper och vid risksituationer. Därtill omfattar programmet direkt självmordsprevention riktad mot självmordsprocessen, dvs. själv- mordstankar, självmordsförsök och självmord. En inventering av landstingens folkhälsoprogram visar att såväl över- gripande insatser som lokalt förankrade verksamheter förekommer.97 Insatserna har karaktären av forsknings- och utvecklingsprojekt samt utbildnings- och interventionsinsatser. Betoningen i programmen ligger på förebyggande och behandlande insatser. På initiativ från fyra lands- ting har ett nationellt nätverk bildats för främjandet av psykisk hälsa och förebyggandet av psykosocialt betingad ohälsa. När det gäller hälsofrämjande insatser betonas i folkhälsoprogram- men betydelsen av stödjande miljöer, delaktighet och samverkan. Det finns även exempel där målsättningarna handlar om att bidra till meningsfull sysselsättning och social gemenskap. Det förebyggande perspektivet domineras av insatser med inriktning på suicidprevention. Inom området psykiatrisk prevention prioriteras insatser i form av stöd till barn till föräldrar med psykisk ohälsa, psykiatrisk och psykosocial kompetens i vårdkedjor samt utbildning och samverkansinsatser. Det behandlande perspektivet innefattar olika inriktningar. Flera landsting betonar betydelsen av tidig upptäckt av psykisk sjukdom genom in- tegrering av psykiatriverksamhet i primärvården och samverkan mellan 96Nationella rådet för självmordsprevention. (1995). a. a. 97Arbetsgruppen för psykisk hälsa. (1999). a. a. Vissa sjukdomar och skador 407 olika verksamheter och vårdgrannar. Bland övriga insatser kan nämnas tidig intervention av psykoser, vårdprogram för anhöriga, för suicidnära personer och för patienter med depression. 408 Vissa sjukdomar och skador Den psykiska hälsan hos barn och ungdomar skall förbättras ·Barns känslomässiga utveckling skall betonas i föräldrautbild- ningen och stödjande insatser bör erbjudas inom mödrahälsovård och barnhälsovård. ·Insatserna skall öka för att nå utsatta föräldrar via mödrahälso- vård och barnhälsovård. ·Den psykosociala kompetensen skall öka inom barnhälsovården. ·Barns lek- och fritidsbehov skall stimuleras i förskolan/skolan. ·Skolan och förskolan skall försöka stimulera föräldrar med svaga resurser att engagera sig i förskolan och skolan. ·Mer fokus skall riktas på barns och ungdomars sociala och emo- mognad i förskolan och skolan. ·Ungdomar skall ha tillgång till ungdomsmottagningar med hög psykosocial kompetens. Den psykiska hälsan hos vuxna skall förbättras ·Hälsofrämjande miljöer skall utvecklas med inriktning på social gemenskap. ·Arbetslivet skall utvecklas så att den psykosociala arbetsmiljön främjas. ·Former för utbildning i emotionell förstahjälp vid psykosociala kriser skall utvecklas. ·Ett organiserat stöd bör införas på riskarbetsplatser. ·Företagshälsovården bör förstärkas. ·Stöd till anhöriga i vården bör utvecklas. ·Stödet till självhjälpsgrupper bör öka. ·Den psykosociala orienteringen bör öka inom äldreomsorgen. ·Alkoholmissbruk bör förebyggas. ·Depressiva tillstånd bör i högre utsträckning uppmärksammas och förebyggas. ·Psykologisk och psykosocial kompetens inom primärvården bör öka. Psykiskt och fysiskt våld skall inte förekomma ·Nolltolerans mot alla former av såväl psykiskt som fysiskt våld och alla former av trakasserier skall skapas i samhället. Vissa sjukdomar och skador 409 Självmord och självmordsförsök skall minska ·Tvärsektoriella självmordspreventiva insatser skall öka. ·Riskfaktorer och risksituationer bör förebyggas. ·Stödjande insatser gentemot riskgrupper skall öka. Folkhälsoarbete kan som tidigare nämnts utgå från tre principiella per- spektiv (hälsofrämjande, förebyggande och behandlande). Det är spe- ciellt tre förutsättningar som är särskilt värda att utveckla inom ramen för ett hälsofrämjande perspektiv: förmågan och möjligheten att älska, leka och arbeta.98 Begreppen skall uppfattas i vid mening för att bringa förståelse för nödvändigheten av ett brett synsätt när det gäller att skapa förutsättningar för människors hälsa. Att älska innefattar möjlighet till känslomässig mognad och skapande och upprätthållande av djupa, mänskliga relationer och sociala nätverk, vilket även inbegriper omsorg och omtanke om andra människor. Genom att stimulera den känslomässiga utvecklingen får människor en bättre förmåga att fatta rationella beslut samt att bearbeta och integrera starka känslor. Det innebär bättre möjlighet att hantera konflikt- och krissituationer och andra stressfaktorer. Med leken avses människans behov av utlevelse, känslomässigt engagemang och möjligheten att få uttrycka sina känslor. Leken är ett uttryck för människors lust och kreativitet, där fantasi och personliga intressen får utrymme. I leken inryms människans behov av meningsfullhet och att vara delaktig i ett socialt sammanhang, som idrott och kultur eller annan fritidsverksamhet som ger stimulans och livskvalitet. Leken har en avgörande betydelse för barns mognad genom att den installerar barnet i den vuxnes värld genom imitation och tränar förmågan till samarbete och ömsesidighet. Genom leken kan barnet bemästra stressituationer som leken skapar insikt och själv- förtroende. Leken stimulerar även barns motorik och koncentrations- förmåga. Med arbete avses när individen gör något som någon annan har behov av, och innefattar en möjlighet för varje människa att efter sin förmåga bidra till sin egen och sin familjs försörjning. En god arbetsmiljö förutsätter inte bara att olika hälsorisker är eliminerade, utan även att hälsa och välbefinnande främjas. I de mål som föreslås tar kommittén fasta på det hälsofrämjande och förebyggande perspektivet. Det behandlande perspektivet ingår inte i kommitténs uppdrag och tas därför inte upp. (1999). a. a. 410 Vissa sjukdomar och skador Mål, strategier och aktörer Den psykiska hälsan hos barn och ungdomar skall förbättras Grunden till den känslomässiga utvecklingen finns i familjen. I ett häl- sofrämjande perspektiv är det därför nödvändigt att definiera vad som är bra uppväxtförhållanden för barn samt vad som är ett bra liv för barn och vuxna. Av grundläggande betydelse är en känslomässigt stabil relation under uppväxten med åtminstone en vuxen person och en stödjande miljö med ett tryggt socialt nätverk.99 Behovet av att utveckla familjeperspektivet inom hälso- och sjukvården har initierats genom så kallade familjecentraler. Det är också viktigt att föräldrautbildningen vidmakthålls och utvecklas. Ansträngningar bör vidare göras för att i större utsträckning engagera fäderna i denna verksamhet. Särskilda insatser bör även göras i invandrargrupper. Det är betydelsefullt att föräldrautbildning och stödjande insatser erbjuds inom mödra- och barnhälsovård som betonar barns känslomässiga utveckling. Tidig identifiering av psykosocial problematik och aktiva stödjande insatser i barn- och ungdomen ger en långsiktigt förebyggande effekt och är en investering för vuxenlivet. Det är därför viktigt att den psy- kosociala kompetensen inom barnhälsovården ökar. Vidareutbildning i att arbeta med deprimerade mödrar med kortare samtalsserier bör upp- muntras. Ökade insatser för att nå utsatta föräldrar via mödra- och barnhälsovård krävs. Detta gäller t.ex. utvecklingsstörda föräldrar, missbrukande och psykiskt sjuka föräldrar samt mödrar med ätproblem. Dessa grupper drar sig ofta undan föräldrautbildning och det är viktigt med intensifierade insatser för att stärka deras föräldraförmåga.100 Det är viktigt att värna om en god kvalitet i förskolan och i skolan. För- skolan når av alla barn och utgör en positiv uppväxtmiljö.101 Barn bör få vara på förskolan även om föräldrarna är arbetslösa eller är hemma med syskon. Det är viktigt att vidareutveckla barns känslomäs- 99Werner E. et al. (1992). a. a. Improving mother/child interaction to promote better psychosocial development in children. International child development programmes. 101Arbetsgruppen för psykisk hälsa. (1999). a. a. Vissa sjukdomar och skador 411 siga färdigheter genom att i högre grad prioritera moment som stimulerar den känslomässiga förmågan.102 Alla barn måste få lära sig att läsa och skriva, även de som har spe- cifika läs- och skrivsvårigheter. Skolan bör i högre utsträckning även stärka barnens psykosociala kompetens. Träning i dessa färdigheter (Life Skills Training) bör gå som en röd tråd genom skolåren.103 Syftet är att ungdomar skall lära sig att ta ansvar för sin egen hälsa och utveckling och ta ställning till olika livsstilsfrågor. Frågor om mobbning, rasism och våld kommer också naturligt in i en sådan undervisning. Elevvården behöver också upprustas, främst beträffande den psy- kosociala kompetensen, så att skolrelaterade psykosociala problem kan hanteras. Skolans elevvård bör, förutom att tidigt fånga upp ungdomar med hotande social avvikelse, även vara mer observant då det gäller ätstörningar och depressioner. Mot denna bakgrund är det väsentligt att mer fokus riktas på barns och ungdomars sociala och emotionella mognad i förskola och skola för att vidareutveckla eller kompensera den känslomässiga utvecklingen. Som har framhållits ovan är leken ett uttryck för lust och kreativitet och har betydelse för bl.a. motorik, koncentrationsförmåga och stress- hantering. Det är därför viktigt att ge goda förutsättningar för barns lek mer allmänt och att stimulera barns lek- och fritidsbehov i förskolan och skolan. Socialt utagerande beteende i förskoleåldern medför ökad risk för ett asocialt beteende i tonåren, och förebyggs bäst genom tidiga insatser under förskoleåren.104 Verksamheten bör bygga på föräldrasamverkan med stöd från förskolan samt barnhälsovården. Speciella insatser behöver mot denna bakgrund göras för att engagera föräldrar med svaga resurser i förskolan. Barn i invandrartäta områden kan t.ex. behöva speciell språkstimulans för att lära sig det svenska språket innan de börjar skolan. Samarbete och värdegemenskap mellan personal och föräldrar kan stimuleras genom gemensamma utbildningsinsatser i form av studiebesök och studiedagar kring olika aspekter av barns utveckling och behov. På så sätt kan barnen också bemötas på ett likartat sätt i hem och i förskola. 102 Konarski K. Betydelsen av känslodifferentiering för de existentiella frå- gorna och för hälsa. Möjligheten till en experimentell undersökning. I: Novakova V, . (red). Hälsa och existentiella frågor. Synsätt på hälsa, ohälsa och livsfrågor. Life Skills Education in Schools. Division of Mental Health, . MNH/PSF/7;1993. R. Coercive Family Process. , 1982;Vol 3. 412 Vissa sjukdomar och skador Ungdomar skall ha tillgång till ungdomsmottagningar med hög psyko- social kompetens. har låg frekvens tonårsgraviditeter och ton- årsaborter, vilket välfungerande ungdomsmottagningar bidrar till. Det är viktigt att det, förutom barnmorskor, finns tillgång till psykolog/kurator för att ungdomsmottagningarna även skall kunna ta hand om relations- och identitetsproblem. Ytterligare manlig personal bör rekryteras för att nå tonårspojkar i större utsträckning. I invandrartäta områden bör det finnas kulturkompetens hos personalen beträffande sexuella värderingar och könsrollsvärderingar. Ungdomsmottagningarna bör samarbeta med skolans elevvård för att särskilt fånga upp ungdomar som tidigt ger sig in i risktagande sexuell aktivitet och alkohol- respektive drogkonsumtion. Den psykiska hälsan hos vuxna skall förbättras De sociala relationernas betydelse för hälsan är välkänd.105 Det sociala nätverket kan via såväl informella som formella närmiljöer ge emotio- nellt stöd, delade intressen och värderingar, information och hjälp att orientera sig i omvärlden samt materiellt stöd. Hälsofrämjande miljöer med inriktning på social gemenskap skall utvecklas. Samhället har begränsade möjligheter att påverka den sociala gemenskapen på indivi- duell nivå, men kan indirekt bidra till att skapa bättre förutsättningar för social gemenskap. Detta kan ske genom a) att på olika nivåer i samhället ge människor möjlighet att påverka sin egen livssituation och närmiljö, b) att människor ges möjlighet att knyta sociala kontakter, c) att de sociala miljöerna stimulerar social förankring och ett aktivt socialt deltagande och d) att de underlättar för människor att på ett bra sätt hantera vardagslivets krav och att göra hälsosamma val.106 Konkret kan detta ske genom att t.ex. fysisk planering och en byggnation som skapar kontakttillfällen uppmuntras. Föreningsliv och folkbildning ger även rika möjligheter till aktiviteter, ökad kunskap och inte minst social samvaro. Det är också betydelsefullt att skapa mötesplatser för stöd och föräldrarutveckling. 105Berkman L. F. et al. (1979), . (1988), et al. (1987), Broadhead W. E. et al. (1983), et al. (1985). a. a. 106Arbetsgruppen Sociala relationer. Vissa sjukdomar och skador 413 Arbetslösheten utgör ett av de stora folkhälsoproblemen. Åtgärder för att stimulera sysselsättningen är därför av primär betydelse, vilket mer ingående diskuteras i avsnitt 4.2. Arbetslösheten har även konsekvenser för dem som har arbete. Arbetarskyddsstyrelsens arbetsmiljöunder- sökningar visar att arbetstakten ökar och att förändringar i arbetet sker allt fortare. kan inte koppla av tankarna från jobbet när de är lediga och har sömnsvårigheter på grund av arbetet.107 Möjligheten att själv kunna påverka arbetssituationen är en viktig faktor som utgår ifrån ett synsätt där människan är delaktig och medskapande istället för ett viljelöst offer för påverkan. Arbetslivet skall utvecklas så att den psykosociala miljön främjas, vilket är av primär betydelse för att skapa ett tillåtande och utvecklande arbetsklimat. Av betydelse är även ökade möjligheter till förkortad arbetstid så att föräldrar kan vara mer tillsammans med sina barn så att rikliga tillfällen till god känslomässig utveckling grundläggs. Vissa kritiska händelser är typiska för ett visst yrke.108 Det kan gälla särskilt omfattande katastrofer som brandmän och poliser yrkes- mässigt måste arbeta med. Det är därför viktigt att organiserat stöd införs på riskarbetsplatser. I de flesta fall räcker ett organiserat kamrat- stöd, men även professionellt stöd bör göras tillgängligt. Kartläggningar av arbetsmiljön för alla anställda med avseende på krav, kontroll och stöd är viktigt för insatser med syfte att förbättra den psykiska hälsan hos de anställda.109 Det är därför angeläget att förstärka företagshälsovården så att kartläggning och intervention kan ske med avseende på den psykosociala arbetsmiljön. Självhjälpsgrupper fyller en viktig uppgift i samhället och är ett kom- plement till professionellt stöd. I finns än så länge relativt få självhjälpsgrupper. Det är därför betydelsefullt att stödet till själv- hjälpsgrupper ökar. Psykiatrin når dessutom inte alla anhöriga till Serie Arbetsmarknad AM 68 . & Arbetarskyddsstyrelsen 1996. 108Theorell T, Leymann H, Jodko M, Konarski K, . E. Person under train incidents from the subway drivers point of view – a prospective 1-yearfollow-up study: the design, and and psychiatric data. Med 1994; Vol 38(3):471–75. 109 Karasek R. A. et al. (1990). a. a. 414 Vissa sjukdomar och skador patienter med psykiska störningar. Att få hjälp att bearbeta och hantera den krissituation man hamnar i som anhörig till en människa med all- varlig psykisk störning är viktigt och kan också ske genom olika intres- seorganisationer. Ensamhet och social isolering bland äldre är en bidragande orsak till psykiska besvär.110 Det är därför viktigt att den psykosociala oriente- ringen inom äldreomsorgen ökar med ett bättre utvecklat känslomässigt stöd och stimulans till ett aktivt liv. Det är viktigt att det ställs krav på att aktivt informera om möjligheter till service, bostads- anpassning samt socialt stöd och olika aktiviteter. I kapitel 11 som tar upp målgrupper behandlas äldre i avsnitt 11.3. Sjukvård, socialtjänst och övriga aktörer Långvarigt sjuka vårdas i allt större utsträckning i hemmen och belast- ningen på de anhöriga ökar kontinuerligt. Anhöriga till patienter med svåra kroniska eller livshotande sjukdomar har en svår situation. Vård- personal har möjligheter, som till stor del är outnyttjade, att stödja anhöriga under och efter en sådan livskris. Internationell forskning har visat att anhöriga till svårt sjuka har tecken på fysiologisk utmattning bl.a. resulterande i störd immunfunktion. En kontrollerad studie i har visat att ett program för ökat deltagande för anhöriga i cancervården leder till minskad depressionstendens och minskad bitterhet mot cancervården hos de anhöriga efter patienternas frånfälle.111 Sjukvården bör därför uppmuntras att ge stöd till anhöriga till långvarigt svårt sjuka patienter. Ökad psykologisk och psykosocial kompetens i primärvården skulle innebära ökade möjligheter till handledning samt tidiga adekvata insatser för patienter med psykiska och psykosomatiska besvär. Studier visar att en stor grupp patienter med psykiska problem inte identifieras i 110Socialstyrelsen redovisar 1988:8. Att förebygga psykisk ohälsa. Underlag till hälsopolitiskt handlingsprogram. 111Häggmark C, , . A follow-up of psychological state in relatives of cancer patients one year after the patient´s death. Effects of an activation programme. Acta Oncologica 1991;30(6):677–84. Vissa sjukdomar och skador 415 primärvården.112 Det föreligger därmed en fara för att patientgruppens psykiska tillstånd kan förvärras.113 Alkoholmissbruk bör förebyggas. Det är viktigt att ökade insatser görs för att förebygga och tidigt upptäcka alkoholmissbruk för att undvika ett manifest missbruk. Högkonsumenter av alkohol kan tidigt identifieras och behandlas, framför allt inom primärvården.114 För att skapa bättre förutsättningar för detta krävs fortbildningsinsatser gente- mot primärvård och socialtjänst. Depressiva tillstånd bör förebyggas i ökad utsträckning. Med anled- ning av den ökande incidensen är det särskilt angeläget att depressiva tillstånd i högre utsträckning förebyggs och upptäcks på ett tidigt sta- dium. Det kan ske genom att kunskap sprids om de psykosociala villko- rens betydelse samt det psykologiska och medicinska omhändertagandets roll för att förebygga olika typer av depression. Kunskaper bör även spridas om olika typer av depressioner, orsaker, självhjälpsåtgärder och olika psykologiska samt medicinska behandlingsmetoder. Kampanjer riktade till befolkningen har gjorts i andra länder med gott resultat.115 Ökad fortbildning om depressiva tillstånd har också god effekt.116 Kontinuerlig och gemensam utbildning kan initieras och genomföras i samverkan mellan primärvården, vård och psykiatrin. Särskild betoning bör läggas på diagnostik av depressioner hos ungdomar, vuxna män och äldre. Former för utbildning i emotionell förstahjälp vid psykosociala kriser bör utvecklas. Detta kan ske på liknande sätt som människor utbildas i första hjälpen vid kroppsskada. Detta arbete bör utvecklas genom skapandet av särskilda kriscentra, helst fristående från sjukvården, som stödjer hälsan samt initierar och ger stöd till självhjälpsgrupper. Psykiskt och fysiskt våld skall inte förekomma Nolltolerans beträffande såväl psykiskt som fysiskt våld och trakas- serier skall skapas i samhället. Målet bygger på en humanistisk och demokratisk grund, innefattande respekt för och solidaritet med andra 112Hansson L. et al. (1990). a. a. Reasons for misdiagnosis. In: Sartorius, N. et al. Psychological disorders in general settings. Hogrefe & Huber Publishers 1990. (1995). a. a. 115Arbetsgruppen för psykisk hälsa. (1999) a. a. 116Rutz W, , . Evaluation of an educational program for general practitioners given by the Swedish PTD Committe – long term effects. Acta Psychiatr Scand 1992;85:83–88. 416 Vissa sjukdomar och skador fritt från repressivitet. Antalet anmälda brott mot liv och hälsa har sex- dubblats sedan början av 1950-talet.117 avlider drygt 130 personer till följd av våldsbrott och i genomsnitt vårdas 8– 9 personer på sjukhus för misshandel. Att arbeta mot våld ur ett folkhälsoperspektiv kräver ett tvärvetenskapligt och tvärsektoriellt för- farande. Ökad informationsverksamhet om våld är nödvändig. Det lokalt förebyggande arbetet är viktigt och kan ske via hälsoråd genom samverkan mellan olika myndigheter, organisationer och företag. Genom den ändring i skollagen som gäller skall skolan aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. Som en konkret åtgärd är det av stor betydelse att kamratstödjarverksamhet och antimobbningsprogram utvecklas inom skolan. Anmälningar om sexuella övergrepp mot barn har ökat fram , då antalet anmälda brott uppgick till drygt 3 000. Därefter har antalet minskat till ca 2 500 anmälda brott år 1997.118 Mörkertalet är avsevärt vad gäller sexuella övergrepp mot barn. Artikel 34 i ålägger konventionsstaterna att skydda barnet mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. Trots detta saknar barn och unga ett effektivt skydd mot övergrepp. När sexuella övergrepp inträffar är de också i många fall svåra att bevisa. Barn som utsätts för sexuella övergrepp får enligt studier psykiska problem senare i livet.119 För att förhindra sexuella övergrepp mot barn och förebygga framtida psykiska problem bör frågan enligt vår mening belysas i förebyggande hälsoperspektiv. Sexualbrott mot barn måste minska drastiskt. För att minska risken för att barn utsätts för övergrepp i exempelvis förskolan och skolan har föreslagit att personer som är dömda för sexualbrott mot barn förbjuds att arbeta i verksamheter med barn och unga. Även andra åtgärder behöver vidtas. Exempelvis bör personal som arbetar med barn och ungdom erbjudas utbildning inom området för att kunna bli mer observanta. Mobbning och trakasserier har alltmer uppmärk- sammats som ett arbetsmiljöproblem. Ett folkhälsoperspektiv på våld. En beskrivning av våldet och det våldsförebyggande arbetet i . 118Svedin C-G, Sexuella övergrepp mot barn, Definitioner och förekomst, Underlagsrapport, 1999:4, 1999. 119Muller P E, l, , Romans S E, Herbison G P. Childhood Sexual Abuse and Mental health in Adult Life. 1993:163;721–732. Vissa sjukdomar och skador 417 den arbetande befolkningen vara utsatta för mobbning.120 Det uppskattas att 100–300 personer suiciderar på grund av förhållanden på arbetsplatsen. Dessutom föreligger ett stort antal suicidförsök som följd av bristande psykosocial arbetsmiljö.