sou · GNB327d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Kan det vara så, att människor förväntar sig snabbare service inom verksamheter där kvinnor arbetar, som vård, omsorg, livsmedels- och konfektionsaffärer samt restauranger, medan de är beredda att vänta på service inom fack- handel och andra verksamheter där män arbetar? I så fall påverkar detta givetvis arbetsgivarens organisation på arbetsplatsen och därmed även efterfrågan på deltidsarbetskraft. 48 Utvecklingen på arbetsmarknaden 3.4Förklaringsfaktorer till utvecklingen av atypiska anställningar Den ökande andelen atypiska arbeten i anses framför allt bero på ny teknologi i kombination med ökad konkurrens. Som ett led i kon- kurrensen har företagen ökat sin kundorientering, vilket i ökande grad innebär att kunden ska få varan eller tjänsten vid exakt den tidpunkt den efterfrågas, dvs. För tjänstesektorn innebär det att personalen i växande utsträckning måste anpassa arbetstidens förlägg- ning till kundernas behov. fortgår den ständiga process som syftar till att minska produktionskostnaderna genom att produktionsfaktorerna, även arbets- kraften, endast tas i anspråk när efterfrågan så kräver, inte annars. Inom tjänstesektorn innebär det att behovet av personal inte alltid omfattar sammanhängande 8-timmarsperioder, utan och till . Med hjälp av ny teknologi har företagen minimerat behovet av underhåll och förkortat ställtider av olika slag, arbetsuppgifter som tidigare sysselsatte personalen när kun- dernas efterfrågan var låg. Önskemål från arbetskraften har emellertid också påskyndat de aty- piska anställningarnas utveckling. En del arbetstagare vill kunna dispo- nera sin tid på ett friare sätt än vid fast heltidsarbete. Detta framstår som en av de främsta drivkrafterna bakom deltidsarbetets expansion i . I den snabbt ökande andelen upp- dragstagare finns också ett stort inslag av frivillighet, såväl bland kon- sulter som bland byggnadshantverkare. Konjunkturutvecklingen spelar naturligtvis in i detta förlopp. Strukturella förändringar förstärks i allmänhet i samband med kon- junkturnedgångar, och tenderar att fördröjas med god konjunktur. Deltidsarbetet har utvecklats på ett relativt konjunkturobe- roende sätt , medan deltidsarbetslösheten har ökat markant under den konjunkturnedgång som ägt rum . Samma konjunkturkänslighet återfinner man även hos de tillfälliga anställningarna. Konjunkturen kan alltså påverka utvecklingens hastig- het, men dess huvuddrag bestäms av de tidigare nämnda strukturella faktorerna, ny teknologi och ökad internationalisering och därmed även ökad konkurrens. Utvecklingen på arbetsmarknaden 49 har begreppet den sociala ekonomin kommit att bli allt vanligare i diskussionerna om utvecklingen på arbetsmarknaden. Ett annat begrepp som används är den tredje sektorn. Gränsen för vad som är den sociala ekonomin är flytande. Kärnan består av koope- rativa företag och föreningar som bedriver ekonomisk verksamhet. räknas också andra typer av företag in. Den sociala ekonomin svarar för mellan av den västeuropeiska ekonomin. Dess roll är emellertid större än så. Nästan varannan vuxen europeisk medborgare är med i något eller några av den sociala ekonomins företag och organisationer. I antas den sociala ekonomin sysselsätta cirka 170 000 personer 19979. Den sociala ekonomin är särskilt stor i vissa sektorer: jordbruks- och livsmedelsindustri, detaljhandel, bank, försäkring, hälsovård och social omsorg. Småföretagare som samverkar i kooperativ form tillhör t.ex. den sociala ekonomin. Där ingår ICA-handlarna - som organiserar sina inköp gemensamt - liksom hantverkkooperativ och bondekoope- rationen.10 En annan del av den sociala ekonomin är föreningarna eller den ide- ella sektorn. Föreningarna engagerar sig i hälsovård, social omsorg, kultur, utbildning m.m. I den stora, etablerade delen av den sociala ekonomin skiljer sig anställningsformerna sannolikt inte från vad som gäller i den övriga ekonomin. När det däremot gäller kooperationen och den ideella sek- torn pekar mycket på att andelen såväl deltidsarbete som tillfälliga anställningar är större där än i resten av ekonomin. 3.6Illegalt och svart-vitt arbete har frågor om illegalt arbete eller svart-jobb då och då förekommit i debatten om situationen på den svenska arbetsmarknaden. Det har t.ex. hävdats att många arbetslösa kombinerar ersättning från a- kassan med illegalt arbete. I detta sammanhang kan det vara intressant att belysa eventuella samband mellan atypiska anställningar och före- komsten av svart-jobb. 9Hans Westlund, utveckling. 10Den sociala ekonomin, , , 1994. 11Hans Westlund, utveckling. 50 Utvecklingen på arbetsmarknaden () har gjort en stor kartläggning av det illegala, eller svarta, arbetet i 12. I sin rapport konstaterar RRV att svart arbete är vanligt förekommande i den svenska ekonomin och att den typiske aktören utför svart arbete i den vita sektorn . Yngre män, företagare och studerande är överrepresenterade bland dem som arbetar svart. Detta gäller även personer med god utbildning och hög kompetens inom sitt yrkesområde, t.ex. hant verkare och andra professionella med särskild kompetens. Medborgarnas attityder till ett sådant marginellt deltagande på den svarta arbetsmarknaden är förhållandevis förlåtande. Situationen förefaller vara likartad i andra jämförbara länder som och . Tvärtemot vad många tycks tro, konstaterar RRV att mycket tyder på att de arbetslösa är underrepresenterade när det gäller deltagandet på den svarta arbetsmarknaden. En av anledningarna kan vara att de inte har samma kontakter med arbetsmarknaden och således inte har möjlighet att utnyttja dels befintliga produktionsresurser, dels de kontakter som närvaro på en arbetsplats ger. En arbetslös förlorar dessutom den naturliga uppgradering av kompetensen som deltagandet i produktionen normalt ger. Det finns indikationer på att det föreligger ett negativt samband mellan arbetslöshetens längd och deltagandet på den svarta arbetsmarknaden. Ju den arbetslöse saknat koppling till den formella arbetsmarknaden desto mindre tycks denne deltaga på den svarta arbetsmarknaden. Atypiskt anställda sannolikt underrepresenterade Denna utredning har inte kunnat undersöka i vilken utsträckning aty- piska anställningar kombineras med svart arbete. Utan tvekan före- kommer sådana kombinationer, men det förefaller rimligt att - utifrån RRV:s slutsatser om vilka grupper som är överrepresenterade i den svarta sektorn vilka inte sammanfaller med de dominerande grupperna i atypiska anställningar - anta att omfattningen inte skiljer sig nämnvärt mellan atypisk anställda och andra anställda eller kanske t.o.m. är mindre. Däremot kan det finnas avvikelser bland grupper av atypiskt anställda inom vissa branscher där svart arbete är vanligt. 12 RRV 1998:29 Svart arbete. 4 En internationell jämförelse I detta kapitel ges dels en bild av utvecklingen vad gäller deltidsarbete, deltidsarbetslöshet och tillfälliga arbeten i ett antal västländer, dels en beskrivning av ett antal faktorer som kan tänkas ligga bakom utveck- lingen. Några länder - , och - där utvecklingen eller bakgrundsfaktorerna avviker från andra länder, beskrivs separat. Sammanfattningsvis kan konstateras att utvecklingen av deltidsarbete och tillfälliga anställningar, med några få undantag, är tämligen likartad i EU-länderna och i . Efterfrågan på deltidsarbetande och tillfälliga anställda påverkas i viss utsträckning av strukturella förändringar medan konjunkturella svängningar tycks ha mindre effekt. Utbudet kan å andra sidan antas bero på arbetskraftens behov av eller önskan att arbeta deltid eller tillfälligt samt av social- och arbetslöshetsersättningens utformning. 4.1Förändringar på arbetsmarknaden - atypiska anställningar I många länder har s.k. atypiska arbeten, vilket i korthet innebär an- ställningar som på olika sätt skiljer sig från fasta heltidsarbeten, ökat trendmässigt under senare år1. Denna ökning har blivit en central fråga i den allmänna arbetsmarknadspolitiska debatten i många länder. Å ena sidan ses utvecklingen positivt såtillvida att den anses vara ett tecken på ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. Å andra sidan leder den till en allt större oro bland många beslutsfattare eftersom den kan leda till att redan svaga grupper på arbetsmarknaden blir ännu svagare. ökade de atypiska arbetena i EU-län- derna . hade , , , och högst andel atypiskt sysselsatta medan andelarna i och var relativt låga. fanns de största andelarna i och . Ökningen i bestod till stor del av deltidsarbeten medan ökningen i utgjordes av till- 1 De , ., Hoevenberg, J., , E. (1997) Atypical employment in Union, , Vol 136 (1997), No 1 52 En internationell jämförelse I , och minskade de atypiska anställningarna . Ökning av deltidsarbeten i EU I EU-länderna ökar andelen deltidsarbetande av de totalt sysselsatta. 91 uppgick ökningen till . Därefter har ökningen accelererat och uppgick mellan 1991- . Ökningen var störst bland personer och . arbetade av de sysselsatta deltid. Stor variation mellan länderna Andelen deltidsarbetande av alla sysselsatta varierar ganska kraftigt mellan de olika EU-länderna. har den absolut största andelen deltidsarbetande. Där arbetade mer än var tredje person deltid. Näst vanligast var deltidsarbete i , där en av fyra arbetade deltid. Nästan lika vanligt som i var deltidsarbete i och medan , , och hade lägst andelar deltidsarbetande. Deltidsarbetet i EU-länderna är koncentrerat till tjänstesektorn. arbetade av de deltidsanställda inom tjänstesektorn. av de deltidsarbetande fanns inom industrin och resterande inom jordbruket. Inom tjänstesektorn finns de deltidsarbetande framför allt i servicearbeten. Andra stora grupper av deltidsarbetande återfinns inom handel och kontor. Deltidsarbete ger kvinnor arbete Som framgår av tabell 4.1 var andelen deltidsarbetande av samtliga sysselsatta inom EU . Motsvarande siffra för kvin- norna var . Deltidsarbete var med andra ord dubbelt så vanligt bland kvinnor som bland hela den arbetande befolkningen. Tabellen visar också att de länder där en stor andel av kvinnorna arbetade deltid också hade ett relativt högt kvinnligt arbetskraftsdel- tagande. Detta gäller särskilt för , , och . De länder som hade lägst arbetskraftsdeltagande bland kvinnor En internationell jämförelse 53 hade också små andelar deltidsarbetande kvinnor. Dessa samband tyder på att en stor andel deltidsarbeten kan ha medverkat till att kvinnornas inträde på arbetsmarknaden har underlättats. Genom att kombinera arbete och familjeliv har många kvinnor kunnat ta steget ut på arbetsmarknaden. Kvinnors arbetskraftsdeltagande, andel kvinnor som arbe- tar deltid och total andel deltidsarbetande i tolv EU-länder, 1991. Över fyra miljoner deltidsarbetslösa i EU För EU som helhet uppgick den andel av de deltidsarbetande som hellre skulle vilja arbeta heltid till år 19972. Det innebär att cirka en femtedel av de deltidsarbetande kan betraktas som deltidsarbetslösa. Andelen deltidsarbetslösa varierar kraftigt mellan länderna. I och betraktade sig som deltidsarbetslösa medan motsvarande siffror för , , och var . Det förekommer inte några större skillnader mellan män och kvinnor vad gäller andelen bland de deltidsarbetande som önskar men inte kunnat få ett heltidsarbete. Eftersom de deltidsarbetande kvinnorna dock är så 2 : Employment Rates Report 1998, Employment Performance in the Member States 54 En internationell jämförelse många fler än de deltidsarbetande männen, är antalsmässigt betydligt fler kvinnor än män deltidsarbetslösa. I hela EU uppgick antalet deltidsarbetslösa kvinnor till 3,2 miljoner medan de deltidsarbetslösa männen således bara var 1,2 miljoner. Det innebär att den totala deltidsarbetslösheten inom EU upp- gick till 4,4 miljoner 1995. För var andelarna lika stora bland män och kvinnor men antalet ofrivilligt deltidsarbetande kvinnor var 220 000 att jämföra med 63 000 män. Tillfälliga arbeten allt vanligare inom EU ökade andelen tillfälligt anställda av alla sysselsatta inom EU . av fortsatte ökningen, om än i något lägre takt. Ökningen uppgick till i genomsnitt . Utvecklingen skiljer sig kraftigt mellan medlemsstaterna. I , och var ökningarna störst medan de tillfälliga an- ställningarna minskade i och . Som framgår av figur 4.1 hade av de anställda i EU- länderna ett tidsbegränsat arbete . I flertalet länder, däribland , ligger andelen på mellan . I , , och var andelen . skiljer sig markant från övriga EU-länder. Där hade en av tre sysselsatta ett tidsbegränsat arbete år 1995.3 3 , I. och Wadensjö E. (red) Glastak och glasväggar? Den köns- segregerade arbetsmarknaden, SOU 1997:137. En internationell jämförelse 55 Andelen tillfälligt anställda av det totala antalet anställda i EU-länderna . Totalt samt könsfördelat. Figur 4.1 visar också könsfördelningen bland de tillfälligt anställda i EU-länderna . I samtliga länder var andelen kvinnor i tillfälliga anställningar större än andelen män. Skillnaderna är dock relativt små. Eftersom könsskillnaderna vad gäller sysselsättningsgrad numera också är relativt små kan konstateras att även antalsmässigt arbetar kvinnor och män tillfälligt i nästan lika stor utsträckning. 4 B=Belgien, DK=Danmark, D=Tyskland, GR=Grekland, E=Spanien, F=Frankrike, IR=Irland, I=Italien, NL=Nederländerna, A=Österrike, P=Portugal, FIN=Finland, S=Sverige, UK=Storbritannien 56 En internationell jämförelse Merparten av de tillfälliga anställningarna återfinns i tjänstesektorn. Serviceyrken med låga utbildningskrav dominerar. Tillfälliga anställ- ningar förekommer dock även i mer kvalificerade yrken inom tjänste- sektorn. Ungdomar - tillfälliga jobb och arbetslöshet Den första kolumnen i tabell 4.2 visar ungdomsarbetslösheten i med- lemsländerna. Den andra kolumnen i tabellen visar andelen tillfälligt anställda ungdomar i åldrarna 14- av samtliga sysselsatta i samma åldrar i EU-länderna . Av alla sysselsatta ungdomar i EU hade en tillfällig anställning . Det finns en tydlig samvariation mellan länder med hög arbetslöshet bland ungdomar och en stor andel tillfälligt anställda ungdomar.5 I samtliga länder finns det tecken på att andelen tillfälliga anställ- ningar minskar med stigande ålder. Det betyder att ungdomar skulle ha störst benägenhet att arbeta tillfälligt och att man med stigande ålder hellre tar en fast anställning om man kan välja. Andelen unga i tillfälliga anställningar av de syssel- satta 14- 24-åringarna samt ungdomsarbetslösheten i tolv EU- länder, 1991. Ungdomar i tillfälliga anställningar, % av de sysselsatta 14- 24 år 5 De , , Hoevenberg, J, , E. (1997) Atypical employment in Union, , Vol 136 (1997), No 1. En internationell jämförelse 57 Efterfrågan på arbetskraft påverkas av flera faktorer. De i särklass vik- tigaste är strukturomvandlingar och konjunkturella svängningar. I be- greppet strukturomvandling inkluderas ofta arbetsrättsliga förändringar. Utbudet av arbetskraft påverkas å andra sidan av faktorer som den demografiska utvecklingen, arbetskraftens rörlighet och utbildningsnivå m.m. Här kan man också välja att inkludera trygghetssystemen, i form av arbetslöshets- och socialförsäkringar. Förläggningen av arbetstiden viktig En fråga som påverkar sambandet mellan efterfrågan och utbudet på arbetsmarknaden är arbetstidens förläggning. I en studie pre- senterar Bielenski6 utvecklingen av deltidsarbeten inom EU utifrån ett arbetsgivar- respektive ett arbetstagarperspektiv. I flertalet EU-länder menade arbetsgivarna att det huvudsakliga skälet för att anställa personer på deltid var att öka flexibiliteten i före- taget för att därigenom bättre kunna anpassa verksamheten efter fluk- tuationer på marknaden. Företagen var följaktligen främst intresserade av personer som var beredda att arbeta få timmar och som accepterade att arbetstiden kunde ändras med kort varsel. Motsvarande undersökning bland arbetstagare visade att dessa var mest intresserade av att arbeta långa skift på fastlagda scheman. Resonemanget visar på stora skillnader i arbetsgivares resp. arbetstagares önskemål vad gäller förläggningen av arbetstiden vid deltidsarbete. Krav på ökad flexibilitet I samtliga har stora strukturförändringar ägt rum de se- naste 20- 25 åren. Efterfrågan på arbetskraft har förändrats radikalt. De traditionella industriarbetena har minskat och tjänstesektorn har expan- derat. Många länder har byggt upp en relativt stor offentlig sektor. Teknikutvecklingen har medfört att många rutinmässiga arbetsuppgifter har försvunnit eller minskat kraftigt. har teknikutvecklingen också inneburit stora möjligheter att producera sådant som var omöjligt. Både varu- och tjänsteproduktionen blir också alltmer kun- skapsintensiv, dvs. det ställs allt högre krav på de anställdas kompetens. 6 Bielenski, H (1994) New forms of Work and Activiety - Survey of Experience and Level in Eight European Countries, , . 58 En internationell jämförelse har den ökande globaliseringen medverkat till att företag och organisationer tvingats att höja sin produktivitet för att vara konkurrenskraftiga. Till en del sker detta genom att effektivisera teknikanvändning och arbetsorganisation. Ökad produktivitet ställer också ofta krav på större flexibilitet vad gäller storleken och kompeten- sen hos själva arbetsstyrkan. Det blir allt vanligare att företagen anpas- sar både arbetsstyrkans kompetens och omfattning efter arbetsbelast- ningen. Strukturella orsaker bakom deltid och tillfälliga anställningar Ett uttryck för de ökade kraven på flexibilitet är en ökad efterfrågan från arbetsgivare på deltidsarbetande och tillfälligt anställda. Det finns med andra ord ett strukturellt betingat inslag i förklaringen till en ökad andel deltid och tillfälliga anställningar. I de länder som har genomfört arbetsrättsliga förändringar som underlättat för arbetsgivarna att an- ställa personal tillfälligt, har andelen tillfälliga anställningar ökat mycket markant. Ett exempel är . Även uppvisar ett liknande mönster. Deltid och tillfälliga anställningar inte konjunkturberoende En annan viktig förklaringsfaktor bakom förändringar i efterfrågan på arbetskraft är konjunkturläget. Under de senaste 20- 25 åren har väst- världen gått igenom flera hög- som lågkonjunkturer. I så gott som samtliga länder utlöste den första oljekrisen en kraftig lågkonjunktur. Den varade dock olika länge i olika länder. Den andra krisen, som kom , påverkade också länderna på olika sätt. Därefter har vissa stater legat före andra i konjunktur- utvecklingen. beräknas högkonjunkturerna börja i och för att sedan sprida sig till . Styrkan och effekterna av olika konjunkturlägen skiljer sig åt länderna emellan. har undersökt hur olika konjunkturlägen kan påverka före- komsten av atypiska anställningar. Slutsatsen är att det inte finns något som tyder på att förändringar i andelen följer några cykliska mönster7. 7 Employment Outlook, 1996. En internationell jämförelse 59 Deltid ett sätt för kvinnor att kombinera förvärvsarbete med sysslor i hemmet I många västländer har deltidsarbete varit den enda möjligheten för kvinnor att ta sig in på arbetsmarknaden. Det finns skäl att anta att det är så i flera länder. Genom att inte arbeta heltid får kvin- norna tid över för barnomsorg och hemarbete. Arbetslöshets- och socialförsäkringssystemen missgynnar deltidsanställda och tillfälligt anställda i många länder Arbetslöshets- och socialförsäkringssystemen i många länder missgynnar ofta både deltidsarbetande och tillfälligt anställda och skulle därför kunna vara en faktor som talar mot en ökning av arbetskraftsutbudet för deltidsarbeten och tillfälliga anställningar. Å andra sidan skulle det kunna vara en faktor som talar för en ökad efterfrågan på deltids- anställda och tillfälligt anställda utifrån ett arbetsgivarperspektiv. Deltidsarbetslösa kan få ersättning från arbetslöshetsersättningen i de nordiska länderna samt i , enligt regler som i stora drag påminner om de svenska.8 Några sådana möjligheter förekommer vare sig i övriga EU-länder eller i . De missgynnande effekterna för de atypiskt anställda i många länder gäller inte bara vid arbetslöshet utan även rätten till sjukpenning och pension. Nedan följer en kort sammanfattning av de viktigaste lagreg- lerna i några av medlemsländerna9. : Alla anställningar är socialförsäkringspliktiga. Vid av heltid bortfaller rätten till sjukpenning och invalidi- tetsförsäkring. Förutvarande deltidsarbete berättigar till obegränsat stöd vid arbetslöshet. Bidragen varierar för deltidsarbetande, som inte är familjens huvudförsörjare, beroende på om de var frivilligt eller ofri- villigt i deltid. : För anställningar på eller lägre än en viss månadslön är arbetsgivarna befriade från socialförsäkringsavgifter för sjukdom och pension. Fullt försäk- ringsskydd inträder först vid minst . För anställ- ningar på /vecka finns ingen skyldighet att betala bidrag till arbetslöshetsersättningen, vilket annars är obligatoriskt. 8Sammanställning från Arbetslöshetskassornas (), 1998-12- Knocke, Tendenser och utveckling på kvinnornas arbetsmarknad inom den europeiska gemenskapen, Arbetslivsrapport 1998:30, . 60 En internationell jämförelse tidsarbete inverkar negativt på pensionsstorleken, eftersom denna be- räknas på grundval av arbetade år och inkomst. : Redan bosättning är tillräcklig för rätt till grundpension, som dock är låg och finansieras över statsbudgeten. Alla arbetstagare som arbetar minst /vecka eller får en arbetsmarknads-tilläggspension, som inte påverkas av inkomstens storlek. För tidsmässigt kortare anställningar finns inget försäkrings- skydd och arbetsgivaren betalar inga tilläggspensionsavgifter för an- ställda med . Sociala rättigheter är in- dividuella och inte bundna till äktenskapet eller hushållet. : Anställningar blir först socialförsäkringspliktiga när lönen uppgår till av den nationella genomsnittslönen. Av- gifterna är lägre för deltid än för heltid beroende på ett progressivt bidragssystem. För mycket låga inkomster betalas inga socialförsäk- ringsavgifter. Grundpensionen finansieras genom avgifter och ligger under fattigdomsgränsen. Det finns en anställningsrelaterad tilläggs- pension, som dock utesluter deltidsarbetande som arbetar färre än . : Socialförsäkringsavgifter betalas inte för anställningar som understiger . talades det ofta om den holländska sjukan. Landet hade ett stort budgetunderskott och en arbetslöshet på . Den dåvarande regeringen beslöt att - i samråd med arbets- marknadens parter - göra en radikal kursändring. har sys- selsättningen ökat och arbetslösheten ligger på . Kursändringen bestod av flera delar. Genom ett avtal 1982 mellan parterna på arbetsmarknaden har löneökningarna varit begränsats till och 1996. I samma avtal enades man om att verka för en rättvis fördelning av jobben. Staten har bidragit till utvecklingen genom sänkta skatter och arbetsgivaravgifter samt förenklade regler för korttidsanställningar. formulerade den holländska regeringen ett program i syfte att öka deltidsarbetet10. Ett ökat deltidsarbete sågs som ett instrument för att dels öka sysselsättningen, dels fördela en knapp resurs, nämligen betalt arbete. Detta synsätt förstärktes genom avtalet mellan parterna (se ovan). 10 Part-time work in the , , Directorate of Industrial Relations, No 39, . En internationell jämförelse 61 kvalitativa och kvantitativa inslag. Genom förändrade regler och bort- tagande av s.k. trösklar i arbetsrätten och i social- och arbetslös- hetsförsäkringssystemen fick de deltidsanställda samma villkor som de heltidsanställda. I finns två olika ersättningssystem vid arbetslöshet. Alla som arbetat är berättigade till ersättning . De som dessutom arbetat under minst fyra av är därefter berättigade till ersättning från den förlängda arbetslöshetsersättningen. sänktes ersätt- ningsnivån vid arbetslöshet från . Ersättningstiden i den förlängda arbetslöshetsförsäkringen varierar mellan och beroende på ålder och antalet förvärvsår. För maximal ersättningstid krävs att man arbetat . Därefter utgår ersättning under max som motsvarar av den lagstadgade minimilönen.