sou · GNB398 · 2000-01-01 00:00:00 — De kommuner som har avstyrkt dessa ansökningar har angett varierande skäl som i huvudsak överensstämmer med de skäl som anförts för de ovanstående skolorna. Vad som skiljer dessa ansökningar från de andra och som fått att avslå ansökningarna är de skäl som Skolver- ket dessutom framfört som avgörande för ett avslag. Det gäller i många fall ofullständigt underlag och brister vad avser timplan och budget. Av de 26 ansökningarna har 17 sökt för allmän inriktning, tre för konfessio- nell inriktning, en för språklig/etnisk inriktning och två tillhörande kate- gori Övrig. Tre skolor har ej blivit kategoriserade. Vid en närmare granskning av de 17 skolorna med allmän inriktning visar det sig att två av dessa egentligen skulle kunna kategoriseras som att ha språklig/etnisk inriktning. har för dessa bland annat anfört oprecisa antagan- den angående elevprognos, motstridiga uppgifter samt icke tillräckliga kunskaper om det svenska skolväsendet som skäl för avstyrkan. har under ovan angivna period godkänt 93 fristående grundskolor, vilket omfattar av inkomna ansökningar. 23 av dessa 93 skolor är godkända skolor som önskar utöka sin verk- samhet. I jämförelse med året innan visar det sig att godkänt Effekter när det gäller godkännande av .... 87 färre skolor i förhållande till antalet ansökningar. Året innan godkändes nämligen av inkomna ansökningar. Vid kontakt med Skolver- ket om orsaken till denna minskning framkommer att höjt kraven på ansökningarnas innehåll och framför allt numera ställer högre krav på huvudmannen att bedriva skolverksamhet. Av de 93 skolorna har 23 fått utökat godkännande, dvs. skolan har varit godkänd för vissa årskurser, men fått godkännande för ytterligare årskurser. Inriktningen på dessa 23 skolor fördelas på allmän åtta skolor, speciell pedagogik nio skolor, språklig/etnisk tre skolor och konfessionell tre skolor. 70 skolor är nya. Skolornas inriktning för dessa 70 skolor är följande: Inriktningen speciell pedagogik innefattar bland annat , Wal- dorf, Freinet och Reggio . Under inriktningen Övriga består sko- lorna av skoldaghem eller skolor för elever med särskilda behov. har under kommitténs arbete godkänt två skolor, men av- slagit ansökan i den del som berättigar till kommunalt bidrag. I båda fallen grundar sig beslutet på att en skola skulle riskera stängas på grund av en friskoleetablering. Godkännandena gäller en skola i kommun och en i kommun. beslut om godkännande med start /2000 har överklagats i åtta fall. Två av besluten har överklagats av en kommun, . Fem sökande har överklagat beslut rörande sex ären- den. I det fall där sökanden hade lämnat in två ansökningar som båda fått avslag av valde länsrätt att avslå överkla- gandet. Länsrätten har ( 990815) inte fattat beslut i något av de övriga ärendena. Inriktningen på de skolor som inte fått godkännande och som överklagat varierar. En av skolorna har angivit konfessionell inriktning (muslimsk) och fyra har allmän inriktning. Några överklaganden har inlämnats till länsrätten av fristående grundskolor för att få en prövning gällande kommunernas sätt att fördela resurser utifrån beslutet . Em iliaskolan i , Kristna skola i , Martinaskolan i och Hällfors friskola i är några exempel på detta. Beträffande Kristna skola av- visades överklagandet av länsrätten, men kammarrätten i upp- hävde i sin tur länsrättens dom. Länsrätten i har i 88 Effekter när det gäller godkännande av .... domslut meddelat att kommuns sätt att fördela lokalbidrag stri- der mot gällande lag. Kommittén konstaterar att antalet ansökningar och antalet godkännanden ökat sedan beslutet om nya resursfördelningsregler togs. Ökningen kan dock inte sägas ha varit märkbart större än när det gäller efter beslutet om nya resursfördelningsregler. Antalet ansök- ningar gällande skolstart /2001 har dock ökat med jämfört med året innan. Det är dock svårt att utifrån de uppgifter som kommittén samlat in avgöra huruvida det ökade antalet ansökningar beror på de nya resursfördelningsreglerna eller ej. Uppföljning av resursfördelning till Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté tillkallas med uppgift att följa utvecklingen av kommu- nernas bidragsgivning till fristående grundskolor. Kommittén skall kartlägga och analysera de resursfördelningsregler som kommunerna tillämpar. belysa resursfördelningens effekter för såväl fristående grundskolor som för kommuner, belysa effekterna för elever med behov av särskilt stöd, belysa effekterna för glesbygden, belysa fristående grundskolors kostnader för lokaler och kostnader för sådana skolor med särskild profil. Vid remissbehandlingen av betänkande Likvärdig utbildning på lika villkor (SOU 1995:109) uttryckte flera remiss- instanser oro för att en del kommuner inte skulle komma attberäkna sina bidrag till fristående skolor på ett korrekt sätt utan utsätta skolorna för godtycke. beslut med anledning av propositionen Fristående skolor m.m. (prop. 1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4, rskr. 1996/97:14) inne- bär bl.a. att nya regler för kommunernas resursfördelning till fristående grundskolor skall tillämpas fr.o.m. . aviserade regeringen att en expertkommitté skulle tillsättas för att följa utvecklingen av bidragsgivningen till fristående skolor. De nya bidragsreglerna för fristående grundskolor innebär en i lag reglerad skyldighet för elevernas hemkommuner att bestämma det bidrag som skall lämnas för varje elev med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Enligt skollagen (1985:1100) skall en fristående skola vara öppen för alla. I likhet med vad som gäller för en grundskola skall dock en skola inte vara skyldig att ta emot en elev, om mottagandet medför betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan. I konsekvens härmed är en kommun inte heller skyldig att lämna bidrag till särskilt stöd, om en skola tar emot en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd och det därför uppstår betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen. En elev i en fristående grundskola skall bedömas på samma villkor och ha samma rätt till stöd som en elev i en grundskola. Det förutsätts att kommunerna utvecklar tydliga principer för resurs- fördelningen som går att utvärdera. Vidare förutsätts att kommunen beaktar att den fristående skolan har vissa högre kostnader till följd av skillnaden i huvudmannaskap, t.ex. när det gäller mervärdesskatt. har i regleringsbrev för fått i uppdrag att följa hur fristående skolor och kommuner tillgodoser behoven hos särskilt stödkrävande elever och att därvid belysa effekterna ur valfrihetssynpunkt. skall redovisa detta uppdrag . Kommittén skall följa och utvärdera kommunernas tillämpning av de nya resursfördelningsreglerna för fristående grundskolor under läsåren 1997/98 och 1998/99. Kommittén skall kartlägga och analysera olika kommuners resurs- fördelningssystem. Kommittén skall därvid belysa effekterna av tillämp- ningen såväl för fristående grundskolor som för kommunerna. Särskilt skall effekterna belysas för elever med behov av särskilt stöd och för elever i glesbygden. Dessutom skall frågor om fristående grundskolors kostnader för skollokaler och kostnader för sådana skolor med särskild profil belysas. Kommittén skall beakta de erfarenheter som kan ha till följd av sitt ovan nämnda uppdrag att följa frågan om en begränsad skyldighet för fristående skolor att ta emot en elev respektive för kommuner att lämna bidrag i de fall betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter skulle uppstå. Kommittén bör även dra nytta av de underlag som kommer fram genom uppföljnings-, utvärderings- och t illsynsverksam-het. Kommittén skall till sig knyta en referensgrupp med företrädare för olika intresseorganisationer inom området, t.ex. Svenska Kommunför- bundet, , , Sverige- finska , , och Kristna Friskole- råd. Ramar för utredningens arbete Kommittén skall lämna en delrapport . Kommittén skall slutredovisauppdraget . För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående redovisning av regional- politiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om jämställdhet mellan könen (dir. 1994:124) och om att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). The English school in