sou · GNB3134d1 · 2000-01-01 00:00:00 — Det går inte se loppet i repris när jag själv vill, det går inte att köra reprisen i slow motion. Det går inte heller att följa oddsutvecklingen i realtid, etc. När kommer det? Svar: Allt detta följer automatiskt med bredbandsutvecklingen. Spel och dobbel talar vi ofta tyst om, men det är ett jätteområde. Samma gäller sexindustrin. Vad som händer där när det haptiska gränssnittet utvecklas, törs jag knappt tänka på. Sex säljer – även på nätet. 33Online, innebär att vara direktansluten som möjliggör direkt interaktiv kommunikation. 34Bandbredd – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar , bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Vä rdet med bredband fö r distansarbete är sekreterare i . Utan bredband till lå g kostnad blir distansarbete marginellt Bredband ä r fö rutsä ttning Bredband ger bildmö jlighet Detta avsnitt belyser ökande möjligheter för distansarbete genom billig bildkommunikation. Distansarbete kan bli en reell möjlighet först när vi får en utbyggd bredbandslös- ning till fast kostnad. Då blir distansarbete mycket vanligare än . Att befinna sig i den geografiska periferin spelar allt mindre roll. Det är betydligt mera riskfyllt att befinna sig i kunskapsmässiga periferin. Tekniken har förutsättningar att kunna överbrygga avstånden. Det går att distansarbeta. När jag började att arbeta i , hade jag visionen av att kunna sköta mycket av mitt arbete på distans hemifrån . Via diskussionsgrupper på Internet, e-post o s v, skulle det vara möjligt att klara av mycket av de traditionella mötena utan att vara i . Det fungerade inte så. Jag var för tidigt ute. Det visade sig vara nödvändigt att närmast sitta i möten och träffa människor. Tekniken var för outvecklad. Därför gick det inte att arbeta på distans så som jag trodde. Det har talats mycket om distansarbete , men min bedömning är att det förekommer högst marginellt . Begreppet distansarbete kommer att bli en reell möjlighet först när vi får en utbyggd bredbandslösning till fast kostnad. Geografins betydelse kommer därmed minska avsevärt. Men vi är inte där . Det som skulle få oss dit är just bredband och till fast låg kostnad. Med en bredbandsförbindelse där uppkopplingen sker till fast kostnad är förutsättningarna helt andra för distansarbete. Bildkommunikation med hög kvalitet är nämligen mycket viktig när man möter människor. Fast låg kostnad är också avgörande. Det kommer att innebära att många skaffar sig utrustning för bildkommunikation och det kommer att vara möjligt att nå många hemifrån genom bildkommunikation. Det fasta priset ger ett totalt oberoende av tiden. Det innebär att nya typer av kommunikation är möjlig, t ex i okonventionella sammanhang som inte direkta planerade möten eller att på distans umgås informellt med kolleger vid kaffebordet. Men det är också viktigt att mötas fysiskt. Tekniken kan inte fullt ut ersätta möten människa mot människa. Mö jligt vara nä rvarande Om man som jag är borta hemifrån mycket, kommer det att vara möjligt att fungera hemåt med hjälp av bredbandstekniken. Jag kan med bildförbindelse sitta med vid middagsbordet hemma då barnen summerar dagen i skolan. Jag kan vara med om sådant som är viktigt för mitt liv och som jag normalt missar om jag är frånvarande. Jag kan hjälpa barnen med läxorna på ett helt annat sätt än vad som är möjligt via telefon och e-post. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Frå gor till , Vilken blir den största personliga nyttan av att distansarbeta när det blir möjligt via bredbandskom- munikation? Svar: Jag kan arbeta mera hemifrån. Och jag inte är hemma, kan jag vara hemma mera genom bredbandskommunikation. Det kommer att växa fram nya arbetsmönster, mötes- och samarbetssätt som vi inte fullt ut kan förstå. Världen blir vårt samarbetsområde på ett helt annat sätt . Så i praktiken kan en organisation vara geografiskt utspridd och fungera lika bra? Svar: Ja, men i möten mellan människor handlar det om både och – inte om antingen eller. Tekniken kommer aldrig att fullt ut kunna ersätta mötet öga mot öga. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Utfö randet av ett rikstä ckande bredbandsnä t Temat för denna del att belysa det möjliga utförandet av ett rikstäckande bredbandsnät 35Topologi, geografisk utformning – nättopologi är det geometriska utseendet av nätets kabelförläggning. 36IP, Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra IP-baserade nät. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Bredbandsnä tets topologi37 – som ett hö nsnä t på ett myggnä t är verksam vid det egna konsultföretaget tion AB, , och som teknisk rådgivare åt bl a och . Radikalt ny nä tstruktur ger alla tillgå ng till det som ä r omö jligt Detta avsnitt belyser idéerna för hur ett nytt rikstäckande bredbandsnät går att utforma. behöver en radikalt ny publik IT-infrastruktur som ger alla tillgång till hög Det går att åstadkomma genom att staten, regionerna och kommunerna tar ansvaret för att bygga en fiberoptisk struktur som sammantaget bildar ett finmaskigt bredbandsnät över vilken upplåts för IP38 och som till låg kostnad är tillgängligt för alla – oberoende av ort. infrastruktur kan en mångfald operatörer agera för att leverera tjänster i full Nytt paradigm ä r nö dvä ndigt står inför uppgiften att åstadkomma ett paradigmskifte inom tele- och datakommuni- kationsområdet. Det kan ske genom att välja en radikalt ny nätstruktur. Vi behöver skynda på. kan vinna tid och ta ett ordentligt försprång mot omvärlden. behöver en publik, öppen, rikstäckande IT-infrastruktur. Analogt med det allmänna vägnätet ska den nya infrastrukturen fritt få trafikeras av alla – till skillnad från den nuvarande teleinfrastrukturen där olika operatörer har egna körbanor, egna vägkorsningar, etc. Detta är praktiskt möjligt genom att förlägga så mycket fiber som möjligt över hela . Kostnaden för själva fibern är marginell. Bandbreddens39 värde minskar med tiden och till slut är också kostnaden för bandbredd marginell. Den som äger bandbredd i dagens telein- frastruktur innehar en maktposition och kan ta bra betalt för kapaciteten. Det är analogt med att bilvägarna skulle ägas av vinstdrivande tjänsteproducenter som ASG och Snabba Budet. Därför ska också den nya infrastrukturen vara en statlig och allmän resurs som är tillgänglig för alla på samma villkor. Detta garanterar god tillgänglighet till mycket lågt pris. Den enskilde, såväl företag som person, har mest att vinna på ett sådant system. Konkurrensen ska fungera på tjänstenivå, men behövs inte på den grundläggande fysiska infrastrukturen. Staten ska inte konkurrera med egna tjänster – lika lite som att staten skulle göra bilaffärer. Stat och kommun ska tillhandahålla svart fiber40 (öppen ledning) och kanalisation, men inte operera tjänsterna på den nya infrastrukturen. Stat och kommun ska ha täckning för sina kostnader, men i övrigt vara fullständigt neutrala. 37Topologi, geografisk utformning – nättopologi är det geometriska utseendet av nätets kabelförläggning. 38IP, Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra IP-baserade nät. 39Bandbredd – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar , bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. 40Svart fiber är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Dagens nä t fungerar inte Det traditionella, dominerande, byggsättet med en stjärntopologi fungerar inte. Det skulle snabbt uppstå ohanterliga trafikvolymer på 15 Tbit/s eller mera i centrum av nätet. Ett framtidssäkert IP-nät ska byggas med redundans (som ett hönsnät på ett myggnät), d v s inte som det stjärnnät som finns för traditionell telefoni. Det behövs för att uppnå en helt nödvändig flexibilitet och för att åstadkomma en högkvalitativ tjänst då alla ingående delar inte behöver fungera . Fastighetsnät41 bör ägas av fastighetsägarna (och ytterst de boende) för att förhindra monopol- situationer från enskilda operatörer. Jämför med dagens kabel-TV-situation där operatörerna med femårskontrakt binder upp fastighetsägaren. De boende måste ha möjlighet att välja olika operatörer eller använda flera . Målet är att skapa en nationell fiberinfrastruktur som enkelt kan uppgraderas genom byte av ändutrustning en grundfunktion med minst /s ände-till-ände i en öppen IP-arkitektur. En grundläggande förutsättning är själva fiberinfrastrukturen. Utan den kommer vi ingenstans. På basis av fiberinfrastrukturen skapar olika operatörer grundfunktionen, d v s i första steget /s verklig kapacitet ände-till-ände mellan kommunicerande parter över hela . Varfö r fiber? Varför ska basinfrastrukturen bygga på fiber? Varför inte koppartråd? Varför inte radio, o s v? Antag att vi ska lägga ut på ändutrustning. koppartråd går det att i bästa fall få en kapacitet /s i riktning till användaren. Till samma kostnad som för ADSL, går det att på fiber få ungefär 2 Gbit/s, d v s en närmast gränslös kapacitet jämfört med alternativen. Valet är uppenbart till fiberns fördel. ADSL kan inte bli så mycket bättre och är alltid Fiber ger mycket mera redan från början. Fiber är framtidssäkert. Fiber bör alltid vara förlagd i rör, så att det enkelt går att lägga till mer fiber om den inte räcker Det finns ingen anledning till att infrastrukturens kapacitet framgent ska vara begränsande. Är det brist på kapacitet, stiger priserna. Brist är möjlig att helt undvika. När fibern väl finns där, kan vem som helst köra /s, /s eller mera beroende på behoven. samma fiber för alla. Det som varierar är den ändutrustning som olika användare har för sina Bandbredden43 är en funktion av ändutrustningens kapacitet – inte av fibern i sig. Dagens fiber har en livslängd , förutsatt att kabeln inte utsätts för vatten. är helt transparent, i betydelsen att fibern är oberoende av tillämpningen. som ska realisera den logiska infrastrukturen har möjlighet att välja olika typer av teknik, allt efter eget gottfinnande och teknikvalet kommer att variera över tiden. 41Fastighetsnät är kablar, kopplingsutrustning, etc installerade i en fastighet. 43Bandbredd – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar , bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Ny grund fö r svenska nä tet Att förse hela – såväl tätorter som glesbygd – med ett publikt och öppet bredbandsnät är i grunden en uppgift för kommunerna och staten. Den nationella fiberstrukturen byggs i form av ett rutnät, ett hönsnät, genom att varje kommun förlägger fiber. I bilden till höger motsvarar varje kommun i en ruta (A, B, C, D o s v). Kommu- nen inrättar ett fibercentrum. Större kommuner gör två eller fler fibercentra. Från sitt fibercentrum drar kommunen fiber dels till fibercentret hos kommunen i norr, dels till fibercentret hos kommunen i öster. Genom denna samverkan växer en heltäckan- de fiberstruktur fram över hela . Helt ny typ av stamnä t Att förverkliga resten av nätet är en större utmaning. En del aktörer föredrar stjärnnät, andra ringnät. I en utbredd svensk fiberstruktur måste det vara möjligt att tillhandahålla båda nättyperna. I praktiken distribuerar kommunerna sina fibercentra och på det sättet uppstår ett helt nytt stamnät – fast maskfor- migt (som ett stort hönsnät). Till regionala distribu- tionspunkter ute i bostadskvarter eller fastighetsområden finns en eller flera ringar kopplade (som ett myggnät, ovanpå hönsnätet). Det går på detta sätt att bygga både stjärnnät och ringnät som är fullständigt redundanta genom att låta ringarna gå genom stamnätet. På så vis går det att klippa av förbindelserna på ett eller två ställen till alla fastigheter och nätet fungerar fortfarande. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Heltä ckande utan grä nser kommer att helt täckas av en fibernät- struktur enligt bilden. Med tillräckligt mycket fiber, uppstår inga kapacitetsbegränsningar i nätet. Nätet är dessutom driftsmässigt svårt att slå ut, eftersom det finns rikligt med alternativa trafikvägar. Grundinfrastrukturen är fiber mellan kommuner- nas fibercentra. A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A Sista strä ckan till fastigheten Det finns alltså inget traditionellt stamnät i denna struktur. Ett konventionellt stamnät skulle nämligen koncentrera trafiken så till den grad att naturlagar- na till slut sätter stopp för trafiken. Med en konventionell nättopologi går det överhuvudtaget inte att klara uppställda prestanda, d v s /s i verklig kapacitet ände-till-ände i nätet. Den fysiska infrastruktu- ren består av de fibernät som kommunerna, regionerna och staten skapar tillsammans – i bilden till höger är det de horisontella slingorna. I fibernätet finns ingen konkurrens av något slag. Tjänster på nätet kan tillhandahållas av ett 10– 20–50–tal telebolag eller operatörer – vertikalerna i bilden. Sådana operatörer kan vara lokala, landsom- fattande eller världsom- spännande. Tjänsteoperatörerna verkar i full konkurrens. Tjänsteoperatörer som levererar IP-tjänst i hela eller delar av landet OP10 OP20 OP30 OP40 OP50 OP-n Fibernätet byggs av kommunen i en sådan omfattning att det är högst från varje fastighet. Sista sträckan fram till en fastighet kommer att vara fastighetsägarens problem att lösa. Här behövs innovationer. Radio med hög frekvens kan vara användbart. Denna del av nätet är alltså ingenting som en enskild operatör ska tillhandahålla eller äga (som är fallet i dagens infrastruktur). Abonnenten måste ha total frihet att välja operatör för önskade tjänster. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Ta t ex en hyresfastighet med ett antal lägenheter och som är ansluten till nätet med en fiber från kommunens avlämningspunkt i ett utrymme där utrustning går att placera. I ett gemensamt utrymme, t ex i källaren, placerar alla operatörer som vill leverera tjänster till abonnenter i fastigheten den utrustning som behövs i varje enskilt fall. Varje operatör kan fritt använda sina egna lösningar. Här kopplas också varje lägenhet in på en panel. Abonnenten kan sålunda lätt välja operatör. Den yttersta delen av nätet består av någon form av utrustning nära abonnenten. vara ett rent Ethernet-uttag eller en settop Tegelsten till kund settop box fö r annan avlä mning ä n IP ö ver box för inkoppling av telefoner, TV- apparater, fjärrstyrningsutrustning, o s v. Den logiska gränsytan är IP. gränsytan är KAT-5-kabel44 eller Ethernet- Det betyder att vem som helst kan tillverka abonnentutrustning och sälja fritt – det uppstår en växande marknad för innovativa produkter som kan användas för anslutning Det innebär t ex att en PC som kopplas till varje godtyckligt sådant uttag omedelbar får tillgång till nätet och användaren kan t ex ägna sig åt distansarbete eller delta i ett sammanträ- de. 44 Kategori-5-kabel är standardiserad kabel för datatrafik med hög hastighet i fastighetsnät. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Med denna nya fiberstruktur på plats får en operatör tillgång till svart fiber45 (ej dispersionsskiftad) möjlighet att bygga accessringar med ett fiberpar i vardera riktningen utan gemensam förläggning så långt som möjligt, d v s på detta sätt åstadkomma redundans, vilket är viktigt med tanke på att nätet är så komplext att det statistiskt sett alltid är någonting ur funktion utrymme som är tillräckligt för att ha i storleksordningen 40 operatörer i tätort, 15 i glesbygd och 10 i resten av landet tillgång till 700 fibrer (350 par) mellan huvudnoder i kommunen och andra kommuner tillgång till 96 fibrer i stad, 48 fibrer på landsbygd och i övrigt 24 fibrer möjlighet att konfigurera fiber som ring- eller stjärnnät utan stor extrakostnad eller stor andel redundanta vägar i samma kanalisation. En abonnent till en operatör får en grundtjänst46 bestående av IPv4 unicast och multicast garanterat minst /s genomströmning till godtycklig annan abonnent i av /s ska kunna vara multicast max 10 millisekunders fördröjning till annan abonnent i samma stad (även kund till annan operatör) i genomsnitt 30047 bit/s till/från destinationer utanför i grundtjänsten med möjlighet till uppgradering per hushåll (ger /s på 3 miljoner hushåll) avlämningspunkt 10 eller /s Ethernet RJ45 (KAT-5-kabel48) störst antal hushåll anslutna utan redundans är 32, fler än så ska sitta på ringar max 2 sekunders omkopplingstid till alternativväg vid fel på godtycklig nätkomponent i övrig IP-tjänst enligt och Statskontorets specifikation. 45Svart fiber är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. 46Grundtjänst är den IP-tjänst som en operatör måste leverera med en viss kvalitet. (Jämför elnätets ). En specifikation av denna grundtjänst måste utformas för att kvalitetskontroll ska kunna ske. 47Varje abonnent kan garanteras i genomsnitt 300 bit/s. Förbättrade prestanda utanför måste bli en tilläggstjänst, eftersom en kostnad måste betalas till operatörer i andra länder som inte är lika välutvecklade. 48Kategori-5-kabel är standardiserad kabel för datatrafik med hög hastighet i fastighetsnät. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Frå gor till thberg, Är det rätt att bygga ut hela strukturen nu? Räcker det inte med bygga i takt med uttalade behov? Svar: borde ha startat med att bygga bredbandsnät ! Vi måste bygga ut kanalisationen och fiberinfrastrukturen så att vi har möjlighet att leverera tjänster till alla som skulle vilja ha det – i hela landet. En del av strategin för att göra landsomfattande fiberutbyggnad, är att ska locka till sig många tjänsteoperatörer – de som ska lysa upp fibern. Ju fler, desto bättre. Därför är det viktigt att det från första början finns en modell, en plan, för hur ska få den nya infrastrukturen. Då kan alla aktörer planera sin utveckling. Det går inte att bygga den tänkta infrastrukturen inkrementellt. Däremot behöver man inte ansluta utrustning till fibern för den som inte vill ha det. Men nästa ägare av fastigheten kanske vill och ska det finnas en enkel möjlighet för det. Så strategin är att börja bygga , för att kunna klara de framtida behov – som troligtvis växer fram? Svar: Vi kan framgent ta förlagd fiber i bruk i den takt som vi behöver. Den som inte vill ha en anslutning, behöver naturligtvis inte – men nätet finns där för den som behöver det. Bara för att en del människor just nu inte kan se ett behov, ska det inte för tid och evighet vara en öken för andra. Det kan alltså växa fram en hel del lokalt baserad verksamhet. Behövs det en ny typ av lokala operatörer som ligger mellan fastighetsägaren och Internet-operatören? Svar: I det läget då det finns en mellanhand mellan kunden/abonnenten och operatören som har förhyrt fiberkapaciteten från staten, så måste mellanhanden lyda under operatören. Kravet ska ju finnas på den hyrda fibern att grundfunktionen hos abonnenten uppfylla minimikraven. Är det inte primitivt att ett hushåll ska ha två anslutningar för att kunna byta operatör? Svar: Är det lyxigt att ha två fysiskt olika ledningar hem? Ja, det är det. Men om det bara är en ledning, måste ju någon operera den. Kravet är att det ska fungera bra. Det går bättre att ställa krav om det finns alternativ. Den faktiska merkostnaden gäller endast ledningen och det är förhållandevis billigt. Nätskissen påminner mycket om den situation som finns i med – är det riktigt? Svar: löser uppgiften bra. Men det krävs annan prisbild och nationell täckning. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Har tillräckligt med kompetens för att bygga visionens stora IP-nät? Svar: har inte så mycket kompetens. Det är ett problem. Därför är det viktigt att det finns ett antal operatörer som är nationella, just för att vi ska kunna få ordentlig kompetens- koncentration på 10–20 ställen. Att varje kommun ska kunna göra detta för att vara världsledande är orealistiskt. Utbildningsmässigt är detta svårt att åstadkomma. Att utbilda en civilingenjör tar – och borde allt detta vara färdigt Jag har jobbat i projekt för att försöka lösa de problem som uppstår vid utbyggnad av en sådan här infrastruktur. En insikt är att man inte kan utgå från att de som bygger näten vet vad de egentligen gör. Därför är det nödvändigt att bygga in så mycket som möjligt av självkonfiguration och funktion i själva nätet, d v s plug-and-play. Annars tar utvecklingen . I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Det fysiska nä tet ska bestå av fiber är utbildare vid , . Fibertekniken har stö rsta potentialen och ä r framtidssä ker Detta avsnitt belyser utvecklingen av optisk fiber för kommunikation. Optisk singelmod-fiber, med en livslängd , ger förutsättningar för en framtidssäker infrastruktur med en enorm bandbredd49 och kommunikationskapa- citet. Den är billig, skapar inga miljöproblem och är energisnål. Endast optisk fiber kan klara att uppfylla dessa krav. Idén att använda något slags glasfiber för elektronisk kommunikation kom 1967. De första kommersiella fibrerna kom 1983. har fibern revolutionerat telekommunika- tionsområdet. är fibertekniken mycket långt utvecklad och redo att ta sig an de stora uppgifterna. Vad ä r en optofiber ? Singelmod fö r det mesta Färgat skikt av akrylat n Fibern är gjordav glas 125/250 µm i n Den är 125/250diameterµm diameter n Kärnan är: -9 µm för singelmodfiber 50-62,5 µm fö 50-62,5 µm för multimodfiber En fiber består av två sorters glas, dels en inre kärna, dels en yttre mantel. Kärnan är en aning dopad för att skapa en kanal som överför ljus över långa sträckor med hög kapacitet. Glaset är i diameter och med skyddande plastskikt är diametern . Den fiber som används mest är s k singelmod-standardfiber. Den kommer att klara de flesta behoven . Ett alternativ är den s k multimod-fibern som har en större kärna som kan överföra större mängd ljus. Multimod-fibern är dyrare, klarar sig med billigare elektronik och fungerar bra på distanser upp till en kilometer. Men den har ett lågt kapaci- tetstak och kommer att inte att vara aktuell mer än för sista sträckan in till användaren. 49Bandbredd – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar , bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e n n y I T - i n f r a s t r u k t u r Faktorer som begrä nsar kapaciteten Multimodfiber, gradientindex 50/125 µm Multimodfiber, gradientindex 62,5/125 µm -70 -72 -74 -76 -78 -80 -82 -84 -86 -88 -90 -92 -94 -96